# Europeiska unionens C 377/13 n

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 377 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 58 årgången13 november 2015 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 377

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

58 årgången13 november 2015

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| 2015/C 377/01 | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och revisionsrätten Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning budgetåret 2014 | 1 |
| 2015/C 377/02 | Revisionsrättens revisionsförklaring till Europaparlamentet och rådet – oberoende revisorns rapport | 146 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

2015/C 377/01

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och revisionsrätten Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning budgetåret 2014

1

2015/C 377/02

Revisionsrättens revisionsförklaring till Europaparlamentet och rådet – oberoende revisorns rapport

146

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

| 13.11.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 377/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 377/1

---

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH REVISIONSRÄTTEN

Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning budgetåret 2014

(2015/C 377/01)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| ÅRSREDOVISNINGEN: DISKUSSION OCH ANALYS | 2 |
| --- | --- |

| NOT TILL DEN KONSOLIDERADE ÅRSREDOVISNINGEN | 22 |
| --- | --- |

| KONSOLIDERAD ÅRSREDOVISNING OCH FÖRKLARANDE NOTER | 23 |
| --- | --- |

| BALANSRÄKNING | 24 |
| --- | --- |

| RESULTATRÄKNING | 25 |
| --- | --- |

| KASSAFLÖDESANALYS | 26 |
| --- | --- |

| FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGARNA | 27 |
| --- | --- |

| NOTER TILL ÅRSREDOVISNINGEN | 28 |
| --- | --- |

| KONSOLIDERADE RAPPORTER OM GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN OCH FÖRKLARANDE NOTER | 99 |
| --- | --- |

ÅRSREDOVISNINGEN: DISKUSSION OCH ANALYS

1.   EU: INSTITUTIONERNAS STYRNING OCH VERKSAMHET

Europeiska unionen (EU) är ett ekonomiskt och politiskt samarbete mellan 28 europeiska länder. Unionen grundades 1993 genom Maastrichtfördraget som efterföljare till Europeiska gemenskapen, Europeiska kol- och stålunionen (EKSG) och Euratom. Lissabonfördraget, den senaste stora ändringen i EU:s författningar, trädde i kraft den 1 december 2009.

EU bygger på rättsstatsprincipen. Varje åtgärd som genomförs av EU har sin grund i de fördrag som på ett frivilligt och demokratiskt sätt har förhandlats fram och godkänts av alla EU-medlemsstater. EU har en unik struktur:

| — | Europas medborgare väljer Europaparlamentets (EP) ledamöter genom direktval. |
| --- | --- |

—

Europas medborgare väljer Europaparlamentets (EP) ledamöter genom direktval.

| — | EU:s bredare prioriteringar fastställs av Europeiska rådet, som består av ledare på nationell nivå och EU-nivå. |
| --- | --- |

—

EU:s bredare prioriteringar fastställs av Europeiska rådet, som består av ledare på nationell nivå och EU-nivå.

| — | Regeringarna skyddar sina respektive länders nationella intressen i Europeiska unionens råd (”rådet”). |
| --- | --- |

—

Regeringarna skyddar sina respektive länders nationella intressen i Europeiska unionens råd (”rådet”).

| — | EU:s övergripande intressen främjas av Europeiska kommissionen (”kommissionen”), vars ordförande väljs av Europaparlamentet och vars ledamöter föreslås av de nationella regeringarna i samförstånd med ordföranden. Kommissionen som helhet måste godkännas av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

—

EU:s övergripande intressen främjas av Europeiska kommissionen (”kommissionen”), vars ordförande väljs av Europaparlamentet och vars ledamöter föreslås av de nationella regeringarna i samförstånd med ordföranden. Kommissionen som helhet måste godkännas av Europaparlamentet.

EU har en egen rättsordning som skiljer sig från det internationella rättssystemet och utgör en integrerad del av medlemsstaternas rättssystem. Rättssystemet i EU baseras på dess egna rättskällor. Eftersom källorna är av olika typer måste en hierarki fastställas dem emellan. Primärrätten är högst i hierarkin och representeras av fördragen. Den följs av EU:s internationella avtal, allmänna rättsprinciper och slutligen sekundärrätten, som baseras på fördragen.

EU-rättens källor och deras hierarki:

| — | Fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna samt övriga fördrag och protokoll. |
| --- | --- |

—

Fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna samt övriga fördrag och protokoll.

| — | Internationella avtal. |
| --- | --- |

—

Internationella avtal.

| — | Allmänna principer för unionsrätten. |
| --- | --- |

—

Allmänna principer för unionsrätten.

| — | Sekundärrätten. |
| --- | --- |

—

Sekundärrätten.

Den institutionella styrningen av EU omfattar institutioner, myndigheter och andra EU-organ som anges i not 10 till årsredovisningen. De viktigaste institutionerna som ansvarar för utarbetandet av principer och beslutsfattande är Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet och kommissionen.

Europaparlamentet

Europaparlamentet är ett viktigt forum för politisk debatt och beslutsfattande på EU-nivå. Europaparlamentets ledamöter utses i direktval av väljare i alla medlemsstater. Deras uppgift är att representera medborgarnas intressen när EU-lagstiftningen utarbetas och säkerställa att de övriga EU-institutionerna arbetar på ett demokratiskt sätt.

Under årens lopp och genom senare ändringar i EU-fördragen har Europaparlamentet fått en betydande makt över lagstiftning och budget. Tack vare detta kan parlamentet tillsammans med företrädare för medlemsstaternas regeringar styra i vilken riktning det europeiska projektet ska fortskrida i rådet. I detta arbete har Europaparlamentet strävat efter att främja demokrati och mänskliga rättigheter, inte bara i Europa utan i hela världen.

Europaparlamentet är jämställt med rådet i det årliga budgetförfarandet. Parlamentet är involverat i budgetförfarandet hela vägen, från det inledande arbetet – där man utarbetar allmänna riktlinjer och specificerar utgiftstyper – till antagandet. Parlamentet fastställer budgeten tillsammans med rådet och övervakar genomförandet. Europaparlamentet beviljar ansvarsfrihet för genomförandet av EU:s budget på rådets rekommendation. Slutligen måste Europaparlamentet ge sitt samtycke till den fleråriga budgetramen (MFF) som säkerställer att EU:s utgifter utvecklas på föreskrivet sätt och inom ramarna för dess egna resurser. Europaparlamentets nuvarande talman är Martin Schulz.

Europeiska rådet och Europeiska unionens råd

Europeiska rådet består av medlemsstaternas stats- eller regeringschefer tillsammans med Europeiska rådets och kommissionens ordförande. Organets funktion är att ge EU de impulser som behövs för dess utveckling och att bestämma dess allmänna politiska riktningar och prioriteringar. Europeiska rådets nuvarande ordförande är Donald Tusk.

Tillsammans med Europaparlamentet antar rådet EU-lagstiftning via förordningar och direktiv samt beslut och icke-bindande rekommendationer. Rådet består av en företrädare för varje medlemsstat på ministernivå med befogenhet att fatta bindande beslut för den berörda medlemsstatens regering genom ett omröstningsförfarande. Företrädaren för den medlemsstat som just då innehar ordförandeskapet för unionen är också ordförande i rådet, förutom i gruppen som diskuterar utrikespolitik. Ordförandeskapet roterar var sjätte månad. En kommitté bestående av de ständiga representanterna för medlemsstaternas regeringar (Coreper) förbereder rådets arbete.

Rådet fattar beslut med kvalificerad majoritet inom sina behörighetsområden, förutom om annat föreskrivs i fördragen (t.ex. enhällighet eller enkel majoritet). Rådet är den ena delen (och Europaparlamentet den andra delen) av den budgetmyndighet som antar EU:s budget. Rådet beslutar också, enligt ett särskilt lagstiftningsförfarande och genom enhälliga beslut, om de bestämmelser som avser systemet med egna medel och den fleråriga budgetramen. I det senare fallet måste en majoritet av Europaparlamentets ledamöter samtycka. Den senaste fleråriga budgetramen (2014–2020) antogs av rådet i november 2013.

Europeiska kommissionen

Kommissionen är EU:s verkställande organ. Den representerar hela EU:s intresse (inte enskilda länders intressen).

Kommissionens främsta uppgifter är att

| — | föreslå lagstiftning som sedan antas av medlagstiftarna, dvs. Europaparlamentet och rådet, |
| --- | --- |

—

föreslå lagstiftning som sedan antas av medlagstiftarna, dvs. Europaparlamentet och rådet,

| — | genomdriva de europeiska lagarna (vid behov med hjälp av EU-domstolen), |
| --- | --- |

—

genomdriva de europeiska lagarna (vid behov med hjälp av EU-domstolen),

| — | fastställa mål och prioriterade åtgärder som beskrivs i kommissionens årliga arbetsprogram samt arbeta för att genomföra dem, |
| --- | --- |

—

fastställa mål och prioriterade åtgärder som beskrivs i kommissionens årliga arbetsprogram samt arbeta för att genomföra dem,

| — | förvalta och genomföra EU:s politik och budget, |
| --- | --- |

—

förvalta och genomföra EU:s politik och budget,

| — | företräda unionen utanför Europa (t.ex. vid förhandlingar om handelsavtal mellan EU och andra länder). |
| --- | --- |

—

företräda unionen utanför Europa (t.ex. vid förhandlingar om handelsavtal mellan EU och andra länder).

En ny grupp av 28 kommissionsledamöter (en från varje EU-medlemsstat) utses vart femte år. Europeiska rådet lägger fram ett förslag om kandidat till posten som kommissionens ordförande för Europaparlamentet som, med beaktande av resultatet i Europaparlamentsvalen fattar beslut med kvalificerad majoritet. Kommissionens ordförande väljs sedan av en majoritet av de invalda ledamöterna i Europaparlamentet (dvs. motsvarande minst 376 av 751 röster). Efter detta väljer den tillträdande ordföranden ut kommissionens övriga 27 ledamöter utifrån förslag från medlemsstaterna. Den slutliga förteckningen över nominerade kommissionsledamöter ska tas fram i samråd mellan den tillträdande ordföranden och rådet. Kommissionen som helhet måste sedan godkännas av Europaparlamentet. Dessförinnan bedöms de nominerade kommissionsledamöterna av Europaparlamentets olika utskott. Den nuvarande kommissionens mandatperiod löper ut den 31 oktober 2019. Ordförande är Jean-Claude Juncker.

Den nuvarande kommissionens prioriteringar är 1) sysselsättning, tillväxt och investering, 2) en digital inre marknad, 3) energiunionen och klimatfrågor, 4) den inre marknaden, 5) den ekonomiska och monetära unionen, 6) frihandel mellan EU och USA, 7) rättvisa och grundläggande rättigheter, 8) migration, 9) EU som global aktör och 10) demokratisk förändring.

Kommissionens personal arbetar i avdelningar, kallade generaldirektorat (GD) eller tjänstegrenar. Var och en av dessa ansvarar för ett visst politikområde och leds av en generaldirektör. Generaldirektoraten utarbetar lagförslag, men förslagen blir inte offentliga förrän kommissionskollegiet (sammanträden med de 28 kommissionsledamöterna) har antagit dem. Generaldirektoraten behandlar också finansieringsinitiativ på EU-nivå samt genomför offentliga samråd och kommunikationsinsatser.

Kommissionen förvaltar också en rad genomförandeorgan som hjälper till med styrningen av EU-program.

2.   KOMMISSIONENS INITIATIV OCH STRATEGIER

Den nya kommissionen som inledde sin mandatperiod i november 2014 har definierat sitt arbetsprogram för 2015 och kommissionens nya initiativ fram till 2019. I arbetsprogrammet anges kommissionens planer och planerade åtgärder som ska förbättra situationen för sysselsättning, tillväxt och investeringar under 2015. Programmet fokuserar på ett begränsat antal konkreta nya initiativ, till exempel följande:

En nysatsning på sysselsättning, tillväxt och investeringar:

| — | Investera 315 miljoner euro som lagstiftningsmässig uppföljning till planen som offentliggjordes i slutet av 2014 för att frigöra offentliga och privata investeringar i realekonomin under de kommande tre åren. |
| --- | --- |

—

Investera 315 miljoner euro som lagstiftningsmässig uppföljning till planen som offentliggjordes i slutet av 2014 för att frigöra offentliga och privata investeringar i realekonomin under de kommande tre åren.

| — | Främja inträde på arbetsmarknaden och anställbarhet. |
| --- | --- |

—

Främja inträde på arbetsmarknaden och anställbarhet.

| — | Se över strategin Europa 2020. |
| --- | --- |

—

Se över strategin Europa 2020.

Paketet för en digital inre marknad:

| — | Skapa förutsättningar för en livskraftig digital ekonomi och ett digitalt samhälle genom att komplettera regelverket inom telekommunikationssektorn. |
| --- | --- |

—

Skapa förutsättningar för en livskraftig digital ekonomi och ett digitalt samhälle genom att komplettera regelverket inom telekommunikationssektorn.

| — | Modernisera upphovsrättsliga regler. |
| --- | --- |

—

Modernisera upphovsrättsliga regler.

| — | Förenkla regelverket för konsumenter som handlar online och digitalt. |
| --- | --- |

—

Förenkla regelverket för konsumenter som handlar online och digitalt.

| — | Förbättra säkerheten på internet. |
| --- | --- |

—

Förbättra säkerheten på internet.

| — | Öka användningen av digital teknik. |
| --- | --- |

—

Öka användningen av digital teknik.

En motståndskraftig energiunion och en framåtblickande klimatpolitik:

| — | Skapa en europeisk energiunion: Trygga energiförsörjningen, ytterligare integrera de nationella energimarknaderna, minska efterfrågan på energi i Europa och minska det totala koldioxidinnehållet i de energikällor vi använder. |
| --- | --- |

—

Skapa en europeisk energiunion: Trygga energiförsörjningen, ytterligare integrera de nationella energimarknaderna, minska efterfrågan på energi i Europa och minska det totala koldioxidinnehållet i de energikällor vi använder.

| — | Multilaterala insatser mot klimatförändringar. |
| --- | --- |

—

Multilaterala insatser mot klimatförändringar.

En fördjupad och mer rättvis inre marknad:

| — | En strategi för den inre marknaden. |
| --- | --- |

—

En strategi för den inre marknaden.

| — | Ett paket för arbetskraftens rörlighet. |
| --- | --- |

—

Ett paket för arbetskraftens rörlighet.

| — | En åtgärdsplan för en kapitalmarknadsunion. |
| --- | --- |

—

En åtgärdsplan för en kapitalmarknadsunion.

| — | Ett regelverk för resolution av finansinstitut. |
| --- | --- |

—

Ett regelverk för resolution av finansinstitut.

| — | Ett luftfartspaket. |
| --- | --- |

—

Ett luftfartspaket.

En handels- och investeringsstrategi för att främja sysselsättning och tillväxt

Ett område med rättvisa och grundläggande rättigheter:

| — | EU:s anslutning till Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

—

EU:s anslutning till Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna.

| — | Europeisk säkerhetsagenda. |
| --- | --- |

—

Europeisk säkerhetsagenda.

En ny migrationspolitik:

| — | Utveckla en ny inställning till laglig migration för att göra EU till en attraktiv destination för personer med förmågor och kunskaper. |
| --- | --- |

—

Utveckla en ny inställning till laglig migration för att göra EU till en attraktiv destination för personer med förmågor och kunskaper.

| — | Förbättra hanteringen av migration till EU genom ökat samarbete med tredjeländer, solidaritet bland medlemsstaterna och bekämpning av människohandel. |
| --- | --- |

—

Förbättra hanteringen av migration till EU genom ökat samarbete med tredjeländer, solidaritet bland medlemsstaterna och bekämpning av människohandel.

En starkare global aktör:

| — | Den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

—

Den europeiska grannskapspolitiken.

| — | Mål för hållbar utveckling bortom 2015. |
| --- | --- |

—

Mål för hållbar utveckling bortom 2015.

En rättvis beskattning:

| — | En åtgärdsplan med insatser för bekämpning av skatteundandragande och skattebedrägeri, inklusive åtgärder på EU-nivå för att införa ett system där landet där vinsten uppstår också utgör beskattningslandet, samt automatiskt informationsutbyte om förhandsbesked i skattefrågor och stabilisering av företagsbeskattningen. |
| --- | --- |

—

En åtgärdsplan med insatser för bekämpning av skatteundandragande och skattebedrägeri, inklusive åtgärder på EU-nivå för att införa ett system där landet där vinsten uppstår också utgör beskattningslandet, samt automatiskt informationsutbyte om förhandsbesked i skattefrågor och stabilisering av företagsbeskattningen.

| — | Obligatoriskt informationsutbyte om förhandsbesked i skattefrågor. |
| --- | --- |

—

Obligatoriskt informationsutbyte om förhandsbesked i skattefrågor.

En union i demokratisk förändring:

| — | En överenskommelse på EU-nivå om bättre lagstiftningsarbete. |
| --- | --- |

—

En överenskommelse på EU-nivå om bättre lagstiftningsarbete.

| — | Ett obligatoriskt öppenhetsregister. |
| --- | --- |

—

Ett obligatoriskt öppenhetsregister.

| — | Granskning av beslutsförfarandet för genetiskt modifierade organismer. |
| --- | --- |

—

Granskning av beslutsförfarandet för genetiskt modifierade organismer.

En fördjupad ekonomisk och monetär union: Fortsatta insatser för att främja ekonomisk stabilitet och locka investerare till Europa.

Vid utarbetandet av arbetsprogrammet granskade kommissionen ungefär 450 förslag som framlagts inför Europaparlamentet och rådet och föreslår att 80 av dem dras tillbaka eller ändras. Vissa förslag ska enligt förslagen dras tillbaka eftersom de inte längre ligger i fas med den nya kommissionens prioriteringar. I många fall är kommissionen fortsatt fast besluten att uppnå de mål som eftersträvas. Förslagen fyller dock ingen funktion om de bara vilar på ett förhandlingsbord, eller om de blir så urvattnade i förhandlingarna de inte längre kan tjäna sina ursprungliga syften. När så är fallet kommer kommissionen att föreslå nya och bättre sätt att uppnå dessa mål.

3.   EU:S BUDGET: FRÅN UTARBETNING TILL BEVILJANDE AV ANSVARSFRIHET

3.1   Budget och finansiering

Den fleråriga budgetramen består av rubriker där årliga gränser har fastställts för åtagandebemyndiganden under var och en av dessa rubriker. Summan av de högsta beloppen för varje rubrik utgör det övergripande taket för åtagandebemyndigandena. Via EU:s budget finansieras en lång rad politiska åtgärder och program inom hela Europeiska unionen. I enlighet med de prioriteringar som fastställs av Europaparlamentet och rådet i den fleråriga budgetramen genomför kommissionen särskilda program, verksamheter och projekt. Den verksamhetsbaserade budgeteringen (ABB) borgar för att det finns en direkt koppling mellan den årliga budgeten och EU:s politik. Den verksamhetsbaserade kontoplanen innehåller en klar och tydlig indelning av EU:s olika politikområden och av de sammanlagda medel som avsätts för varje politikområde. Budgeten utarbetas av kommissionen och antas vanligen i mitten av december av Europaparlamentet och rådet i enlighet med förfarandet i artikel 314 i EUF-fördraget. Enligt principen om budgetjämvikt måste de totala intäkterna motsvara de totala utgifterna för ett givet budgetår.

EU:s intäkter kommer från två huvudsakliga källor: egna medel och övriga intäkter. Egna medel utgör den absolut största delen av EU:s intäkter och samlas automatiskt i EU för att dess budget ska kunna finansieras utan att det krävs ytterligare beslut av de nationella myndigheterna. De samlade egna medlen som behövs för att finansiera budgeten är lika med de totala kostnaderna minus de övriga intäkterna. De egna medlen får inte överskrida 1,23 % av EU:s totala BNI. Egna medel kan delas in i traditionella egna medel (som tullavgifter), egna medel från mervärdesskatt samt BNI-baserade egna medel. Övriga intäkter från EU:s verksamhet (t.ex. böter vid brott mot konkurrenslagarna) utgör vanligen mindre än 10 % av de sammanlagda intäkterna.

Som allmän princip får EU inte låna pengar på kapitalmarknaderna eller från finansinstitut för att finansiera sin budget.

3.2   Hur EU:s budget förvaltas och används

Huvudsakliga rörelsekostnader

EU:s rörelsekostnader är fördelade på de olika rubrikerna i den fleråriga budgetramen och kan bestå av flera olika kostnadstyper beroende på hur medlen förvaltas och betalas ut. Från och med 2014 kategoriserar kommissionen utgifterna på följande sätt:

| | Direkt förvaltning: Budgetanslagen förvaltas direkt av kommissionens avdelningar. |
| --- | --- |

Direkt förvaltning: Budgetanslagen förvaltas direkt av kommissionens avdelningar.

| | Indirekt förvaltning: EU:s organ eller organ som lyder under nationell rätt, exempelvis EU:s byråer, tilldelas uppgifter av kommissionen i samband med genomförandet av budgeten. |
| --- | --- |

Indirekt förvaltning: EU:s organ eller organ som lyder under nationell rätt, exempelvis EU:s byråer, tilldelas uppgifter av kommissionen i samband med genomförandet av budgeten.

| | Delad förvaltning: Vid denna typ av förvaltning delegeras uppgiften att genomföra budgeten till medlemsstaterna. Ungefär 80 % av utgifterna hanteras på detta sätt, bland annat jordbrukskostnader och strukturåtgärder. |
| --- | --- |

Delad förvaltning: Vid denna typ av förvaltning delegeras uppgiften att genomföra budgeten till medlemsstaterna. Ungefär 80 % av utgifterna hanteras på detta sätt, bland annat jordbrukskostnader och strukturåtgärder.

Aktörer vid kommissionen som deltar i budgetförvaltningen

Kollegiet av kommissionsledamöter tar kollektivt det politiska ansvaret, men har i praktiken inte självt hand om budgetgenomförandet, även om kollegiet tilldelats befogenheter att göra detta. Dessa uppgifter delegeras istället varje år av kollegiet till enskilda tjänstemän som är ansvariga inför kollegiet, varvid man följer budgetförordningen och tjänsteföreskrifterna för tjänstemännen i Europeiska unionen. De berörda tjänstemännen, som vanligen är generaldirektörer och enhetschefer, utgör så kallade delegerade utanordnare. De kan i sin tur delegera uppgifter som rör budgetgenomförandet till vidaredelegerade utanordnare.

Utanordnarna ansvarar för hela förvaltningen och beslutar om vad som ska göras, ansvarar för att institutionens politiska mål uppfylls samt förvaltar den inledda verksamheten både operativt och budgetmässigt. Varje utanordnare måste utarbeta en årlig verksamhetsrapport om den verksamhet han eller hon ansvarar för och redogör i rapporten för resultaten av åtgärderna inom sin respektive avdelning. I rapporten ges dessutom rimliga garantier om de medel som avsatts för den verksamhet som beskrivs i rapporten har använts för de tilltänkta ändamålen och enligt principen om sund ekonomisk förvaltning, samt att de kontrollförfaranden som införts ger tillräckliga garantier för de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Enligt artikel 66 i budgetförordningen överlämnar kommissionen ett sammandrag (en sammanfattande rapport) av de årliga verksamhetsrapporterna till Europaparlamentet och rådet. Genom denna rapport tar kommissionen det övergripande politiska ansvaret för förvaltningen av EU:s budget enligt artikel 317 i EUF-fördraget. Denna sammanfattande rapport och de årliga verksamhetsrapporterna finns tillgängliga här: http://ec.europa.eu/atwork/planning-and-preparing/synthesis-report/index_sv.htm

Räkenskapsföraren verkställer betalningsorder och betalningskrav som upprättats av utanordnarna och har ansvar för att sköta kassan, fastställa regler och metoder för redovisning, validera redovisningssystem, sköta bokföringen och utarbeta institutionens årsredovisningar. Räkenskapsföraren ska också intyga att det finns rimliga garantier för att årsredovisningen i allt väsentligt ger en rättvisande bild av den ekonomiska ställningen, resultatet och kassaflödet.

Åtaganden om utbetalning från EU:s budget

Innan några rättsligt bindande åtaganden kan göras gentemot tredje part (t.ex. innan avtal sluts eller bidragsavtal undertecknas) måste det finnas en budgetpost för verksamheten i det berörda årets budget. Budgetposten måste vidare innehålla tillräckliga medel för att täcka utgiften. Om dessa villkor uppfylls, kan medlen i budgeten avsättas genom att ett budgetåtagande införs i redovisningssystemet. Först då kan ett rättsligt bindande åtagande uppstå. Inga medel ur EU:s budget får användas innan utanordnaren har godkänt ett budgetåtagande.

När budgetåtagandet godkänts bokförs det i räkenskapssystemet och motsvarande anslag avsätts. Detta påverkar dock inte årsredovisningarna (huvudboken) eftersom inga kostnader ännu uppkommit.

Hur utbetalningar verkställs

Kommissionen använder Swift-systemet (Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication) och gör fler än 2 miljoner utbetalningar per år. Inga utbetalningar kan göras om inte ett motsvarande budgetåtagande godkänts av den utanordnare som ansvarar för transaktionen.

Förfinansiering är en betalning som avser att förse stödmottagarna med ett förskott, dvs. en fixkassa. Den kan delas upp på ett antal betalningar under en period som fastställs i ett särskilt rättsligt åtagande. Om mottagaren inte har några bidragsberättigande utgifter ska förfinansieringen återbetalas till EU. Utbetalad förfinansiering betraktas inte som en definitiv utgift förrän de berörda villkoren uppfylls. Den redovisas som en tillgång i EU:s balansräkning när den första betalningen har gjorts.

Det berörda EU-organet får ett ersättningskrav som visar att mottagaren använt förfinansieringen i enlighet med det rättsliga åtagandet. Ersättningskraven kommer in olika snabbt under året, beroende på villkoren och vilken typ av åtgärd som finansieras.

Kriterierna för stödberättigande definieras i den rättsliga grunden, i anbudsinfordran, i andra handlingar till stödmottagarna och/eller i sådana avtalsklausuler som finns i bidragsavtalen eller besluten om att bevilja bidrag. Efter analysen bokförs de stödberättigande beloppen som kostnader och mottagaren informeras om eventuella belopp som inte ger rätt till stöd.

Budgetförordningen och övrig tillämplig lagstiftning, i synnerhet avseende den gemensamma jordbrukspolitiken och sammanhållningspolitiken, ger unionen möjlighet att kontrollera kostnader flera år efter det att de uppkommit. Vid upptäckt av fel, oriktigheter eller bedrägerier görs finansiella korrigeringar eller återkrav (se not 6 till årsredovisningen).

3.3   Finansiell rapportering och ekonomiskt ansvar

I EU:s konsoliderade årsredovisning ingår finansiell information om verksamheten vid EU:s institutioner, organ och byråer i fråga om budget och periodiserad redovisning. Redovisningen omfattar inte medlemsstaternas årsredovisningar.

EU:s årsredovisning innehåller två separata men sammanlänkade delar:

| a) | Årsbokslutet. |
| --- | --- |

a)

Årsbokslutet.

| b) | Rapporter om genomförandet av budgeten. Dessa rapporter ger en detaljerad översikt av budgetgenomförandet. |
| --- | --- |

b)

Rapporter om genomförandet av budgeten. Dessa rapporter ger en detaljerad översikt av budgetgenomförandet.

Det är kommissionens räkenskapsförare som har ansvaret för att utarbeta EU:s årsredovisningar och intyga att det finns rimliga garantier för att räkenskaperna i allt väsentligt ger en rättvisande bild av EU:s ekonomiska ställning, resultat och kassaflöde.

Utöver ovanstående årsredovisningar utarbetas ad hoc-rapporter om specifika områden, t.ex. rapporten om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen, om finansiella instrument, om givna garantier samt om finansiella korrigeringar.

Rapportering och ansvar i kommissionen:

Image

3.4   Revision och beviljande av ansvarsfrihet

Revision

EU:s årsredovisning och resursförvaltning granskas av Europeiska revisionsrätten (”revisionsrätten”), ett externt revisionsorgan som för Europaparlamentet och Europeiska unionens råd utarbetar följande dokument:

| 1. | En årsrapport om den verksamhet som finansierats via den allmänna budgeten. |
| --- | --- |

1.

En årsrapport om den verksamhet som finansierats via den allmänna budgeten.

| 2. | Ett yttrande som bygger på revisionsrättens granskningar och som fogas till årsrapporten i form av en revisionsförklaring om i) räkenskapernas tillförlitlighet och ii) de underliggande transaktionernas laglighet och riktighet med avseende både på inkomster från beskattningsbara personer och på utbetalningar till slutliga stödmottagare. |
| --- | --- |

2.

Ett yttrande som bygger på revisionsrättens granskningar och som fogas till årsrapporten i form av en revisionsförklaring om i) räkenskapernas tillförlitlighet och ii) de underliggande transaktionernas laglighet och riktighet med avseende både på inkomster från beskattningsbara personer och på utbetalningar till slutliga stödmottagare.

| 3. | Särskilda rapporter om revision på vissa områden. |
| --- | --- |

3.

Särskilda rapporter om revision på vissa områden.

Beviljande av ansvarsfrihet

Vid den slutliga kontrollen i en budgetcykel beviljas ansvarsfrihet för budgetgenomförandet under ett givet räkenskapsår. Europaparlamentet är den myndighet som beviljar ansvarsfrihet för EU. Detta innebär att rådet efter genomförd kontroll utarbetar en slutversion av årsredovisningen och lämnar en rekommendation, medan parlamentet beslutar om att bevilja kommissionen och övriga EU-organ ansvarsfrihet för hur EU:s budget genomförts under ett visst budgetår. Beslutet grundas på en genomgång av årsredovisningen, kommissionens sammanfattande rapport och årliga utvärderingsrapport, årsbokslutet och revisionsrättens revisionsuttalande och särskilda rapporter, varvid kommissionen fått besvara ytterligare frågor och lämna in ytterligare information.

Beslutet om ansvarsfriheten är den politiska delen av de externa kontrollerna av budgetgenomförandet. Därmed befriar Europaparlamentet på rådets rekommendation konkret kommissionen (och övriga EU-organ) från deras ansvar för förvaltningen av en viss del av budgeten genom att avsluta det årets räkenskaper. Förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet kan leda till att ansvarsfrihet beviljas, senareläggs eller nekas. I Europaparlamentets årliga arbete med att bevilja ansvarsfrihet ingår även budgetkontrollutskottets utfrågningar av kommissionsledamöterna angående de politikområden de har ansvar för. Det slutliga betänkandet om beviljande av ansvarsfrihet och eventuella rekommendationer till kommissionen om att vidta åtgärder antas i plenum. Rådets rekommendationer om beviljande av ansvarsfrihet antas i rådet för ekonomiska och finansiella frågor (Ekofin). Både Europaparlamentets betänkande och rådets rekommendationer om beviljande av ansvarsfrihet följs upp i en årlig rapport där kommissionen beskriver de konkreta åtgärder som vidtagits för att följa givna rekommendationer.

4   EU:S KONSOLIDERADE ÅRSREDOVISNING: EKONOMISK STÄLLNING 2014

4.1   Allmänna trender

Inkomster

Fem års inkomstutveckling i miljoner euro:

Image

Under 2014 minskade BNI-inkomsterna medan inkomsterna av egna medel låg kvar på en liknande nivå. Återkraven av kostnader (finansiella korrigeringar och återkrav, se not 3.5 till årsredovisningen) nästan fördubblades från 1,8 miljarder euro till 3,4 miljarder euro, eftersom sammanhållningsfondens programperiod 2000–2006 uppnått sin slutfas, och i samband med detta drogs icke-godkända utgifter tillbaka. Dessutom gjordes betydande korrigeringar i jordbrukspolitiken från kommissionens sida.

Utgifter

De huvudsakliga utgiftsposterna är överföringskostnader i samband med Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ), Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) och andra landsbygdsutvecklingsinstrument, Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), sammanhållningsfonden och Europeiska socialfonden (ESF). Under budgetåret 2014 utgjorde dessa nästan 70 % av de totala utgifterna.

Utgifterna låg allmänt på en liknande nivå som under föregående år. Minskade utgifter noterades dock för Eruf och sammanhållningsfonden eftersom utgifter som redovisats under 2014 endast gäller programperioden 2007–2013, medan inga utgifter ännu har bokförts för den aktuella perioden 2014–2020 på grund av den långsamma uppstarten av programmen (medlemsstaterna inledde genomförandet 2015).

EU redovisar också framtida betalningsåtaganden som utgifter som inte ännu visas i de kassabaserade budgetkontona. De ökade framtida betalningsåtaganden som visas under skulder för jordbruksutveckling och landsbygdsutveckling samt framtida betalningsåtaganden för kommissionsledamöters, europaparlamentarikers och personalens pensionsrätter leder allmänt till högre utgifter och ett negativt rörelseresultat (dessa betalningar kommer att finansieras av framtida budgetar och återspeglas inte ännu i inkomsterna).

Rörelseresultat

Periodens rörelseresultat (underskott) ökade från 4  365 miljoner euro år 2013 till 11  280 miljoner euro år 2014. Huvudorsaken till denna ökning är den betydande försäkringstekniska förlust (till ett nettobelopp om 9,2 miljarder euro) som avser pensioner och andra ersättningar till anställda och som uppstod till följd av minskade räntor. Sådana fluktuationer måste tas med i beräkningarna till följd av tillämpliga internationella redovisningsregler och rådande ekonomiska situation. Om räntorna ökar förväntas en motsatt effekt.

Detta är dessutom en försäkringsteknisk uppskattning av värdet av den totala skulden vid en viss tidpunkt, den 31 december 2014, och baseras på olika antaganden som gällde vid denna tidpunkt. Förlusten avser inte faktiska debiteringar mot EU:s budget och påverkar inte beloppen som utbetalas till pensionärer från EU:s budget under de närmaste åren. Dessa betalningar har redan beaktats i den fleråriga budgetramen 2014–2020 och kommer att genomföras via det årliga budgetförfarandet.

Tillgångar

De största posterna på balansräkningens tillgångssida är finansiella tillgångar (investeringar, lån och likvida medel) samt förfinansieringsbelopp, som utgör nästan 85 % av EU:s tillgångar. Utlåningen är fortsättningsvis stabil på ungefär 60 miljarder euro (se not 4.3.2 nedan) medan finansieringsinstrumenten som finansieras via EU:s budget ökade med nästan 2 miljarder euro (se not 4.3.1 nedan). Under tillgångssidans materiella anläggningstillgångar finns tillgångar som gäller Copernicus-programmet (1,5 miljarder euro) och pågående nyanläggningar i Galileo-programmet (1,5 miljarder euro).

Under de senaste åren har EU-institutionerna lyckats hålla nere mängden likvida medel vid årets slut. Den höga likviditeten på 17,5 miljarder euro den 31 december 2014 beror på budgetförfarandet och tilldelningar av egna medel som avser sådana moms- och BNI-saldon som erhållits från medlemsstaterna i december 2014 (se not 2.8.1 till årsredovisningen).

Likvida medel vid årets utgång

Image

Tillgångar för 163 miljarder euro och skulder på 221 miljarder euro i EU:s balansräkning 2014

| Tillgångar | Skulder |
| --- | --- |
| | |

Tillgångar

Skulder

Image

Image

Skulder

Skuldsidan består främst av fyra huvudposter: Pensionsförpliktelser och andra ersättningar till anställda, finansiella skulder, skulder till leverantörer och stödmottagare samt upplupna kostnader. Den största förändringen jämfört med 2013 är ökningen av pensionsförpliktelser och andra ersättningar till anställda från 46,8 miljarder euro 2013 till 58,6 miljarder euro 2014, vilket främst kan tillskrivas den stora räntesänkningen (se ovan).

Det faktum att skulderna överstiger tillgångarna innebär inte att EU-institutionerna är i ekonomiska trångmål utan snarare att vissa skulder kommer att finansieras genom framtida årsbudgetar. Många kostnader bokförs år 2014 enligt den periodiserade redovisningen även om de kanske faktiskt betalas ut 2015 eller senare och finansieras via framtida budgetar. De största summorna i sammanhanget är verksamheten i Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) (betalas ut 2015) och utbetalningar av förmåner till anställda (betalas ut under de kommande 30 åren).

4.2   Förfinansiering

Kommissionen strävar efter att säkerställa att förfinansieringen bibehålls på en lämplig nivå. Det måste finnas en balans mellan tillräckliga kontroller och tidsmässigt korrekt redovisning av utgifter. Observera att förfinansieringsnivån påverkas väsentligt av den fleråriga budgetramens cykler. I början av en budgetperiod kan stora förskott förväntas betalas ut till medlemsstaterna enligt sammanhållningspolitiken.

Den totala förfinansieringen (exklusive andra förskott till medlemsstaterna) i EU:s balansräkning uppgår till 45,2 miljarder euro, av vilka 99,8 % härrör från kommissionens verksamhet. Omkring 76 % av kommissionens förfinansiering genomförs via delad förvaltning, vilket innebär att budgetgenomförandet delegeras till medlemsstaterna (medan kommissionen behåller sin tillsynsroll).

Kommissionens förfinansiering enligt förvaltningsmodell

Image

Den största delen av utgifterna under delad förvaltning gäller jordbruksutgifter och strukturåtgärder. De största förfinansieringsbeloppen gäller Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) och Europeiska socialfonden (ESF).

Utgifter med delad förvaltning uppdelade enligt fond

Image

4.3   Finansieringsinstrument

4.3.1   Finansieringsinstrument som finansieras via EU:s budget med direkt och indirekt förvaltning

Storleken och volymen på finansieringsinstrumenten för budgetgenomförande ökar för varje år. Grundtanken bakom detta är att förmånstagaren tack vare hävstångseffekten erhåller mer än en euro i finansiellt stöd för varje euro som spenderas ur budgeten via finansieringsinstrument, i motsats till ett traditionellt budgetgenomförande där man beviljar bidrag och subventioner. Därmed maximeras de tillgängliga medlens effekt.

Säljbara finansiella tillgångar i finansieringsinstrument som finansierats via EU:s budget

Image

Vanligen används tre huvudtyper av finansieringsinstrument:

| — | Egetkapitalinstrument. |
| --- | --- |

—

Egetkapitalinstrument.

| — | Låneinstrument. |
| --- | --- |

—

Låneinstrument.

| — | Garantiinstrument. |
| --- | --- |

—

Garantiinstrument.

Uppgifter om de viktigaste instrumenten följer nedan:

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland (tillgångar: 1  996 miljoner euro)

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland täcker lån för vilka EU ställer säkerhet på grundval av rådets beslut, i synnerhet Europeiska investeringsbankens (EIB:s) utlåning till länder utanför EU, lån som avser makroekonomiskt stöd samt Euratomlån till länder utanför EU. Det är ett långfristigt instrument (långfristig del: 1  489 miljoner euro) som förvaltas av EIB och syftar till att täcka eventuella försummade lån för vilka EU ställt en säkerhet. Fonden finansieras genom betalningar från EU:s allmänna budget (för att uppnå 9 % av transaktionsbeloppet), genom ränteintäkter från investeringar av fondens disponibla medel samt återkrävda belopp från försumliga gäldenärer i fall där fondens garanti tagits i anspråk. Eventuella överskott för ett visst år ska återbetalas som inkomst till EU:s budget.

EU ska upprätthålla en garantireserv för att täcka lån till tredjeland. Denna reserv är avsedd att fylla på garantifonden om det skulle utlösas garantier som överstiger fondens disponibla medel, så att de överskjutande beloppen kan finansieras genom budgeten. Denna reserv motsvarar målbeloppet 9 % av de utestående lånen vid årets slut.

Finansieringsinstrument för riskdelning (tillgångar: 961 miljoner euro)

Finansieringsinstrumentet för riskdelning (RSFF) förvaltas av EIB och kommissionens investeringar används som avsättning för finansiella risker vid lån och garantier som EIB beviljar till stödberättigade forskningsprojekt. Sammanlagt beräknas en kommissionsbudget på högst 1 miljard euro för RSFF. Av denna summa avser upp till 800 miljoner euro programmet ”Samarbete” (”Cooperation”) och upp till 200 miljoner euro avser programmet ”Kapacitet” (”Capacities”). EIB har åtagit sig att avsätta samma belopp. Inga nya budgetanslag kommer att avsättas till RSFF under den fleråriga budgetramen för 2014–2020. Den 31 december 2014 hade kommissionen bidragit med 856 miljoner euro till RSFF, bidrag från Efta och tredjeland inräknade. Under 2014 överfördes 375 miljoner euro av EU:s bidrag till RSFF till dess ersättningsinstrument under Horisont 2020. Beloppet som redovisas som en eventualskuld ovan (not 5.2.1 till årsredovisningen) är den beräknade maximala förlust som kommissionen per den 31 december 2014 kan drabbas av vid försummelser på de lån eller garantier som EIB lämnat genom finansieringsinstrumentet. Det bör noteras att kommissionens samlade risk är begränsad till det belopp den bidrar med till finansieringsinstrumentet.

Horisont 2020 (tillgångar: 643 miljoner euro)

Horisont 2020 är ett nytt egetkapitalinstrument under den fleråriga budgetramen för 2014–2020. Horisont 2020 ses som ett instrument som påskyndar den ekonomiska tillväxten och skapar sysselsättning. Instrumentet har politisk uppbackning från Europas ledare och Europaparlamentets ledamöter. De är överens om att forskning är en investering i framtiden och låter därför detta vara kärnan i EU:s strategi för smart och hållbar tillväxt och sysselsättning för alla. Genom att kombinera forskning och innovation bidrar Horisont 2020 till att nå målet genom sitt fokus på vetenskaplig spetskompetens, industriellt ledarskap och hantering av samhällsutmaningar. Målet är att säkerställa att Europa producerar vetenskap i världsklass, river ned hinder för innovation och gör det lättare för den offentliga och den privata sektorn att skapa innovationer genom samarbete. Horisont 2020 förvaltas av EIF.

ETF-startfacilitet (tillgångar: 524 miljoner euro)

Startfaciliteten ”Europeisk finansieringsordning för teknik” (ETF) avser programmet för tillväxt och sysselsättning, det fleråriga programmet för företag och företagaranda (MAP) och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (CIP). ETF förvaltas av Europeiska investeringsfonden och stöder skapandet och finansieringen av nystartade små och medelstora företag genom investeringar i särskilda riskkapitalfonder som lämpar sig för ändamålet.

Lånegarantiinstrument för TEN-T-projekt (tillgångar: 235 miljoner euro)

Instrumentet för lånegarantier till förmån för transeuropeiska transportnätsprojekt (LGTT) syftar till att utfärda garantier som ska minska risken för intäktsförluster under de inledande åren för de transeuropeiska transportnätsprojekten. Närmare bestämt skulle garantin helt och hållet täcka ett ”kreditlöfte” (stand-by credit line), som endast skulle tas i anspråk i den händelse att kassaflödet för ett projekt inte räcker till för att betala räntor och amorteringar på prioriterade skulder. Instrumentet är en gemensam finansiell produkt för kommissionen och EIB. Kapitalbidraget till LGTT-instrumentet för finansieringsperioden 2007–2013 fastslogs till en början till 1 miljard euro, delat lika mellan kommissionen och EIB. I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 670/2012 omfördelades 200 miljoner euro till initiativet om projektobligationer och ytterligare 50 miljoner euro för att bevilja finansiering, så att det totala EU-bidrag som fortfarande är tillgängligt för instrumentet är 250 miljoner euro.

Per den 31 december 2014 hade kommissionen bidragit med 212 miljoner euro till LGTT-instrumentet. Beloppet som redovisas som en eventualskuld ovan (not 5.2.1 till årsredovisningen) är den beräknade maximala förlust som kommissionen per den 31 december 2014 kan drabbas av vid försummelser på de lån som EIB lämnat genom lånegarantiinstrumentet. Det bör noteras att kommissionens samlade risk är begränsad till det belopp den bidrar med till instrumentet.

Finansieringsinstrument enligt typ

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Summa tillgångar | Summa skulder | Ställda garantier |
| Låneinstrument, egetkapitalinstrument och instrument för tekniskt bistånd: | | | |
| Meda-instrumentet för ekonomiskt och finansiellt samarbete enligt partnerskapet mellan Europa och Medelhavsområdet | 290 | (3) | |
| Europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (Enpi) | 167 | (7) | |
| | 457 | (9) | |
| Låneinstrument: stödlån till små och medelstora företag | 19 | — | |
| Egetkapitalinstrument: | | | |
| Instrumentet för innovativa små och medelstora företag med hög tillväxt inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation | 323 | (0) | |
| Cosme – programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag | 31 | — | |
| Europeiska fonden för sydöstra Europa (EFSE) | 118 | — | |
| Företagsexpansionsfonden inom faciliteten för företagsutveckling och innovation på västra Balkan | 10 | 0 | |
| Företagsinnovationsfonden (EIF) inom faciliteten för företagsutveckling och innovation på västra Balkan | 21 | 0 | |
| Europeisk finansieringsordning för uppstartning av teknikföretag 1998 (ETF) | 19 | (0) | |
| Globala fonden för energieffektivitet och förnybar energi (GEEREF) | 72 | — | |
| Egetkapitalinstrument för fleråriga ramprogram (MAP) | 183 | (0) | |
| Marguerite-fonden | 37 | — | |
| Det europeiska Progress-instrumentet för mikrokrediter för sysselsättning och social inkludering | 60 | — | |
| SE4F – Fonden för grön tillväxt (Green for Growth Fund) för det östra grannskapet | 52 | — | |
| Europeiska fonden för energieffektivitet | 89 | — | |
| Pilotprojekt inom tekniköverföring | 2 | (0) | |
| Skuldfonden Mikrofinansieringsinitiativ för Asien | 10 | — | |
| SANAD – MENA-fond för mikroföretag samt små och medelstora företag | 9 | — | |
| | 1  035 | (1) | |
| Garantiinstrument: | | | |
| SMF-garantifaciliteten inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (CIP SMEG) | 151 | (259) | — |
| Cosme LGF – Program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag | 39 | (1) | (42) |
| Horisont 2020 – EU-finansiering för innovationer | 478 | (11) | (98) |
| Horisont 2020 – Garantier till SMF | 165 | (1) | (267) |
| Instrumentet för lånegarantier till förmån för transeuropeiska transportnätverksprojekt (LGTT) | 235 | (3) | (209) |
| Garantiinstrumentet inom faciliteten för företagsutveckling och innovation på västra Balkan | 21 | (2) | (10) |
| Flerårigt ramprogram (MAP) för företag | 26 | (41) | — |
| Finansieringsmekanismen för naturkapital | 3 | — | — |
| Instrument för projektobligationer (PBI) | 149 | (2) | (138) |
| Instrument för privat finansiering för energieffektivisering (PF4EE) | 6 | (0) | — |
| Det europeiska instrumentet Progress för mikrokrediter (PMF TA) | 13 | (9) | — |
| Finansieringsinstrumentet för riskdelning (RSFF) | 961 | (32) | (883) |
| SMF-garantifaciliteten | 60 | (15) | — |
| | 2  309 | (376) | (1  647) |
| Totalt | 3  820 | (386) | (1  647) |
| Garantifond för åtgärder avseende tredjeland | 1  996 | (25) | (19  198) |

(miljoner euro)

Summa tillgångar

Summa skulder

Ställda garantier

Låneinstrument, egetkapitalinstrument och instrument för tekniskt bistånd:

Meda-instrumentet för ekonomiskt och finansiellt samarbete enligt partnerskapet mellan Europa och Medelhavsområdet

290

(3)

Europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (Enpi)

167

(7)

457

(9)

Låneinstrument: stödlån till små och medelstora företag

19

—

Egetkapitalinstrument:

Instrumentet för innovativa små och medelstora företag med hög tillväxt inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation

323

(0)

Cosme – programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag

31

—

Europeiska fonden för sydöstra Europa (EFSE)

118

—

Företagsexpansionsfonden inom faciliteten för företagsutveckling och innovation på västra Balkan

10

0

Företagsinnovationsfonden (EIF) inom faciliteten för företagsutveckling och innovation på västra Balkan

21

0

Europeisk finansieringsordning för uppstartning av teknikföretag 1998 (ETF)

19

(0)

Globala fonden för energieffektivitet och förnybar energi (GEEREF)

72

—

Egetkapitalinstrument för fleråriga ramprogram (MAP)

183

(0)

Marguerite-fonden

37

—

Det europeiska Progress-instrumentet för mikrokrediter för sysselsättning och social inkludering

60

—

SE4F – Fonden för grön tillväxt (Green for Growth Fund) för det östra grannskapet

52

—

Europeiska fonden för energieffektivitet

89

—

Pilotprojekt inom tekniköverföring

2

(0)

Skuldfonden Mikrofinansieringsinitiativ för Asien

10

—

SANAD – MENA-fond för mikroföretag samt små och medelstora företag

9

—

1  035

(1)

Garantiinstrument:

SMF-garantifaciliteten inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (CIP SMEG)

151

(259)

—

Cosme LGF – Program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag

39

(1)

(42)

Horisont 2020 – EU-finansiering för innovationer

478

(11)

(98)

Horisont 2020 – Garantier till SMF

165

(1)

(267)

Instrumentet för lånegarantier till förmån för transeuropeiska transportnätverksprojekt (LGTT)

235

(3)

(209)

Garantiinstrumentet inom faciliteten för företagsutveckling och innovation på västra Balkan

21

(2)

(10)

Flerårigt ramprogram (MAP) för företag

26

(41)

—

Finansieringsmekanismen för naturkapital

3

—

—

Instrument för projektobligationer (PBI)

149

(2)

(138)

Instrument för privat finansiering för energieffektivisering (PF4EE)

6

(0)

—

Det europeiska instrumentet Progress för mikrokrediter (PMF TA)

13

(9)

—

Finansieringsinstrumentet för riskdelning (RSFF)

961

(32)

(883)

SMF-garantifaciliteten

60

(15)

—

2  309

(376)

(1  647)

Totalt

3  820

(386)

(1  647)

Garantifond för åtgärder avseende tredjeland

1  996

(25)

(19  198)

4.3.2   Upp- och utlåningsverksamhet som förvaltas av kommissionen

EU har genom EU-fördraget befogenhet att upplåna medel för att anskaffa de ekonomiska resurser som krävs för att fullgöra sina särskilda uppdrag. Kommissionen handhar för närvarande på EU:s vägnar tre huvudprogram genom vilka lån får beviljas och finansierar dessa genom att emittera skuldinstrument på kapitalmarknaderna eller hos finansinstitut. Det rör sig om makroekonomiskt stöd (MFA), betalningsbalansstöd (BOP) samt den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM).

Image

EU:s upp- och utlåningsverksamhet ligger utanför budgetåtgärderna. Det kapital som behövs för att finansiera EU:s utlåning inom ramen för programmen ovan anskaffas på kapitalmarknaderna eller genom finansinstitut. EU får inte ta lån för att finansiera sina ordinarie budgetutgifter eller ett budgetunderskott. Storleken på upplåningen varierar från privata placeringar med belopp på upp till 500 miljoner euro till obligationsemissioner upp till referensvärdet (minst 1 miljard euro). De anskaffade medlen lånas vanligen direkt ut (back-to-back) till det mottagande landet, dvs. med samma kupong, löptid och belopp. Trots användningen av back-to-back-metoden är det EU som är juridiskt förpliktad att stå för skuldbetalningen för finansieringsinstrumenten, vilket säkerställer att alla betalningar sker i tid och att summorna betalas till det fulla beloppet. Kommissionen har fastslagit förfaranden som säkerställer att lån betalas tillbaka även i händelse av fallissemang. För varje lands program fastställs i parlaments-, råds- och kommissionsbesluten totalt belopp, (maximalt) antal delbetalningar samt lånepaketets längsta (genomsnittliga) löptid. Kommissionen och det stödmottagande landet enas därefter om låne- och bidragsbestämmelserna, bl.a. delbetalningar och utbetalning av trancher. Inom ramen för ett gemensamt ekonomiskt stöd från EU/IMF är dessutom alla delbetalningar av lånet utom den första kopplade till efterlevnad av strikta villkor, med överenskomna bestämmelser och villkor liknande dem för stöd från Internationella valutafonden (IMF), vilket är en annan faktor som påverkar tidtabellen för finansieringen. Detta innebär att tidtabellen och löptiderna för emissionen är beroende av EU:s relaterade utlåningsverksamhet. Finansieringsbeloppen anges enbart i euro och löptiden är mellan 3 och 30 år.

EU:s upplåning utgör direkta och ovillkorliga skyldigheter för EU och garanteras av de 28 medlemsstaterna. Lån som används för att finansiera lån till länder utanför EU täcks av garantifonden för åtgärder avseende tredje land. Om en mottagande medlemsstat skulle ställa in sina betalningar fortsätter skuldbetalningen i mån av möjlighet med medel från kommissionens tillgängliga bank- och kassabalans. Om detta inte är möjligt anskaffar kommissionen de medel som behövs från medlemsstaterna. EU:s medlemsstater är enligt EU:s lagstiftning om egna medel (artikel 12 i rådets förordning nr 1150/2000) juridiskt skyldiga att se till att tillräckliga medel finns för att uppfylla EU:s åtaganden. Riskkapitalinvesterarna är således bara exponerade för kreditrisk gentemot EU och inte gentemot mottagarna av de finansierade lånen. Genom utlåning back-to-back undviker man att utsätta EU-budgeten för ränte- eller valutarisker.

Betalningsbalans

Betalningsbalansstödet är ett policybaserat finansiellt instrument som ger medelfristigt finansiellt stöd till medlemsstater i Europeiska unionen. Instrumentet gör det möjligt att bevilja lån till medlemsstater som har drabbats av svårigheter eller allvarligt hotas av svårigheter avseende betalningsbalansen eller kapitalbalansen. Endast de medlemsstater som inte har antagit euron kan komma i åtnjutande av detta instrument. Betalningsbalansstöd till Lettland beviljades före införandet av euron den 1 januari 2014. Det maximala lånebeloppet (utestående belopp) som kan beviljas enligt detta instrument är 50 miljarder euro. Upplåning med anknytning till dessa betalningsbalanslån garanteras genom EU-budgeten, vilket innebär att budgeten den 31 december 2014 var exponerad för en maximal risk på 8,6 miljarder euro för dessa lån (8,4 miljarder euro nedan utgör det nominella värdet).

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Ungern | Lettland | Rumänien | Totalt |
| Totala beviljade lån | 6  500 | 3  100 | 8  400 | 18  000 |
| Utbetalade lån per den 31.12.2013 | 5  500 | 2  900 | 5  000 | 13  400 |
| Utbetalade lån 2014 | — | — | — | — |
| Utbetalade lån 31.12.2014 | 5  500 | 2  900 | 5  000 | 13  400 |
| Återbetalade lån per den 31.12.2014 | (4  000) | (1  000) | — | (5  000) |
| Utestående belopp per den 31.12.2014 | 1  500 | 1  900 | 5  000 | 8  400 |

(miljoner euro)

Ungern

Lettland

Rumänien

Totalt

Totala beviljade lån

6  500

3  100

8  400

18  000

Utbetalade lån per den 31.12.2013

5  500

2  900

5  000

13  400

Utbetalade lån 2014

—

—

—

—

Utbetalade lån 31.12.2014

5  500

2  900

5  000

13  400

Återbetalade lån per den 31.12.2014

(4  000)

(1  000)

—

(5  000)

Utestående belopp per den 31.12.2014

1  500

1  900

5  000

8  400

En tabell över återbetalningsplanen för dessa lån återfinns nedan.

Mellan november 2008 och maj 2009 beviljades ekonomiskt bistånd på 14,6 miljarder euro till Ungern, Lettland och Rumänien, varav 13,4 miljarder euro hade utbetalats i mitten av 2011. Noteras bör att betalningsbalansstödprogrammet för Ungern löpte ut i november 2010 (med 1 miljard euro outnyttjade) och att den första återbetalningen på 2 miljarder euro i december 2011 och ytterligare 2 miljarder euro i november 2014 togs emot som planerat. Betalningsbalansstödet för Lettland löpte ut i januari 2012 (med 200 miljoner outnyttjade) och den första återbetalningen på 1 miljard euro i april 2014 och den andra återbetalningen på 1,2 miljarder euro i januari 2015 även de mottogs som planerat. Det första programmet för betalningsbalansstöd till Rumänien löpte ut i maj 2012 och hela det beviljade beloppet (5 miljarder euro) hade utbetalats. Den första betalningen på 1,5 miljarder euro togs emot som planerat i januari 2015.

I februari 2011 begärde Rumänien en uppföljning av det förebyggande programmet för finansiellt stöd (PFA) inom ramen för betalningsbalansstödet för att få igång den ekonomiska tillväxten igen. Den 12 maj 2011 beslutade rådet att erbjuda Rumänien förebyggande betalningsbalansstöd (PFA) på upp till 1,4 miljarder euro (rådets beslut 2011/288/EU). Erbjudandet löpte dock ut i slutet av mars 2013 utan att ha tagits i anspråk. Efter Rumäniens andra begäran om förebyggande stöd (PFA) beslutade rådet den 22 oktober 2013 att på nytt erbjuda förebyggande betalningsbalansstöd på upp till 2 miljarder euro (rådets beslut 2013/531/EU). Erbjudandet kommer att vara tillgängligt till och med den 30 september 2015. Om medlen utnyttjas ges detta ekonomiska bistånd i form av ett lån med en maximal genomsnittlig löptid på åtta år. Eftersom detta förebyggande betalningsbalansstöd (PFA) på 2 miljarder euro för närvarande är det enda aktiva betalningsbalansstödprogrammet utgör detta det enda beloppet som fortsättningsvis är tillgängligt.

Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM)

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Irland | Portugal | Totalt |
| Totala beviljade lån | 22  500 | 26  000 | 48  500 |
| Utbetalade lån per den 31.12.2013 | 21  700 | 22  100 | 43  800 |
| Utbetalade lån 2014 | 800 | 2  200 | 3  000 |
| Utbetalade lån per den 31.12.2014 | 22  500 | 24  300 | 46  800 |
| Återbetalade lån per den 31.12.2014 | — | — | — |
| Utestående lån per den 31.12.2014 | 22  500 | 24  300 | 46  800 |

(miljoner euro)

Irland

Portugal

Totalt

Totala beviljade lån

22  500

26  000

48  500

Utbetalade lån per den 31.12.2013

21  700

22  100

43  800

Utbetalade lån 2014

800

2  200

3  000

Utbetalade lån per den 31.12.2014

22  500

24  300

46  800

Återbetalade lån per den 31.12.2014

—

—

—

Utestående lån per den 31.12.2014

22  500

24  300

46  800

En tabell över återbetalningsplanen för dessa lån återfinns nedan.

Den 11 maj 2010 inrättade rådet en europeisk finansiell stabiliseringsmekanism för att bevara den finansiella stabiliteten i EU (rådets förordning [EU] nr 407/2010). Mekanismen bygger på artikel 122.2 i EUF-fördraget och gör det möjligt att bevilja finansiellt stöd till en medlemsstat som befinner sig i svårigheter eller allvarligt hotas av stora svårigheter till följd av exceptionella händelser utanför dess kontroll. Biståndet kan utgöras av lån eller kreditlinor. Kommissionen lånar upp medel på kapitalmarknaderna eller hos finansinstitut i EU:s namn och lånar ut medlen till den mottagande medlemsstaten. För varje land som mottar EFSM-lån görs kvartalsvis bedömningar av huruvida landet uppfyller de politiska villkoren innan nästa delutbetalning verkställs.

Genom Ekofinrådets slutsatser av den 9 maj 2010 begränsas mekanismen till 60 miljarder euro, men den lagstadgade gränsen anges i artikel 2.2 i rådets förordning nr 407/2010, som begränsar det utestående beloppet av lån eller kreditlinjer till den tillgängliga marginalen under taket för egna medel. Upplåning med anknytning till lån som utbetalats inom ramen för EFSM garanteras genom EU-budgeten – vilket innebär att budgeten den 31 december 2014 är exponerad för en maximal risk på 47,5 miljarder euro för dessa lån (varvid 46,8 miljarder euro som anges ovan är det nominella värdet). Eftersom upplåningen inom ramen för EFSM garanteras genom EU-budgeten granskar Europaparlamentet kommissionens EFSM-åtgärder och utövar kontroll inom ramen för budgetförfarandet och förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet. Eftersom båda betalningsbalansprogrammen (inom EFSM) har löpt ut, redovisas inga outnyttjade belopp i tabellen ovan.

I ett genomförandebeslut i december 2010 fattade rådet beslut om ett lån till Irland på högst 22,5 miljarder euro, och i maj 2011 om ett lån till Portugal på högst 26 miljarder euro. I de ursprungliga genomförandebesluten fastställdes en ränta med en marginal som innebar att villkoren liknar dem som gäller för stöd från Internationella valutafonden (IMF). I och med rådets genomförandebeslut nr 682/2011 och 683/2011 av den 11 oktober 2011 sänkte rådet räntemarginalen retroaktivt och förlängde den maximala genomsnittliga löptiden från 7,5 år till 12,5 år och löptiden för enskilda trancher förlängdes upp till 30 år. I och med antagandet av rådets genomförandebeslut 2013/313/EU och 2013/323/EU av den 21 juni 2013 har rådet ytterligare förlängt den längsta genomsnittliga löptiden med 7 år på EFSM-lånen till Irland och Portugal och således utgör löptiden 19,5 år. Förlängningen ger båda länderna en bättre avbetalningsprofil och minskar behoven av refinansiering efter programperioden.

De sista tre delutbetalningarna verkställdes 2014: 0,8 miljarder euro till Irland och 1,8 miljarder euro till Portugal i mars 2014 samt 0,4 miljarder euro till Portugal i november 2014. Av det finansiella stöd som beviljats Portugal har 1,7 miljarder euro löpt ut utan att ha utnyttjats. Inga medel finns för närvarande tillgängliga inom ramen för EFSM.

Nedanstående tabell ger en översikt av återbetalningarna i nominellt värde för utestående EFSM-lån (i miljarder euro) och betalningsbalanslån på balansdagen:

| År | Betalningsbalansstöd (BOP) | Europeisk finansiell stabiliseringsmekanism (EFSM) | Totalt |
| --- | --- | --- | --- |
| Ungern | Lettland | Rumänien | Totalt | Irland | Portugal | Totalt |
| 2015 | | | | 0 | 5,0 | | 5,0 | 5,0 |
| 2016 | 1,5 | | | 1,5 | | 4,75 | 4,75 | 6,25 |
| 2017 | | | 1,15 | 1,15 | | | 0 | 1,15 |
| 2018 | | | 1,35 | 1,35 | 3,9 | 0,6 | 4,5 | 5,85 |
| 2019 | | 0,5 | 1,0 | 1,5 | | | 0 | 1,5 |
| 2021 | | | | 0 | 3,0 | 6,75 | 9,75 | 9,75 |
| 2022 | | | | 0 | | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| 2024 | | | | 0 | 0,8 | 1,8 | 2,6 | 2,6 |
| 2025 | | 0,2 | | 0,2 | | | 0 | 0,2 |
| 2026 | | | | 0 | 2,0 | 2,0 | 4,0 | 4,0 |
| 2027 | | | | 0 | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 3,0 |
| 2028 | | | | 0 | 2,3 | | 2,3 | 2,3 |
| 2029 | | | | 0 | | 0,4 | 0,4 | 0,4 |
| 2032 | | | | 0 | 3,0 | | 3,0 | 3,0 |
| 2038 | | | | 0 | | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| 2042 | | | | 0 | 1,5 | 1,5 | 3,0 | 3,0 |
| Totalt | 1,5 | 0,7 | 3,5 | 5,7 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 52,5 |

År

Betalningsbalansstöd (BOP)

Europeisk finansiell stabiliseringsmekanism (EFSM)

Totalt

Ungern

Lettland

Rumänien

Totalt

Irland

Portugal

Totalt

2015

0

5,0

5,0

5,0

2016

1,5

1,5

4,75

4,75

6,25

2017

1,15

1,15

0

1,15

2018

1,35

1,35

3,9

0,6

4,5

5,85

2019

0,5

1,0

1,5

0

1,5

2021

0

3,0

6,75

9,75

9,75

2022

0

2,7

2,7

2,7

2024

0

0,8

1,8

2,6

2,6

2025

0,2

0,2

0

0,2

2026

0

2,0

2,0

4,0

4,0

2027

0

1,0

2,0

3,0

3,0

2028

0

2,3

2,3

2,3

2029

0

0,4

0,4

0,4

2032

0

3,0

3,0

3,0

2038

0

1,8

1,8

1,8

2042

0

1,5

1,5

3,0

3,0

Totalt

1,5

0,7

3,5

5,7

22,5

24,3

46,8

52,5

Makroekonomiskt stöd (MFA)

Det makroekonomiska stödet är ett policybaserat finansiellt instrument som består av obundet och obestämt betalningsbalans- eller budgetstöd till sådana partnerländer utanför EU som ligger geografiskt nära EU:s territorium. Stödet omfattar medel- eller långfristiga lån eller bidrag eller en lämplig kombination av bådadera och kompletterar vanligen finansiering som ges inom ramen för ett justerings- eller reformprogram som IMF gett stöd för. Dessa lån garanteras av garantifonden för åtgärder avseende tredjeland (se not 2.4 till årsredovisningen).

4.3.3   Mellanstatliga finansiella stabilitetsmekanismer som inte omfattas av EU-fördragen: Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten och Europeiska stabilitetsmekanismen

Den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF) inrättades av medlemsstaterna i euroområdet i syfte att bevara den finansiella stabiliteten i Europa via finansiellt stöd till medlemsstater i euroområdet. EFSF är inte ett EU-organ. Instrumentet är helt separat från och konsolideras inte i EU:s räkenskaper. Det garanteras inte genom EU:s budget. Det har följaktligen inte någon inverkan på EU:s räkenskaper, utöver eventuella intäkter från sanktioner enligt vad som beskrivs nedan. I och med att ESM trädde i kraft (se nedan) tillhandahålls inte nya finansiella stöd genom EFSF efter den 1 juli 2013.

Kommissionen har ansvaret för att förhandla fram de politiska villkor som ska knytas till det ekonomiska stödet och för att övervaka efterlevnaden av dessa villkor. I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1173/2011 kan sanktioner införas i form av böter för medlemsstater som har euron som valuta. Dessa böter, som utgör 0,2 % av den berörda medlemsstatens BNP under det föregående året, kan åläggas medlemsstaten om den underlåtit att vidta lämpliga åtgärder för att korrigera ett alltför stort budgetunderskott, eller om statistiken har manipulerats. På samma sätt innehåller rådets förordning (EU) nr 1174/2011 om makroekonomiska obalanser föreskrifter om årliga böter på 0,1 % av BNP för euroområdets medlemsstater i de fall där en medlemsstat inte har vidtagit nödvändiga korrigerande åtgärder eller om en otillräcklig korrigeringsplan har lämnats in. Genom förordning (EU) nr 1177/2011 aktualiserades förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott. I denna aktualiserade förordning föreskrivs också möjligheten att ålägga euroområdets medlemsstater böter (motsvarande 0,2 % av BNP inklusive en rörlig del). Böter ska passera via EU:s budget och sedan överföras till EFSF. Detta innebär att dessa medel skulle redovisas både som intäkt och kostnad i budgeten och därför inte har någon inverkan på det sammanlagda budgetutfallet. De skulle heller inte ha någon inverkan på det ekonomiska resultat som anges i EU:s årsredovisningar.

Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) är en mellanstatlig organisation enligt internationell rätt och omfattas inte av EU-fördraget. ESM-fördraget undertecknades av de dåvarande 17 medlemsstaterna i euroområdet och trädde i kraft i oktober 2012. ESM har tagit över EFSM:s och EFSF:s uppgifter, varefter ESM har blivit den enda permanenta mekanismen för att hantera nya ansökningar om ekonomiskt bistånd från medlemsstater i euroområdet. EFSF och EFSM kommer följaktligen inte att användas i nya finansieringsprogram eller bevilja några nya lån. Det bör också noteras att EU:s budget inte kommer att garantera ESM:s upplåning. Eftersom denna mekanism har en egen rättslig status och finansieras direkt av medlemsstaterna i euroområdet är det inte ett EU-organ och påverkar varken EU:s räkenskaper eller EU:s budget, bortsett från eventuella inkomster från sanktioner enligt vad som beskrivs nedan.

Böter som uppbärs går via EU:s budget och överförs till ESM när EFSF inte längre är verksamt. Dessutom stadgas i fördraget om stabilitet, samordning och styrning om vite för en fördragsslutande part om den berörda medlemsstaten inte har vidtagit nödvändiga åtgärder för att åtgärda en överträdelse av underskottskriteriet. De viten som utdöms (som inte får överstiga 0,1 % av BNP) kommer att betalas till ESM när de rör en medlemsstat i euroområdet (dvs. utan följder för EU:s budgetutfall, som med EFSF ovan) eller till EU:s budget för medlemsstater utanför euroområdet. I det senare fallet blir sanktionsbeloppet en inkomst i EU:s budget och redovisas i bokföringen.

5.   EKONOMISK OCH FINANSIELL KONTEXT FÖR GENOMFÖRANDET AV EU:S BUDGET

Makroekonomiskt klimat

I samband med statsskuldskrisen saktade den ekonomiska tillväxten ned i EU:s medlemsstater från 2012 till 2013 och ökade sedan från 2013 till 2014. Medlemsstaternas allmänna ekonomiska situation återspeglas i EU:s intäkter av egna medel, vilket innebar att de traditionella egna medlen och momsintäkterna ökade något. Eftersom intäkterna från BNI-medel är en restkomponent som är direkt kopplad till den totala mängden betalningsbemyndiganden som antagits av budgetmyndigheten (och medlemsstaterna har minskat dessa bemyndiganden i den fleråriga budgetramen 2014–2020), har intäkterna från BNI-resursen minskat under 2014.

Förstärkningen av stabilitets- och tillväxtpakten i EU banar väg för hållbara offentliga finanser i berörda EU-medlemsstater. Syftet med budgetpakten är att konsolidera medlemsstaternas offentliga finanser och hjälpa dem att öka sin BNP under de kommande åren.

Europeiska centralbankens (ECB) lågräntepolitik stöder stabiliseringen av ekonomin i euroområdet. Inom ramen för sitt uppdrag bidrar Europeiska centralbanken till att öka tillväxten i euroområdet.

Bruttonationalprodukt till marknadspris i EU:s 28 medlemsländer

Image

Inkomster från BNI-medel

Image

Utestående ansökningar om utbetalning

På grund av EU:s makroekonomiska klimat leder pressen på medlemsstaternas nationella budgetar till press på betalningsbemyndiganden från EU:s budget. Denna utveckling har en omedelbar effekt på de ansökningar om utbetalning som inkommer från medlemsstaterna och andra förmånstagare. Totalbeloppet utestående ansökningar vid årets slut har ökat från 24,3 miljarder euro 2013 till 25,8 miljarder euro 2014. Även om det alltid kommer att finnas utestående ansökningar på grund av belopp som inlämnats nära årets slut, är bristen på betalningsbemyndiganden huvudorsaken till de exceptionella belopp som observerats under de senaste åren.

Utestående ansökningar om utbetalning måste finansieras via framtida budgetar. Med detta i åtanke kom Europaparlamentet, rådet och kommissionen i maj 2015 överens om en betalningsplan för att åter skapa hållbarhet i EU:s budget. Det är mycket viktigt för EU att beakta behovet av långsiktiga betalningsbemyndiganden i budgeten eftersom det är dessa som budgetmyndigheten beslutar om. Utan dem kan inga betalningar göras eller kontanter överföras. När man kommit överens om bemyndigandena omvandlas de automatiskt till EU:s tillgängliga likvida medel genom den månatliga inkasseringen av egna medel.

Inom kommissionen görs kortfristiga kassaflödesprognoser varje vecka (ibland varje dag) för att säkerställa att EU:s omedelbara betalningsförpliktelser kan uppfyllas inom ramen för de gränser som finns tillgängliga i budgeten för betalningsbemyndiganden. Denna kortfristiga prognos används som underlag för att uppskatta beloppet av egna medel som ska samlas in från medlemsstaterna varje månad. Den första arbetsdagen varje månad måste varje medlemsstat kreditera kommissionens konton för egna medel med en tolftedel av det totala beloppet från moms och BNI som ska ingå i unionens budget. Beroende på kommissionens kassaställning kan medlemsstaterna ombedjas att under årets första kvartal förskottera moms- och BNI-medlen med en eller två månader. Dessa förskott dras av från betalningsbegäranden under senare månader beroende på det uppskattade kassabehovet.

På medellång och lång sikt övervakar kommissionen detaljerat EU:s betalningsbehov som en del av den löpande verksamheten. Detta behövs t.ex. vid utarbetandet av kommissionens förslag avseende den fleråriga budgetramen, som en del av det årliga budgetarbetet. Det krävs även när ändringsbudgetar utarbetas. Vid förhandlingarna om den fleråriga budgetramen används dessa modeller. Deras underliggande antaganden övervakas regelbundet och uppdateras vid behov. Resultatet av modellsimuleringen förs vidare till budgetförhandlingarna där betalningstaket för den fleråriga budgetramen fastställs.

NOT TILL DEN KONSOLIDERADE ÅRSREDOVISNINGEN

Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2014 har utarbetats på grundval av de uppgifter som övriga institutioner och organ lämnat enligt artikel 148.2 i budgetförordningen för Europeiska unionens allmänna budget. Härmed intygas att redovisningen utformats i överensstämmelse med avdelning IX i budgetförordningen och de redovisningsprinciper, bestämmelser och metoder som anges i de förklarande noterna till årsredovisningen.

Räkenskapsförarna vid institutionerna och organen har intygat räkenskapernas tillförlitlighet och lämnat alla uppgifter som är nödvändiga för att utarbeta de räkenskaper som visar Europeiska unionens tillgångar och skulder samt budgetgenomförande.

Härmed intygas att jag med utgångspunkt i dessa uppgifter och de kontroller jag ansett befogade för att kunna godkänna Europeiska kommissionens räkenskaper har fått rimliga garantier för att de i allt väsentligt ger en rättvisande bild av Europeiska unionens ekonomiska ställning, resultat och kassaflöde.

[namnteckning]

Manfred KRAFF

Kommissionens räkenskapsförare

17 juli 2015

KONSOLIDERAD ÅRSREDOVISNING OCH FÖRKLARANDE NOTER (1)

1

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| BALANSRÄKNING | 24 |
| --- | --- |

| RESULTATRÄKNING | 25 |
| --- | --- |

| KASSAFLÖDESANALYS | 26 |
| --- | --- |

| FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGARNA | 27 |
| --- | --- |

| NOTER TILL ÅRSREDOVISNINGEN | 28 |
| --- | --- |

| 1. | VIKTIGA REDOVISNINGSPRINCIPER | 28 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | NOTER TILL BALANSRÄKNINGEN | 39 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | NOTER TILL RESULTATRÄKNINGEN | 61 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | NOTER TILL KASSAFLÖDESANALYSEN | 73 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALSKULDER SAMT ÖVRIGA VÄSENTLIGA TRANSAKTIONER | 73 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | SKYDD AV EU:s BUDGET | 77 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | HANTERING AV FINANSIELLA RISKER | 83 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | REDOVISNING AV TRANSAKTIONER MED NÄRSTÅENDE PARTER | 94 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | HÄNDELSER EFTER BALANSDAGEN | 96 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | RÄCKVIDD FÖR KONSOLIDERINGEN | 96 |
| --- | --- | --- |

10.

BALANSRÄKNING

BALANSRÄKNING

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Not | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR | | | |
| Immateriella anläggningstillgångar | 2.1 | 282 | 237 |
| Materiella anläggningstillgångar | 2.2 | 7  937 | 6  104 |
| Investeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden | 2.3 | 409 | 349 |
| Finansiella tillgångar | 2.4 | 56  438 | 59  844 |
| Förfinansiering | 2.5 | 18  358 | 38  072 |
| Övriga fordringar med direkta motprestationer och återkrav utan direkta motprestationer | 2.6 | 1  198 | 498 |
| | | 84  623 | 1 05  104 |
| OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR | | | |
| Finansiella tillgångar | 2.4 | 11  811 | 5  571 |
| Förfinansiering | 2.5 | 34  237 | 21  367 |
| Övriga fordringar med direkta motprestationer och återkrav utan direkta motprestationer | 2.6 | 14  380 | 13  182 |
| Lager | 2.7 | 128 | 128 |
| Likvida medel | 2.8 | 17  545 | 9  510 |
| | | 78  101 | 49  758 |
| TOTALA TILLGÅNGAR | | 1 62  724 | 1 54  862 |
| LÅNGFRISTIGA SKULDER | | | |
| Pensioner och övriga ersättningar till anställda | 2.9 | (58  616) | (46  818) |
| Avsättningar | 2.10 | (1  537) | (1  323) |
| Finansiella skulder | 2.11 | (51  851) | (56  369) |
| | | (1 12  005) | (1 04  510) |
| KORTFRISTIGA SKULDER | | | |
| Avsättningar | 2.10 | (745) | (545) |
| Finansiella skulder | 2.11 | (8  828) | (3  163) |
| Skulder | 2.12 | (43  180) | (36  213) |
| Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter | 2.13 | (55  973) | (56  282) |
| | | (1 08  726) | (96  204) |
| TOTALA SKULDER | | (2 20  730) | (2 00  714) |
| NETTOTILLGÅNGAR | | (58  006) | (45  852) |
| Reserver | 2.14 | 4  435 | 4  073 |
| Fordringar på medlemsstaterna (2) | 2.15 | (62  441) | (49  925) |
| NETTOTILLGÅNGAR | | (58  006) | (45  852) |

(miljoner euro)

Not

31.12.2014

31.12.2013

ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

Immateriella anläggningstillgångar

2.1

2.1

282

237

Materiella anläggningstillgångar

2.2

2.2

7  937

6  104

Investeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden

2.3

2.3

409

349

Finansiella tillgångar

2.4

2.4

56  438

59  844

Förfinansiering

2.5

2.5

18  358

38  072

Övriga fordringar med direkta motprestationer och återkrav utan direkta motprestationer

2.6

2.6

1  198

498

84  623

84  623

1 05  104

1 05  104

OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR

OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR

Finansiella tillgångar

2.4

2.4

11  811

5  571

Förfinansiering

2.5

2.5

34  237

21  367

Övriga fordringar med direkta motprestationer och återkrav utan direkta motprestationer

2.6

2.6

14  380

13  182

Lager

2.7

2.7

128

128

Likvida medel

2.8

2.8

17  545

9  510

78  101

78  101

49  758

49  758

TOTALA TILLGÅNGAR

TOTALA TILLGÅNGAR

1 62  724

1 62  724

1 54  862

1 54  862

LÅNGFRISTIGA SKULDER

LÅNGFRISTIGA SKULDER

Pensioner och övriga ersättningar till anställda

2.9

2.9

(58  616)

(46  818)

Avsättningar

2.10

2.10

(1  537)

(1  323)

Finansiella skulder

2.11

2.11

(51  851)

(56  369)

(1 12  005)

(1 12  005)

(1 04  510)

(1 04  510)

KORTFRISTIGA SKULDER

KORTFRISTIGA SKULDER

Avsättningar

2.10

2.10

(745)

(545)

Finansiella skulder

2.11

2.11

(8  828)

(3  163)

Skulder

2.12

2.12

(43  180)

(36  213)

Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

2.13

2.13

(55  973)

(56  282)

(1 08  726)

(1 08  726)

(96  204)

(96  204)

TOTALA SKULDER

TOTALA SKULDER

(2 20  730)

(2 20  730)

(2 00  714)

(2 00  714)

NETTOTILLGÅNGAR

NETTOTILLGÅNGAR

(58  006)

(58  006)

(45  852)

(45  852)

Reserver

2.14

2.14

4  435

4  073

Fordringar på medlemsstaterna (2)

2

2.15

2.15

(62  441)

(49  925)

NETTOTILLGÅNGAR

NETTOTILLGÅNGAR

(58  006)

(58  006)

(45  852)

(45  852)

RESULTATRÄKNING

RESULTATRÄKNING

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Not | 2014 | 2013 (omklassificerat) (20) |
| RÖRELSEINTÄKTER | | | |
| Intäkter från transaktioner utan motprestation | | | |
| BNI-medel | 3.1 | 1 04  688 | 1 10  194 |
| Traditionella egna medel | 3.2 | 17  137 | 15  467 |
| Egna medel från mervärdesskatt | 3.3 | 17  462 | 14  019 |
| Böter | 3.4 | 2  297 | 2  757 |
| Återkrav av utlägg | 3.5 | 3  418 | 1  777 |
| Övrigt | 3.6 | 5  623 | 4  045 |
| Totalt | | 1 50  625 | 1 48  259 |
| | | | |
| Intäkter från transaktioner med motprestation | | | |
| Finansiella intäkter | 3.7 | 2  298 | 1  991 |
| Övrigt | 3.8 | 1  066 | 1  443 |
| Totalt | | 3  364 | 3  434 |
| | | 1 53  989 | 1 51  693 |
| RÖRELSEKOSTNADER
   (22) | | | |
| Genomfört av medlemsstaterna | 3.9 | | |
| Europeiska garantifonden för jordbruket | | (44  465) | (45  067) |
| Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och andra landsbygdsutvecklingsinstrument | | (14  046) | (13  585) |
| Europeiska regionala utvecklingsfonden och sammanhållningsfonden | | (43  345) | (47  767) |
| Europeiska socialfonden | | (12  651) | (12  126) |
| Övrigt | | (2  307) | (1  525) |
| Genomfört av kommissionen och genomförandeorganen | 3.10 | (15  311) | (12  519) |
| Genomfört av andra EU-organ och myndigheter | 3.11 | (1  025) | (656) |
| Genomfört av tredjeländer och internationella organisationer | 3.11 | (2  770) | (2  465) |
| Genomfört av andra enheter | 3.11 | (1  799) | (1  694) |
| Personal- och pensionskostnader | 3.12 | (9  662) | (9  058) |
| Förändringar i försäkringstekniska antaganden om ersättningar till anställda | 3.13 | (9  170) | (2  033) |
| Finansieringskostnader | 3.14 | (2  926) | (2  383) |
| Nettounderskott från andelar i gemensamma företag och intresseföretag | 3.15 | (640) | (608) |
| Övriga kostnader | 3.16 | (5  152) | (4  572) |
| | | (1 65  269) | (1 56  058) |
| EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET | | (11  280) | (4  365) |

(miljoner euro)

Not

2014

2013 (omklassificerat) (20)

20

RÖRELSEINTÄKTER

RÖRELSEINTÄKTER

Intäkter från transaktioner utan motprestation

Intäkter från transaktioner utan motprestation

BNI-medel

3.1

3.1

1 04  688

1 10  194

Traditionella egna medel

3.2

3.2

17  137

15  467

Egna medel från mervärdesskatt

3.3

3.3

17  462

14  019

Böter

3.4

3.4

2  297

2  757

Återkrav av utlägg

3.5

3.5

3  418

1  777

Övrigt

3.6

3.6

5  623

4  045

Totalt

Totalt

1 50  625

1 50  625

1 48  259

1 48  259

Intäkter från transaktioner med motprestation

Intäkter från transaktioner med motprestation

Finansiella intäkter

3.7

3.7

2  298

1  991

Övrigt

3.8

3.8

1  066

1  443

Totalt

Totalt

3  364

3  364

3  434

3  434

1 53  989

1 53  989

1 51  693

1 51  693

RÖRELSEKOSTNADER
   (22)

RÖRELSEKOSTNADER

22

Genomfört av medlemsstaterna

3.9

3.9

Europeiska garantifonden för jordbruket

(44  465)

(45  067)

Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och andra landsbygdsutvecklingsinstrument

(14  046)

(13  585)

Europeiska regionala utvecklingsfonden och sammanhållningsfonden

(43  345)

(47  767)

Europeiska socialfonden

(12  651)

(12  126)

Övrigt

(2  307)

(1  525)

Genomfört av kommissionen och genomförandeorganen

3.10

3.10

(15  311)

(12  519)

Genomfört av andra EU-organ och myndigheter

3.11

3.11

(1  025)

(656)

Genomfört av tredjeländer och internationella organisationer

3.11

3.11

(2  770)

(2  465)

Genomfört av andra enheter

3.11

3.11

(1  799)

(1  694)

Personal- och pensionskostnader

3.12

3.12

(9  662)

(9  058)

Förändringar i försäkringstekniska antaganden om ersättningar till anställda

3.13

3.13

(9  170)

(2  033)

Finansieringskostnader

3.14

3.14

(2  926)

(2  383)

Nettounderskott från andelar i gemensamma företag och intresseföretag

3.15

3.15

(640)

(608)

Övriga kostnader

3.16

3.16

(5  152)

(4  572)

(1 65  269)

(1 65  269)

(1 56  058)

(1 56  058)

EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET

EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET

(11  280)

(11  280)

(4  365)

(4  365)

KASSAFLÖDESANALYS

KASSAFLÖDESANALYS

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Not | 2014 | 2013 |
| Ekonomiskt resultat för året | | (11  280) | (4  365) |
| Kassaflöden från den löpande verksamheten | 4.2 | | |
| Amorteringar | | 61 | 48 |
| Avskrivningar | | 408 | 401 |
| (Ökning)/minskning av lån | | (1  298) | 20 |
| (Ökning)/minskning av förfinansiering | | 6  844 | (1  695) |
| (Ökning)/minskning av fordringar med direkta motprestationer och återkrav utan direkta motprestationer | | (1  898) | 923 |
| (Ökning)/minskning av lager | | — | 10 |
| Ökning/(minskning) i fråga om skulder för pensioner och övriga ersättningar till anställda | | 11  798 | 4  315 |
| Ökning/(minskning) av avsättningar | | 414 | (196) |
| Ökning/(minskning) av finansiella skulder | | 1  146 | (330) |
| Ökning/(minskning) av skulder till leverantörer och stödmottagare | | 6  967 | 14  655 |
| Ökning/(minskning) av upplupna kostnader och förutbetalda intäkter | | (309) | (12  154) |
| Överskott från föregående års budget som inte påverkar de likvida medlen | | (1  005) | (1  023) |
| Övriga intäktsposter som inte påverkar de likvida medlen | | 130 | (50) |
| Kassaflöde från investeringsverksamhet | 4.3 | | |
| (Ökning)/minskning av immateriella och materiella anläggningstillgångar | | (2  347) | (624) |
| (Ökning)/minskning av investeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden | | (60) | 43 |
| (Ökning)/minskning av säljbara finansiella tillgångar | | (1  536) | (1  142) |
| KASSAFLÖDE NETTO | | 8  035 | (1  164) |
| Nettoökning/(minskning) av likvida medel | | 8  035 | (1  164) |
| Likvida medel vid årets början | 2.8 | 9  510 | 10  674 |
| Likvida medel vid årets utgång | 2.8 | 17  545 | 9  510 |

(miljoner euro)

Not

2014

2013

Ekonomiskt resultat för året

Ekonomiskt resultat för året

(11  280)

(11  280)

(4  365)

(4  365)

Kassaflöden från den löpande verksamheten

Kassaflöden från den löpande verksamheten

4.2

4.2

Amorteringar

61

48

Avskrivningar

408

401

(Ökning)/minskning av lån

(1  298)

20

(Ökning)/minskning av förfinansiering

6  844

(1  695)

(Ökning)/minskning av fordringar med direkta motprestationer och återkrav utan direkta motprestationer

(1  898)

923

(Ökning)/minskning av lager

—

10

Ökning/(minskning) i fråga om skulder för pensioner och övriga ersättningar till anställda

11  798

4  315

Ökning/(minskning) av avsättningar

414

(196)

Ökning/(minskning) av finansiella skulder

1  146

(330)

Ökning/(minskning) av skulder till leverantörer och stödmottagare

6  967

14  655

Ökning/(minskning) av upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

(309)

(12  154)

Överskott från föregående års budget som inte påverkar de likvida medlen

(1  005)

(1  023)

Övriga intäktsposter som inte påverkar de likvida medlen

130

(50)

Kassaflöde från investeringsverksamhet

Kassaflöde från investeringsverksamhet

4.3

4.3

(Ökning)/minskning av immateriella och materiella anläggningstillgångar

(2  347)

(624)

(Ökning)/minskning av investeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden

(60)

43

(Ökning)/minskning av säljbara finansiella tillgångar

(1  536)

(1  142)

KASSAFLÖDE NETTO

KASSAFLÖDE NETTO

8  035

8  035

(1  164)

(1  164)

Nettoökning/(minskning) av likvida medel

8  035

(1  164)

Likvida medel vid årets början

2.8

2.8

9  510

10  674

Likvida medel vid årets utgång

2.8

2.8

17  545

9  510

FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGARNA

FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGARNA

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Reserver (A) | Fordringar på medlemsstaterna (B) | Nettotillgångar = (A) + (B) |
| | Reserv för verkligt värde | Övriga reserver | Ackumulerat överskott/(underskott) | Ekonomiskt resultat för året |
| UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2012 | 150 | 3  911 | (39  148) | (5  329) | (40  416) |
| Kontorörelser avseende reserven för garantifonden | — | 46 | (46) | — | — |
| Förändringar i verkligt värde | (51) | — | — | — | (51) |
| Övrigt | — | 12 | (9) | — | 3 |
| Fördelning av resultatet 2012 | — | 5 | (5  334) | 5  329 | — |
| Budgetutfall 2012 som krediterats medlemsstaterna | — | — | (1  023) | — | (1  023) |
| Ekonomiskt resultat för året | — | — | — | (4  365) | (4  365) |
| UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2013 | 99 | 3  974 | (45  560) | (4  365) | (45  852) |
| Kontorörelser avseende reserven för garantifonden | — | 247 | (247) | — | — |
| Förändringar i verkligt värde | 139 | — | — | — | 139 |
| Övrigt | — | (24) | 16 | — | (8) |
| Fördelning av resultatet 2013 | — | (0) | (4  365) | 4  365 | — |
| Budgetutfall 2013 som krediterats medlemsstaterna | — | — | (1  005) | — | (1  005) |
| Ekonomiskt resultat för året | — | — | — | (11  280) | (11  280) |
| UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2014 | 238 | 4  197 | (51  161) | (11  280) | (58  006) |

(miljoner euro)

Reserver (A)

Fordringar på medlemsstaterna (B)

Nettotillgångar = (A) + (B)

Reserv för verkligt värde

Övriga reserver

Ackumulerat överskott/(underskott)

Ekonomiskt resultat för året

UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2012

UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2012

150

150

3  911

3  911

(39  148)

(39  148)

(5  329)

(5  329)

(40  416)

(40  416)

Kontorörelser avseende reserven för garantifonden

—

46

(46)

—

—

Förändringar i verkligt värde

(51)

—

—

—

(51)

Övrigt

—

12

(9)

—

3

Fördelning av resultatet 2012

—

5

(5  334)

5  329

—

Budgetutfall 2012 som krediterats medlemsstaterna

—

—

(1  023)

—

(1  023)

Ekonomiskt resultat för året

—

—

—

(4  365)

(4  365)

UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2013

UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2013

99

99

3  974

3  974

(45  560)

(45  560)

(4  365)

(4  365)

(45  852)

(45  852)

Kontorörelser avseende reserven för garantifonden

—

247

(247)

—

—

Förändringar i verkligt värde

139

—

—

—

139

Övrigt

—

(24)

16

—

(8)

Fördelning av resultatet 2013

—

(0)

(4  365)

4  365

—

Budgetutfall 2013 som krediterats medlemsstaterna

—

—

(1  005)

—

(1  005)

Ekonomiskt resultat för året

—

—

—

(11  280)

(11  280)

UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2014

UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2014

238

238

4  197

4  197

(51  161)

(51  161)

(11  280)

(11  280)

(58  006)

(58  006)

NOTER TILL ÅRSREDOVISNINGEN

NOTER TILL ÅRSREDOVISNINGEN

1.   VIKTIGA REDOVISNINGSPRINCIPER

1.1   RÄTTSLIG GRUND OCH REDOVISNINGSREGLER

RÄTTSLIG GRUND OCH REDOVISNINGSREGLER

Europeiska unionens redovisning följer bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1), nedan kallad budgetförordningen, samt kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 av den 29 oktober 2012 (EUT L 362, 31.12.2012, s. 1) om tillämpningsföreskrifter för budgetförordningen.

I enlighet med artikel 143 i budgetförordningen har EU utarbetat sin årsredovisning med hjälp av bestämmelserna om periodiserad redovisning som följer av de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (IPSAS). De redovisningsprinciper som kommissionens räkenskapsförare använt tillämpas på alla EU-institutioner och organ som omfattas av den konsoliderade redovisningen, så att reglerna för redovisning, värdering och framläggande av räkenskaperna används på ett enhetligt sätt och principerna för att utarbeta årsredovisningar och konsolidering samordnas. Räkenskaperna förs per kalenderår och uttrycks i euro.

1.2   REDOVISNINGSPRINCIPER

REDOVISNINGSPRINCIPER

En årsredovisning ska ge information om den finansiella ställningen, resultat och betalningsflöden för en enhet. Informationen ska vara av ett sådant slag att den kan användas av ett stort antal aktörer. För EU som en enhet inom den offentliga sektorn är syftet med årsredovisningen mer specifikt att ge information som kan ligga till grund för olika beslut och visa att de medel som EU anförtrotts förvaltas på ett korrekt sätt. Föreliggande dokument har utarbetats med detta som ledstjärna.

De hänsynstaganden (eller redovisningsprinciper) som generellt ska följas vid utarbetandet av årsredovisningen finns fastställda i EU:s redovisningsregel 2 och är desamma som beskrivs i IPSAS 1, dvs. följande: rättvisande bild, periodisering, kontinuerlig verksamhet, konsekvent utformning, sammanslagningar, kvittning och jämförande information. Den finansiella rapporteringen ska enligt artikel 144 i budgetförordningen kännetecknas av att den innehåller relevanta, tillförlitliga, begripliga och jämförbara uppgifter.

För att kunna utarbeta årsredovisningen i enlighet med ovannämnda bestämmelser och principer måste ledningen göra uppskattningar som påverkar de redovisade beloppen i vissa poster i balansräkningen och i resultaträkningen, samt de offentliggjorda uppgifterna om finansiella instrument samt eventualtillgångar och eventualskulder.

1.3   KONSOLIDERING

KONSOLIDERING

Räckvidd för konsolidering

Räckvidd för konsolidering

Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning omfattar alla väsentliga kontrollerade enheter (dvs. EU-institutionerna, och däribland kommissionen, samt EU:s organ) samt EU:s intresseföretag och gemensamma företag. Totalt rör det sig om 52 kontrollerade enheter, sju gemensamma företag och ett intresseföretag. En fullständig förteckning över de konsoliderade enheterna återfinns i not 10 i unionens räkenskaper. Konsolideringens räckvidd förblir oförändrad jämfört med 2013. Notera att ett intresseföretag har omklassificerats som ett gemensamt företag och att två andra intresseföretag till följd av sammanslagning har klassificerats som ett gemensamt företag.

10

Kontrollerade enheter

Kontrollerade enheter

Beslutet om huruvida en enhet ska ingå i konsolideringen eller ej beror på hur man definierar kontroll. Kontrollerade enheter är sådana enheter där EU, direkt eller indirekt, har ett bestämmande inflytande över ekonomin och ledningen och därmed kan dra nytta av deras verksamhet. Inflytandet måste kunna utövas utan dröjsmål. Kontrollerade enheter tas upp till fullo i konsolideringen. Konsolideringen inleds den första dagen då kontroll föreligger och upphör när någon sådan kontroll inte längre finns.

De tydligaste tecknen på att EU utövar kontroll är att enheten inrättats genom grundfördragen eller sekundärlagstiftningen och finansieras via den allmänna budgeten, att EU har rösträtt i styrelsen, att revision utförs av revisionsrätten och ansvarsfrihet beviljas av Europaparlamentet. En individuell bedömning av varje enhet måste förstås göras för att avgöra om ett eller alla av de ovannämnda kriterierna är tillräckliga för att anse att kontroll föreligger.

Enligt denna hållning anses EU utöva kontroll över alla EU:s institutioner (utom Europeiska centralbanken – ECB) och organ (utom sådana som inrättats inom ramen för den f.d. andra pelaren) och dessa ingår därför i konsolideringen. Även Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG), som är under avveckling, betraktas som en kontrollerad enhet.

Alla väsentliga transaktioner och saldon inom enheterna och mellan Europeiska unionens kontrollerade enheter har eliminerats. De orealiserade vinsterna och förlusterna på sådana transaktioner är oväsentliga och har därför inte eliminerats.

Gemensamma företag

Gemensamma företag

Ett gemensamt företag är ett avtalsförhållande mellan EU och en eller flera parter (de gemensamma ägarna) om att inleda en gemensamt kontrollerad ekonomisk verksamhet. Att verksamheten är gemensamt kontrollerad innebär att parterna avtalat om att gemensamt utöva det bestämmande inflytandet över den ekonomiska tjänsteverksamheten direkt eller indirekt. Andelar i intresseföretag och gemensamma företag redovisas enligt kapitalandelsmetoden (se 1.5.4 nedan).

1.5.4

Intresseföretag

Intresseföretag

Intresseföretagen är alla enheter där EU direkt eller indirekt har ett betydande inflytande, men ingen kontroll. EU anses ha ett betydande inflytande vid direkt eller indirekt innehav av 20 % eller mer av rösträtten. Andelar i intresseföretag och gemensamma företag redovisas enligt kapitalandelsmetoden (se 1.5.4 nedan).

1.5.4

Enheter som inte ingår i de konsoliderade räkenskaperna men vars medel förvaltas av Kommissionen

Enheter som inte ingår i de konsoliderade räkenskaperna men vars medel förvaltas av Kommissionen

De medel som kommissionen förvaltar för sjukförsäkringssystemet för EU:s anställda, Europeiska utvecklingsfonden och deltagargarantifonden omfattas inte av EU:s konsoliderade räkenskaper eftersom EU inte utövar kontroll över dem.

1.4   GRUND FÖR UTARBETANDET

GRUND FÖR UTARBETANDET

1.4.1   
  Valuta och omräkningsunderlag

Valuta och omräkningsunderlag

Funktionell valuta och rapportvaluta

Funktionell valuta och rapportvaluta

De konsoliderade årsredovisningarna är uppställda i euro med antalet miljoner som storleksangivelse. Euron är EU:s funktionella valuta och rapportvaluta.

Transaktioner och saldon

Transaktioner och saldon

Transaktioner i utländsk valuta redovisas i euro enligt de omräkningskurser som gäller vid dagen för de underliggande transaktionerna. Resultaträkningen visar även växelkursvinster eller växelkursförluster på transaktioner i utländsk valuta och efter omräkning av monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta till den vid årets utgång gällande växelkursen.

Olika omräkningsmetoder tillämpas för materiella respektive immateriella anläggningstillgångar: värdering till inköpspris omräknat i euro till den kurs som gällde på dagen för förvärvet.

Saldon vid årets utgång för monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta redovisas i euro enligt de växelkurser som gäller den 31 december:

Omräkningskurs för euro

Omräkningskurs för euro

| Valuta | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 27,7350 | 27,4270 |
| DKK | 7,4453 | 7,4593 |
| GBP | 0,7789 | 0,8337 |
| HRK | 7,6580 | 7,6265 |
| HUF | 315,5400 | 297,0400 |
| LVL | — | 0,7028 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| PLN | 4,2732 | 4,1543 |
| RON | 4,4828 | 4,4710 |
| SEK | 9,3930 | 8,8591 |
| CHF | 1,2024 | 1,2276 |
| JPY | 145,2300 | 144,7200 |
| USD | 1,2141 | 1,3791 |

Valuta

31.12.2014

31.12.2013

BGN

1,9558

1,9558

CZK

27,7350

27,4270

DKK

7,4453

7,4593

GBP

0,7789

0,8337

HRK

7,6580

7,6265

HUF

315,5400

297,0400

LVL

—

0,7028

LTL

3,4528

3,4528

PLN

4,2732

4,1543

RON

4,4828

4,4710

SEK

9,3930

8,8591

CHF

1,2024

1,2276

JPY

145,2300

144,7200

USD

1,2141

1,3791

I resultaträkningen redovisas även omräkningsdifferenser som beror på förändringar i det verkliga värdet av sådana monetära värdepapper som är utställda i utländsk valuta och som kan säljas. Resultaträkningen inbegriper omräkningsdifferenser för icke-monetära finansiella tillgångar och skulder värderade till verkligt värde som vinst eller förlust i resultaträkningen. Omräkningsdifferenser avseende säljbara icke-monetära finansiella tillgångar tas upp i reserven till verkligt värde.

1.4.2   
  Användning av uppskattningar och bedömningar

Användning av uppskattningar och bedömningar

Enligt IPSAS och allmänt vedertagna redovisningsprinciper innehåller årsredovisningar med nödvändighet vissa belopp som bygger på ledningens uppskattningar och antaganden utifrån de mest tillförlitliga uppgifterna. Viktiga uppskattningar omfattar, men begränsas inte till, skulder i form av ersättningar till anställda, avsättningar för oförutsedda utgifter, finansiella risker avseende lager och fordringar, upplupna intäkter och kostnader, eventualtillgångar och -skulder, nedskrivningar på immateriella och materiella anläggningstillgångar samt belopp som redovisas i de noter som avser finansiella instrument. De faktiska resultaten kan avvika från dessa beräkningar. Om uppskattningarna ändras, visas förändringarna för den period under vilken man fick kännedom om dem.

1.5   BALANSRÄKNING

BALANSRÄKNING

1.5.1   
  Immateriella anläggningstillgångar

Immateriella anläggningstillgångar

Förvärvade licenser för programvara tas upp till anskaffningsvärdet minus ackumulerade av- och nedskrivningar. Avskrivningar görs linjärt under den beräknade nyttjandetiden. De immateriella tillgångarnas uppskattade nyttjandeperioder beror på deras specifika ekonomiska livslängd eller den rättsliga livslängden som fastställts i ett avtal. Internt utvecklade immateriella tillgångar redovisas som immateriella anläggningstillgångar när de relevanta kriterierna för EU:s redovisningsregler är uppfyllda. Detta avser endast tillgångens utvecklingsfas. De redovisade kostnaderna inbegriper alla direkt hänförbara kostnader som krävs för att skapa, framställa och färdigställa tillgången för användning på det sätt som ledningen avsett. Sådana kostnader som hänför sig till forskningsverksamhet redovisas som kostnader när de uppstår. Detta gäller även för underhållskostnader och utvecklingskostnader som inte får tas upp som immateriell anläggningstillgång.

1.5.2   
  Materiella anläggningstillgångar

Materiella anläggningstillgångar

Alla materiella anläggningstillgångar redovisas till anskaffningsvärdet minus av- och nedskrivningar. Anskaffningsvärdet omfattar alla kostnader som direkt kan hänföras till förvärvet, uppförandet eller överföringen av tillgången.

Efterföljande kostnader tas upp i tillgångens bokförda värde eller som en separat tillgång, beroende på vad som är lämpligast, om det är troligt att posten kommer att ge EU framtida ekonomiska fördelar eller tjänstekapacitet och om man kan beräkna kostnaderna för posten på ett tillförlitligt sätt. Övriga kostnader för reparationer och underhåll tas upp i resultaträkningen under den redovisningsperiod då de uppstod.

Inga avskrivningar görs för mark eller konstverk, eftersom dessa tillgångar anses ha en obegränsad ekonomisk livslängd. Inga avskrivningar görs för anläggningar under uppförande, eftersom dessa tillgångar ännu inte kan användas i verksamheten. Avskrivningar av övriga tillgångar görs linjärt, så att kostnaden följer restvärdet under den beräknade nyttjandetiden enligt följande:

| Typ av tillgång | Linjär avskrivning |
| --- | --- |
| Byggnader | 4 till 10 % |
| Maskiner och utrustning | 10 till 25 % |
| Inventarier och fordon | 10 till 25 % |
| Fast inredning | 10 till 33 % |
| Datorprogramvara | 25 till 33 % |
| Övrigt | 10 till 33 % |

Typ av tillgång

Linjär avskrivning

Byggnader

4 till 10 %

Maskiner och utrustning

10 till 25 %

Inventarier och fordon

10 till 25 %

Fast inredning

10 till 33 %

Datorprogramvara

25 till 33 %

Övrigt

10 till 33 %

Försäljningsvinster eller -förluster räknas fram genom att intäkterna efter avdrag för försäljningskostnader jämförs med det bokförda värdet och tas upp i resultaträkningen.

Leasingavtal

Leasingavtal

Leasing av sådana materiella tillgångar där praktiskt taget alla ekonomiska risker och fördelar som är förknippade med ägandet ligger hos EU tas upp som finansiell leasing. Finansiell leasing bokförs då avtalet ingås till det lägsta verkliga värdet på leasingobjektet och nuvärdet av minimileaseavgiften. Leaseavgiften fördelas mellan själva skulden och finansieringsavgifter, för att få en fast procentsats på det utestående saldot. Hyresavgifterna netto, efter avdrag av finansieringsavgifter, tas upp under övriga (lång- och kortfristiga) finansiella skulder. Räntedelen av finansieringskostnaderna tas upp i resultaträkningen under leasingperioden så att varje redovisningsperiod belastas med ett belopp som motsvarar en fast räntesats för den redovisade skulden under respektive period. Tillgångar som innehas enligt finansiell leasing skrivs av antingen under tillgångens nyttjandeperiod eller leasingperioden, beroende på vilken av dem som är kortast.

Leasingförhållanden där leasegivaren behåller en väsentlig andel av de ekonomiska risker och fördelar som är förknippade med ägandet behandlas som operationella leasingavtal. Betalningar för operationella leasingavtal tas upp i resultaträkningen enligt den linjära metoden över leasingavtalets löptid.

1.5.3   
  Nedskrivningar av icke-finansiella tillgångar

Nedskrivningar av icke-finansiella tillgångar

För tillgångar med obegränsad nyttjandeperiod görs inga av- eller nedskrivningar och man prövar årligen om nedskrivning behövs. Om värdet på en tillgång behöver avskrivas eller skrivas ner, omvärderas tillgången så snart händelser eller förändringar i de yttre omständigheterna ger anledning att tro att det bokförda värdet överstiger återkravsvärdet. Ett nedskrivningsbehov är det belopp med vilket en tillgångs bokförda värde överstiger dess återkravsvärde (nyttjandevärde). Återkravsvärdet utgörs av det högsta värdet av endera tillgångens verkliga värde efter avdrag för försäljningskostnader eller nyttjandevärdet.

Immateriella och materiella tillgångars restvärden och nyttjandeperiod ses över och justeras vid behov minst en gång om året. En tillgångs bokförda värde skrivs omedelbart ned till återkravsvärdet om bokföringsvärdet överstiger det beräknade återkravsvärdet. Om de skäl som under tidigare år motiverat av- och nedskrivningar inte längre föreligger, återförs nedskrivningsförlusterna på motsvarande sätt.

1.5.4   
  Investeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden

Investeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden

Andelar i intresseföretag och gemensamma företag

Andelar i intresseföretag och gemensamma företag

Investeringar i intresseföretag och gemensamma företag redovisas enligt kapitalandelsmetoden och bokförs vid första redovisningstillfället till anskaffningsvärdet. EU:s andel av intresseföretagens och de gemensamma företagens resultat tas upp i resultaträkningen, liksom andelen av förändringar i reserven tas upp i EU:s reserver. Intresseföretaget eller det gemensamma företaget bokförs på balansdagen i räkenskaperna till initialkostnaderna samt efterföljande förändringar (ytterligare bidrag, andelar i resultat och förändringar i reserven, av- och nedskrivningar samt utdelningar). Erhållna utdelningar från intresseföretag eller gemensamma företag minskar tillgångens bokförda värde.

Om EU:s andel av förlusten i ett gemensamt företag motsvarar eller överstiger andelen i det gemensamma företaget redovisar EU inte sin andel av ytterligare förluster (”oredovisade förluster”). Den oredovisade andelen förluster är resultatet av en teknisk beräkning som behövs när man använder sig av kapitalandelsmetoden. Dessa oredovisade förluster är inte några reella förluster för EU utan hänger samman med att redovisningen av kostnaderna normalt äger rum före kapitalökningen genom naturabidrag från andra samägare än EU.

Orealiserade vinster och förluster på transaktioner mellan EU och intresseföretag eller gemensamma företag är oväsentliga och har därför inte eliminerats. Intresseföretagens eller de gemensamma företagens redovisningsprinciper kan skilja sig från dem som EU använder för liknande transaktioner och konteringshändelser under liknande omständigheter.

Vid tecken på värdeminskning måste en nedskrivning ske till det lägre återkravsvärdet. Återkravsvärdet bestäms på det sätt som beskrivs i 1.5.3. Om de skäl som motiverat av- och nedskrivningar inte längre föreligger, återförs nedskrivningsförlusten med det bokförda värde som skulle ha varit aktuellt om ingen nedskrivning gjorts.

1.5.3

När EU äger 20 % eller mer av en investeringsfond försöker EU inte utöva något betydande inflytande. Därför behandlas sådana fonder som finansiella instrument och klassificeras som finansiella tillgångar som kan säljas.

1.5.5   
  Finansiella tillgångar

Finansiella tillgångar

Klassificering

Klassificering

Europeiska unionen klassificerar sina finansiella tillgångar i någon av följande kategorier: finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen, lån och fordringar, investeringar som hålls till förfall och slutligen finansiella tillgångar som kan säljas. Hur finansiella instrument klassificeras bestäms när de redovisas för första gången, och omprövas på balansdagen.

i)   Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen

En finansiell tillgång klassificeras i den sistnämnda kategorin om den huvudsakligen förvärvats för att säljas på kort sikt eller om den identifieras som tillhörande denna kategori av EU. Derivat förs också till denna kategori. Tillgångar i denna kategori klassificeras som omsättningstillgångar om de förväntas bli realiserade inom tolv månader räknat från balansdagen. Under det aktuella budgetåret innehade EU inga finansiella tillgångar i denna kategori.

ii)   Lån och fordringar

Lån och fordringar

Lånefordringar och fordringar är finansiella tillgångar som inte är derivat och som har fastställda eller fastställbara betalningar. De är inte noterade på en aktiv marknad. De uppstår när EU tillhandahåller pengar, varor eller tjänster direkt till en gäldenär som inte har för avsikt att handla med fordringen. De ingår i anläggningstillgångar med undantag för om de förfaller inom tolv månader från balansdagen även om hela lånets förfallodag är mer än tolv månader från balansdagen.

iii)   Investeringar som hålls till dess de förfaller

Investeringar som hålls till dess de förfaller

Investeringar som hålls till dess de förfaller är finansiella tillgångar som inte är derivat och som har fastställda eller fastställbara betalningar och fastställd löptid. EU har för avsikt att hålla dem till förfall och har även kapacitet till detta. Under det aktuella budgetåret innehade EU inga investeringar i denna kategori.

iv)   Säljbara finansiella tillgångar

Säljbara finansiella tillgångar

Finansiella tillgångar som kan säljas utgörs av tillgångar som inte är derivat och som antingen hänförs till denna kategori eller som inte kan hänföras till någon av de andra kategorierna. De klassificeras antingen som omsättningstillgångar eller anläggningstillgångar, beroende på efter hur lång tid EU har för avsikt att avyttra dem, vilket vanligen motsvarar den återstående löptiden på balansdagen. Investeringar i enheter som inte ingår i de konsoliderade räkenskaperna och andra kapitalinvesteringar (t.ex. riskkapitaltransaktioner) som inte redovisas med kapitalandelsmetoden klassificeras också som säljbara finansiella tillgångar.

Första redovisningstillfälle och värdering

Första redovisningstillfälle och värdering

Köp och försäljning av finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen, tillgångar som hålls till förfall eller tillgångar som kan säljas redovisas på affärsdagen – dvs. den dag då EU åtar sig att köpa eller sälja tillgången. Lån redovisas när de likvida medlen betalas ut till låntagarna. Finansiella instrument redovisas inledningsvis till verkligt värde. För alla sådana finansiella tillgångar som inte tas upp till verkligt värde via resultaträkningen läggs transaktionskostnader på det verkliga värdet vid första redovisningstillfället. Finansiella tillgångar som tagits upp till verkligt värde via resultaträkningen redovisas första gången till verkligt värde och transaktionskostnaderna kostnadsförs i resultaträkningen.

Det verkliga värdet av en finansiell tillgång vid första redovisningstillfället är vanligen transaktionspriset (dvs. det verkliga värdet av vad som erhållits). Det verkliga värdet på ett räntefritt långfristigt lån eller ett lån som beviljas med en ränta som ligger under marknadsräntan uppskattas däremot som nuvärdet av alla framtida kontantbetalningar som diskonterats till rådande marknadsränta utgående från ett likartat instrument med en likartad kreditvärdering.

Beviljade lån värderas till sitt nominella värde, vilket anses utgöra lånets verkliga värde. Skälet är följande:

| — | ”Marknadsförhållandena” för EU:s utlåning är mycket speciella och skiljer sig från förhållandena på kapitalmarknaden där kommersiella obligationer och statsobligationer emitteras. Eftersom långivarna på dessa marknader har möjlighet att välja alternativa investeringar uppdateras dessa till marknadspris. I EU ges dock inte denna möjlighet till alternativa investeringar, eftersom EU inte får investera pengar på kapitalmarknaderna. EU lånar endast upp medel för utlåning till samma ränta. Detta innebär att EU inte har tillgång till någon alternativ utlåning eller några investeringsalternativ för de upplånade beloppen. Således finns det inga alternativkostnader och därför inget underlag för jämförelser med marknadsräntorna. Faktum är att EU:s utlåningstransaktion i sig själv representerar marknaden. Eftersom alternativkostnaden inte är tillämplig ger marknadspriset i grund och botten ingen rättvisande bild av EU:s lånetransaktioner. Det är därför inte lämpligt att fastställa det verkliga värdet på EU:s utlåning vad gäller kommersiella obligationer eller statsobligationer. |
| --- | --- |

—

”Marknadsförhållandena” för EU:s utlåning är mycket speciella och skiljer sig från förhållandena på kapitalmarknaden där kommersiella obligationer och statsobligationer emitteras. Eftersom långivarna på dessa marknader har möjlighet att välja alternativa investeringar uppdateras dessa till marknadspris. I EU ges dock inte denna möjlighet till alternativa investeringar, eftersom EU inte får investera pengar på kapitalmarknaderna. EU lånar endast upp medel för utlåning till samma ränta. Detta innebär att EU inte har tillgång till någon alternativ utlåning eller några investeringsalternativ för de upplånade beloppen. Således finns det inga alternativkostnader och därför inget underlag för jämförelser med marknadsräntorna. Faktum är att EU:s utlåningstransaktion i sig själv representerar marknaden. Eftersom alternativkostnaden inte är tillämplig ger marknadspriset i grund och botten ingen rättvisande bild av EU:s lånetransaktioner. Det är därför inte lämpligt att fastställa det verkliga värdet på EU:s utlåning vad gäller kommersiella obligationer eller statsobligationer.

| — | Eftersom det inte finns någon aktiv marknad eller liknande transaktioner för att göra jämförelser, motsvarar den ränta som ska debiteras samma ränta som EU ska använda för att ange det verkliga värdet på sina utlåningstransaktioner via Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM), för betalningsbalansstöd (BOP) och liknande lån. |
| --- | --- |

—

Eftersom det inte finns någon aktiv marknad eller liknande transaktioner för att göra jämförelser, motsvarar den ränta som ska debiteras samma ränta som EU ska använda för att ange det verkliga värdet på sina utlåningstransaktioner via Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM), för betalningsbalansstöd (BOP) och liknande lån.

| — | Vidare kompenseras upp- och utlåningen för dessa lån eftersom de är så kallade back-to-back-lån. Den effektiva räntan för utlåningen motsvarar därför den effektiva räntan för därmed sammanhängande upplåning. EU:s transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen. |
| --- | --- |

—

Vidare kompenseras upp- och utlåningen för dessa lån eftersom de är så kallade back-to-back-lån. Den effektiva räntan för utlåningen motsvarar därför den effektiva räntan för därmed sammanhängande upplåning. EU:s transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen.

Finansiella instrument tas bort ur balansräkningen när rätten till ingående kassaflöden från investeringen har upphört eller överlåtits och när EU överlåtit i stort sett alla risker och fördelar som är förknippade med ägandet.

Efterföljande värdering

Efterföljande värdering

| i) | Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen redovisas därefter till verkligt värde. Vinster och förluster som beror på förändringar i det verkliga värdet av finansiella instrument värderade till verkligt värde via resultaträkningen tas upp i resultaträkningen för den period då de uppkom. |
| --- | --- |

i)

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen redovisas därefter till verkligt värde. Vinster och förluster som beror på förändringar i det verkliga värdet av finansiella instrument värderade till verkligt värde via resultaträkningen tas upp i resultaträkningen för den period då de uppkom.

| ii) | Utlåning och fordringar samt kategorin av investeringar som hålles till förfall redovisas till upplupet anskaffningsvärde med hjälp av effektivräntemetoden. Vid utlåning av upplånade medel tillämpas samma effektiva ränta både på in- och utlåningen eftersom det rör sig om så kallade back-to-back-lån och skillnaderna mellan ut- och upplåningsvillkoren och beloppen är oväsentliga. EU:s transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen. |
| --- | --- |

ii)

Utlåning och fordringar samt kategorin av investeringar som hålles till förfall redovisas till upplupet anskaffningsvärde med hjälp av effektivräntemetoden. Vid utlåning av upplånade medel tillämpas samma effektiva ränta både på in- och utlåningen eftersom det rör sig om så kallade back-to-back-lån och skillnaderna mellan ut- och upplåningsvillkoren och beloppen är oväsentliga. EU:s transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen.

| iii) | Investeringar som hålls till förfall: EU har för närvarande inga investeringar som hålls till förfall. |
| --- | --- |

iii)

Investeringar som hålls till förfall: EU har för närvarande inga investeringar som hålls till förfall.

| iv) | Finansiella tillgångar som kan säljas redovisas därefter till verkligt värde. Vinster och förluster som beror på fluktuationer i det verkliga värdet på säljbara finansiella tillgångar redovisas i reserven för verkligt värde. Vid avyttring eller nedskrivning av sådana tillgångar som enligt klassificeringen är finansiella tillgångar som kan säljas ska justeringarna av det kumulerade verkliga värdet tas upp i resultaträkningen istället för i reserven för verkligt värde, där dessa justeringar tidigare förts upp. Räntan på finansiella tillgångar som kan säljas har räknats fram enligt effektivräntemetoden och tas upp i resultaträkningen. När EU:s rätt till utdelning är fastställd, redovisas utdelningen på säljbara egetkapitalinstrument. |
| --- | --- |

iv)

Finansiella tillgångar som kan säljas redovisas därefter till verkligt värde. Vinster och förluster som beror på fluktuationer i det verkliga värdet på säljbara finansiella tillgångar redovisas i reserven för verkligt värde. Vid avyttring eller nedskrivning av sådana tillgångar som enligt klassificeringen är finansiella tillgångar som kan säljas ska justeringarna av det kumulerade verkliga värdet tas upp i resultaträkningen istället för i reserven för verkligt värde, där dessa justeringar tidigare förts upp. Räntan på finansiella tillgångar som kan säljas har räknats fram enligt effektivräntemetoden och tas upp i resultaträkningen. När EU:s rätt till utdelning är fastställd, redovisas utdelningen på säljbara egetkapitalinstrument.

Det verkliga värdet av investeringar med ett noterat marknadspris på aktiva marknader bygger på den aktuella köpkursen. Om marknaden för ett finansiellt instrument inte är aktiv (eller om det gäller värdepapper på OTC-marknaden) beräknar EU det verkliga värdet genom en värderingsmetod. Metoderna omfattar bland annat analys av transaktioner mellan oberoende parter på senare tid, hänvisningar till andra liknande instrument, analys av diskonterade kassaflöden, optionsvärderingsmodeller och andra värderingsmetoder som vanligen används av marknadsaktörerna.

När det verkliga värdet inte kan beräknas på ett tillförlitligt sätt för innehavet av egetkapitalinstrument utan noterat marknadspris på en aktiv marknad, tas investeringarna upp till anskaffningsvärde efter avdrag för nedskrivning.

Nedskrivning av finansiella tillgångar

Nedskrivning av finansiella tillgångar

Per varje balansdag ska EU bedöma huruvida det finns objektiva belägg för att en finansiell tillgång bör skrivas ner. En finansiell tillgång har ett nedskrivningsbehov och skrivs ned endast om det finns objektiva belägg för en nedskrivning till följd av en eller flera händelser som inträffat efter det att tillgången redovisades första gången (en ”förlusthändelse”) och att denna händelse (eller dessa händelser) kommer att påverka den finansiella tillgångens uppskattade framtida kassaflöden som kan uppskattas på ett tillförlitligt sätt.

a)   Tillgångar bokförda till upplupet anskaffningsvärde

Tillgångar bokförda till upplupet anskaffningsvärde

Om det finns objektiva belägg som visar att det uppkommit ett nedskrivningsbehov för utlåning och fordringar eller sådana investeringar som hålls till förfall och som redovisas till upplupet anskaffningsvärde, beräknas nedskrivningen som skillnaden mellan tillgångens bokförda värde och nuvärdet av uppskattade framtida kassaflöden (exklusive framtida kreditförluster som inte har inträffat) diskonterade till den finansiella tillgångens ursprungliga effektiva ränta. Tillgångens bokförda värde skrivs ned och förlusten tas upp i resultaträkningen. Om ett lån eller en investering som hålls till förfall har rörlig ränta är diskonteringsfaktorn för beräkning av värdeminskningen den löpande effektiva ränta som anges i avtalet. Beräkningen av nuvärdet för de uppskattade framtida kassaflödena för en sådan finansiell tillgång som används som säkerhet speglar de kassaflöden som skulle bli följden vid legalt ianspråktagande av tillgången minus kostnader för att anskaffa och sälja säkerheten, oavsett om legalt ianspråktagande av tillgången är sannolikt eller ej. Om värdeminskningen senare kan återföras och detta objektivt kan kopplas till en händelse som inträffade efter att nedskrivningen togs upp, bokförs denna tidigare redovisade nedskrivning som en återförd nedskrivning i resultaträkningen.

b)   Tillgångar bokförda till verkligt värde

Tillgångar bokförda till verkligt värde

När det gäller kapitalinvesteringar som klassificerats som säljbara finansiella tillgångar, tar man hänsyn till om det verkliga värdet sjunkit väsentligt under nivån för anskaffningskostnaden eller om det verkliga värdet sjunker permanent (under lång tid) då det gäller att fastställa huruvida det finns ett nedskrivningsbehov för värdepapperen. Om så är fallet för säljbara finansiella tillgångar förs den kumulerade förlusten av från reserverna och tas istället upp i resultaträkningen. Den kumulerade förlusten beräknas på skillnaden mellan anskaffningskostnaden och det aktuella verkliga värdet, med avdrag för tidigare nedskrivningar av den finansiella tillgången i resultaträkningen. Värdeminskningar av egetkapitalinstrument som tagits upp i resultaträkningen återförs inte via resultaträkningen. Om det verkliga värdet på ett skuldinstrument som klassificeras som säljbar finansiell tillgång senare ökar, och ökningen objektivt kan hänföras till en händelse som inträffade efter att nedskrivningen redovisades i resultaträkningen, ska nedskrivningen återföras och det återförda beloppet redovisas i resultaträkningen.

Investeringar i riskkapitalfonder

Investeringar i riskkapitalfonder

Investeringar i riskkapitalfonder behandlas som säljbara finansiella tillgångar och ska därför redovisas till verkligt värde, medan vinster och förluster som beror på fluktuationer i det verkliga värdet (även valutakursdifferenser) tas upp i reserven för verkligt värde. Värdet på investeringar i riskkapitalfonder anges post för post till det lägsta värdet av antingen kostnaden eller nettovärdet, då de inte har något börsnoterat marknadsvärde på en aktiv marknad. Orealiserade vinster från beräkningen av verkligt värde tas upp i reserven och avseende orealiserade förluster görs en bedömning av värdeminskningen för att avgöra om de ska tas upp som nedskrivningar av investeringar i resultaträkningen eller som justeringar av reserven för verkligt värde.

1.5.6   
  Lager

Lager

Lager värderas till anskaffningsvärdet eller nettoförsäljningsvärdet, beroende på vilket som är lägst. Anskaffningsvärdet bygger på först-in-först-ut-principen (FIFO). Kostnader för färdiga varor och pågående arbete omfattar kostnader för råvaror, direkta arbetskostnader, övriga direkta kostnader och därmed sammanhängande produktionsomkostnader (vid normalkapacitet). Nettoförsäljningsvärdet är det uppskattade försäljningspriset i den ordinarie löpande verksamheten och utgörs av priset efter avdrag för kostnader för färdigställande och försäljningskostnader. Varulager som hålls för kostnadsfri distribution eller distribution med nominellt påslag värderas till anskaffningsvärdet eller det beräknade återanskaffningsvärdet, beroende på vilket som är lägre. Det beräknade återanskaffningsvärdet motsvarar den kostnad EU skulle ådra sig för att förvärva tillgången på balansdagen.

1.5.7   
  Förfinansieringsbelopp

Förfinansieringsbelopp

Förfinansiering är en betalning som avser att förse stödmottagarna med ett förskott, dvs. en fixkassa. Denna typ av finansiering kan delas upp på ett antal betalningar över en period som fastställs i ett särskilt förfinansieringsavtal. Fixkassan eller förskottet återbetalas eller används i det syfte för vilket det beviljats under den period som anges i avtalet. Om mottagaren inte har några bidragsberättigande utgifter ska förfinansieringen återbetalas till EU. Beloppet för förfinansieringen kan minskas (helt eller delvis) beroende på vilka kostnader som godkänts som stödberättigande (och som tas upp som kostnader) och vilka belopp som ska återkrävas.

Vid årets slut värderas utestående förfinansieringsbelopp till de belopp som betalades ut från början med avdrag för återbetalda belopp, reglerade stödberättigande belopp, beräknade stödberättigande belopp som ännu inte reglerats vid årets slut samt värdeminskningar.

Belopp som i budgetförordningen definieras som ”finansiella instrument med delad förvaltning” klassificeras ur redovisningssynvinkel som förfinansieringsbelopp. Förfinansieringsbeloppen värderas till de belopp som ursprungligen betalades till medlemsstaterna minus ett uppskattat förbrukat belopp.

Ränta på förfinansieringen redovisas när den betalas ut, enligt bestämmelserna i det tillämpliga förfinansieringsavtalet. På basis av de mest tillförlitliga uppgifterna görs en beräkning av den upplupna ränteinkomsten vid årets slut och denna summa inkluderas i balansräkningen.

1.5.8   
  Övriga fordringar med direkta motprestationer och återkrav utan direkta motprestationer

Övriga fordringar med direkta motprestationer och återkrav utan direkta motprestationer

Eftersom EU:s redovisningsregler kräver att transaktioner med och utan motprestation redovisas separat i räkenskaperna anses fordringar härstamma från transaktioner med motprestation och återkrav från transaktioner som inte uppkommer genom avtal (statliga återkrav).

Fordringar från transaktioner med motprestation uppfyller definitionen för finansiella instrument och klassificeras därmed som lån och fordringar och värderas i enlighet med detta (se 1.5.5 ovan). Noterna som avser finansiella instrument och fordringar från transaktioner med motprestation omfattar upplupna intäkter och förutbetalda kostnader från sådana transaktioner, eftersom de är oväsentliga.

1.5.5

Fordringar från transaktioner utan motprestation värderas till ursprungsbeloppet (justerat för ränta och böter) minus nedskrivningar för värdeminskning. Nedskrivning av återkrav från transaktioner utan motprestation görs när det finns objektiva belägg för att EU inte kommer att kunna återfå hela beloppet enligt de ursprungliga villkoren för återkrav från transaktioner utan motprestation. Nedskrivning görs med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan tillgångens bokförda värde och återkravsvärdet. Det nedskrivna beloppet förs upp i resultaträkningen. Baserat på tidigare erfarenheter görs också en allmän nedskrivning av utestående fordringar för sådana utestående betalningskrav för vilka särskild nedskrivning inte redan har gjorts. Se not 1.5.14 nedan angående behandlingen av upplupna intäkter vid årsskiftet. Belopp som visas och redovisas som återkrav från transaktioner utan motprestation är inte finansiella instrument eftersom de inte uppkommer genom avtal. I noterna till årsredovisningen redovisas dock återkrav från transaktioner utan motprestation tillsammans med fordringar från transaktioner med motprestation där detta är lämpligt.

1.5.14

1.5.9   
  Likvida medel

Likvida medel

Likvida medel är finansiella instrument som tas upp som säljbara finansiella tillgångar. De innefattar kontanter, avistakonton i bank och andra kortfristiga likvida placeringar med en ursprunglig löptid på högst tre månader.

1.5.10   
  Pensioner och övriga ersättningar till anställda

Pensioner och övriga ersättningar till anställda

Pensionsförpliktelser

Pensionsförpliktelser

Europeiska unionen erbjuder förmånsbestämda pensionsplaner. En tredjedel av de beräknade pensionskostnaderna finansieras via avdrag på de anställdas löner, men inga övriga avsättningar görs förrän skulden realiseras. Skulden i balansräkningen avseende förmånsbestämda pensionsplaner tas upp till nuvärdet av den förmånsbestämda förpliktelsen på balansdagen. Den förmånsbestämda förpliktelsen beräknas av aktuarier enligt den så kallade projected unit credit-metoden. Nuvärdet på den förmånsbestämda förpliktelsen räknas fram genom diskontering av beräknade framtida utbetalningar utifrån räntan på statsobligationer som är utställda i samma valuta som den i vilken pensionsförmånen kommer att betalas ut, och som har ungefär samma löptid som pensionsskulden.

projected unit credit

Försäkringstekniska vinster och förluster efter erfarenhetsbaserade justeringar och förändringar av de försäkringstekniska antagandena förs omedelbart in i resultaträkningen. Kostnader avseende tjänstgöring under tidigare perioder tas omedelbart upp i resultaträkningen, förutsatt att förändringar i pensionsplanen inte enbart får göras på villkor att den anställda kvarstår i tjänst under viss tid (intjänandeperioden). I så fall avskrivs kostnaderna för tjänstgöring under tidigare perioder linjärt under intjänandeperioden.

Sjukförsäkringsförmåner efter avslutad tjänst

Sjukförsäkringsförmåner efter avslutad tjänst

EU erbjuder sina anställda sjukförsäkringsförmåner genom att ersätta deras sjukvårdskostnader. En särskild fond har inrättats för den löpande administrationen. Såväl anställda i aktiv tjänst, pensionärer, änkor och änklingar som övriga förmånstagare kan få ersättning från systemet. Ersättningar till personer som inte är i aktiv tjänst (pensionärer, efterlevande m.fl.) tas upp som sjukförsäkringsersättningar efter avslutad tjänst (”Post-Employment Employee Benefits”). Förmånernas karaktär kräver en försäkringsteknisk beräkning. Posten på skuldsidan i balansräkningen har räknats fram på ungefär samma sätt som posten för pensionsförpliktelserna (se ovan).

Post-Employment Employee Benefits

1.5.11   
  Avsättningar

Avsättningar

Avsättningar tas upp när EU har en gällande rättslig eller informell förpliktelse gentemot tredje man på grund av tidigare händelser, när det är troligt att ett utflöde av resurser kommer att krävas för att reglera förpliktelsen och när beloppet kan beräknas på ett tillförlitligt sätt. Avsättningar får inte göras för framtida rörelseförluster. En avsättning ska göras med det belopp som på balansdagen utgör den bästa uppskattningen av det som beräknas krävas för att reglera den befintliga förpliktelsen. Där avsättningen avser en stor mängd transaktioner uppskattas förpliktelsen genom att alla tänkbara utfall vägs samman med deras sannolikheter (”väntevärdesprincipen”).

1.5.12   
  Finansiella skulder

Finansiella skulder

Finansiella skulder tas upp som finansiella skulder till verkligt värde via resultaträkningen eller som finansiella skulder till upplupet anskaffningsvärde. Upptagna lån består av lån från kreditinstitut och värdepapper. De upptagna lånen redovisas initialt till verkligt värde, baserat på det utbetalda beloppet (det verkliga värdet av vad som erhållits) netto, dvs. utan beaktande av transaktionskostnaderna. Detta värde bokförs sedan med upplupet anskaffningsvärde med användning av effektivräntemetoden. Alla skillnader mellan det utbetalda nettobeloppet, med avdrag för transaktionskostnader, och inlösenvärdet redovisas i resultaträkningen under lånets löptid enligt effektivräntemetoden.

Finansiella skulder klassificeras som långfristiga skulder, med undantag för dem som förfaller inom tolv månader från balansdagen. Av väsentlighetsskäl får effektivräntemetoden inte användas på det upptagna och det beviljade lånet när unionen beviljar lån ur upplånade medel. EU:s transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen.

Finansiella skulder värderade till verkligt värde via resultaträkningen innefattar derivat när dessas värde är negativt. De behandlas redovisningsmässigt på samma sätt som finansiella tillgångar som värderas till verkligt värde via resultaträkningen, se not 1.5.5. Under budgetåret innehade EU inga finansiella skulder i denna kategori.

1.5.5

1.5.13   
  Skulder

Skulder

En stor andel av EU:s skulder avser inte transaktioner med en motprestation såsom inköp av varor eller tjänster, utan utestående ersättningsanspråk från mottagare av stöd eller annan EU-finansiering (transaktioner utan motprestation). De bokförs som skulder till leverantörer och stödmottagare med det belopp som ersättningsanspråket gäller när det mottagits. Efter verifiering och godtagande av att kostnaderna är stödberättigande värderas skulderna till det belopp som godkänts som stödberättigande.

Sådana skulder som avser inköp av varor och tjänster bokförs till det ursprungliga beloppet när fakturan kommer in och de motsvarande kostnaderna förs upp i räkenskaperna när varorna eller tjänsterna levererats och godkänts av EU.

1.5.14   
  Upplupna eller förutbetalda intäkter och kostnader

Upplupna eller förutbetalda intäkter och kostnader

Transaktioner och andra händelser ska tas upp i årsredovisningen för den period som de hänför sig till. Upplupna intäkter tas upp i räkenskaperna vid årets utgång avseende tjänster som utförts men ännu inte fakturerats och varor som levererats av EU, samt för sådana händelser som omfattas av avtal (t.ex. med hänvisning till ett fördrag). Vid årsskiftet tas intäkter dessutom upp som förutbetalda intäkter för påföljande budgetår om faktura utställts men tjänsterna ännu inte utförts eller varorna ännu inte levererats.

Kostnader tas också upp under den period de avser. Vid budgetårets slut kostnadsförs upplupna kostnader med det belopp som överföringsskyldigheten beräknas uppgå till under den berörda perioden. De upplupna kostnaderna beräknas enligt de detaljerade operativa och praktiska riktlinjer som kommissionen utfärdat för att se till att det finns rimliga garantier för att räkenskaperna i allt väsentligt ger en rättvisande bild av institutionens ekonomiska och övriga situation.

1.6   RESULTATRÄKNING

RESULTATRÄKNING

1.6.1   
  Intäkter

Intäkter

INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER UTAN MOTPRESTATION

INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER UTAN MOTPRESTATION

Den största delen av EU:s intäkter härrör från transaktioner utan motprestation:

Egna medel från BNI och mervärdesskatt

Egna medel från BNI och mervärdesskatt

Intäkter redovisas för den period när kommissionen sänder ut en begäran till medlemsstaterna om inbetalning av egna medel. De värderas till det belopp som betalningsanmodan avser. Eftersom egna medel från mervärdesskatt och BNI bygger på beräkningar av uppgifterna för det berörda budgetåret, kan de fluktuera efter omständigheterna fram till dess att medlemsstaternas slutliga uppgifter är tillgängliga. Effekterna av att beräkningarna förändrats tas med i beräkningen av nettoöverskott eller -underskott under den period då förändringarna skedde.

Traditionella egna medel

Traditionella egna medel

Återkrav från transaktioner utan motprestation och därmed sammanhängande intäkter redovisas när medlemsstaterna lämnar in sina månatliga A-räkenskaper (inklusive uppgifter om uppburna tullar och ostridiga utestående belopp för vilka säkerhet ställts). På balansdagen beräknas vilka intäkter medlemsstaterna fått under perioden men ännu inte ställt till kommissionens förfogande. Dessa tas upp som upplupna intäkter. Medlemsstaterna lämnar B-räkenskaper kvartalsvis (som även omfattar utestående tullbelopp för vilka ingen säkerhet ställts, samt belopp för vilka säkerhet ställts men som bestrids av gäldenären). Dessa tas upp som intäkter minus de uppbördskostnader som medlemsstaterna har rätt till. Dessutom skrivs värdet ner med det belopp som enligt beräkningarna inte kommer att uppbäras.

Böter

Böter

Intäkter från utdömda böter redovisas när EU:s beslut om att utdöma böter har fattats och vederbörligen delgivits den eller de som beslutet riktar sig till. Om företagets solvens kan ifrågasättas skrivs värdet på fordran ner. Efter beslutet att utdöma böter kan gäldenären inom två månader efter delgivningen antingen

| — | acceptera beslutet och följaktligen inom fastställd tid betala bötesbeloppet, vilket då definitivt inkasseras av EU, |
| --- | --- |

—

acceptera beslutet och följaktligen inom fastställd tid betala bötesbeloppet, vilket då definitivt inkasseras av EU,

| — | eller invända mot beslutet och överklaga till Europeiska unionens domstol enligt de förfaranden som fastställs i EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

—

eller invända mot beslutet och överklaga till Europeiska unionens domstol enligt de förfaranden som fastställs i EU-lagstiftningen.

Även vid överklagande måste det huvudsakliga bötesbeloppet betalas inom den fastställda tremånadersfristen, eftersom ett överklagande inte ger uppskov med verkställigheten (artikel 278 i EU-fördraget). Under vissa omständigheter och efter överenskommelse med kommissionens räkenskapsförare kan gäldenären istället få lämna en bankgaranti för beloppet.

Om företaget överklagar beslutet och redan preliminärt betalat in bötesbeloppet, förs detta upp som en eventualskuld. Eftersom ett överklagande av EU:s beslut inte hindrar verkställighet används de mottagna beloppen dock till att reglera återkravet. Om en bankgaranti ställs i stället för en inbetalning, står böterna kvar som ett återkrav. Om det finns en risk att tribunalen inte dömer till förmån för EU görs en avsättning för denna risk (om böterna redan betalats in provisoriskt). Om en bankgaranti istället ställts ut görs en nedskrivning av det utestående återkravet på lämpligt sätt. Ackumulerad ränta till kommissionen för bankkonton där gjorda inbetalningar deponerats tas upp som intäkter, och eventualskulden ökas med motsvarande belopp.

Sedan 2010 förvaltar kommissionen alla preliminärt inkasserade böter i en särskilt inrättad fond (Bufi) som investerar medlen i finansiella instrument som redovisas som säljbara finansiella tillgångar.

INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER MED MOTPRESTATION

INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER MED MOTPRESTATION

Intäkter från försäljning av varor eller tjänster redovisas när de väsentliga risker och fördelar som är förknippade med ägandet övergår på köparen. Intäkter från en transaktion som avser tillhandahållande av tjänster redovisas i förhållande till hur långt transaktionen färdigställts på balansdagen.

Ränteintäkter och -kostnader

Ränteintäkter och -kostnader

Ränteintäkter och -kostnader redovisas i resultaträkningen enligt effektivräntemetoden. Det är en metod för att beräkna det upplupna anskaffningsvärdet av en finansiell tillgång eller finansiell skuld och fördela ränteintäkter eller räntekostnader över den relevanta perioden. Vid beräkning av den effektiva räntan ska EU göra en uppskattning av kassaflöden och därvid beakta samtliga avtalsvillkor för det finansiella instrumentet (exempelvis bestämmelser om förskottsbetalningar) men inte framtida kreditförluster. Beräkningen innefattar alla avgifter som erlagts eller erhållits av avtalsparterna och som är en del av den effektiva räntan, samt transaktionskostnader och alla andra överkurser och underkurser.

När en finansiell tillgång eller grupp av likartade finansiella tillgångar har skrivits ned till följd av en värdeminskning, redovisas ränteintäkten genom att använda den räntesats som använts för att diskontera de framtida kassaflödena i syfte att värdera värdeminskningen.

Intäkter från utdelning

Intäkter från utdelning

Intäkter från utdelning bokförs när rätten till utdelning fastställts.

1.6.2   
  Utgifter

Utgifter

Merparten av EU:s utgifter består av utgifter för transaktioner utan motprestation. De avser överföringar till mottagare och kan vara av tre olika slag: fordringar, överföringar enligt avtal samt skönsmässigt beviljade stöd, bidrag eller donationer.

En överföring tas upp som kostnad under den period då de händelser som givit anledning till överföringen inträffat. Detta sker förutsatt att överföringen är tillåten enligt bestämmelserna (budgetförordningen, tjänsteföreskrifterna eller andra bestämmelser) eller förutsatt att den godkänts i ett avtal, att eventuella kriterier för godkännande har uppfyllts av mottagaren samt att en rimlig beräkning kan göras av det utestående beloppet.

Mottagna ansökningar om utbetalning eller ersättningsanspråk som uppfyller kraven godkänns som kostnader motsvarande det stödberättigande beloppet. Vid årets utgång beräknas beloppet för de stödberättigande kostnader som mottagarna ådragit sig och ännu inte fått ersättning för, och det redovisas som upplupna kostnader.

Vid transaktioner med motprestation där det uppstår kostnader som härrör från inköp av varor och tjänster redovisas dessa kostnader när varorna eller tjänsterna levererats och godkänts av EU. Kostnaderna värderas till det ursprungliga fakturabeloppet.

1.7   EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALSKULDER

EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALSKULDER

1.7.1   
  Eventualtillgångar

Eventualtillgångar

En eventualtillgång är en potentiell tillgång som uppkommit på grund av tidigare händelser, men som bara kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom EU:s kontroll. Uppgifter om en eventualtillgång lämnas i det fall där ett inflöde av penningresurser eller tjänster är sannolikt.

1.7.2   
  Eventualskulder

Eventualskulder

En eventualskuld är en potentiell förpliktelse som uppkommit på grund av tidigare händelser och som kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom EU:s kontroll. Det kan också vara en befintlig förpliktelse som härrör från händelser som redan inträffat, men som inte redovisas som skuld eller avsättning eftersom det inte är sannolikt att ett utflöde av resurser som motsvarar ekonomiska förmåner eller tjänstepotential kommer att kunna betala förpliktelsen, eller under de ovanliga omständigheter då en del av förpliktelsen inte kan värderas med tillräcklig tillförlitlighet.

2.   NOTER TILL BALANSRÄKNINGEN

TILLGÅNGAR

TILLGÅNGAR

2.1   IMMATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

IMMATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

| (miljoner euro) |
| --- |
| Bokfört bruttovärde per den 31.12.2013 | 474 |
| Tillskott | 104 |
| Avyttringar | 2) |
| Överföringar mellan tillgångskategorier | 0 |
| Övriga ändringar | 1 |
| Bokfört bruttovärde per den 31.12.2014 | 577 |
| Ackumulerade avskrivningar per den 31.12.2013 | (236) |
| Avskrivningskostnad under året | (61) |
| Avyttringar | 2 |
| Överföringar mellan tillgångskategorier | 0 |
| Övriga ändringar | 0 |
| Ackumulerade avskrivningar per den 31.12.2014 | (295) |
| Bokfört nettovärde 31.12.2014 | 282 |
| Bokfört nettovärde 31.12.2013 | 237 |

(miljoner euro)

Bokfört bruttovärde per den 31.12.2013

474

Tillskott

104

Avyttringar

2)

Överföringar mellan tillgångskategorier

0

Övriga ändringar

1

Bokfört bruttovärde per den 31.12.2014

Bokfört bruttovärde per den 31.12.2014

577

577

Ackumulerade avskrivningar per den 31.12.2013

(236)

Avskrivningskostnad under året

(61)

Avyttringar

2

Överföringar mellan tillgångskategorier

0

Övriga ändringar

0

Ackumulerade avskrivningar per den 31.12.2014

Ackumulerade avskrivningar per den 31.12.2014

(295)

(295)

Bokfört nettovärde 31.12.2014

Bokfört nettovärde 31.12.2014

282

282

Bokfört nettovärde 31.12.2013

Bokfört nettovärde 31.12.2013

237

237

Beloppen avser huvudsakligen programvara.

2.2   MATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

MATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

Ökningen av materiella anläggningstillgångar härrör främst från undertecknandet av delegeringsavtalet för Copernicus med Europeiska rymdorganisationen (ESA) under 2014. Till följd av detta har tillgångar för 1  525 miljoner euro i Copernicus-programmet (tidigare GMES-programmet) överförts från Europeiska rymdorganisationen till kommissionen. I enlighet med Copernicus-förordningen som antogs 2014 tog EU över ansvaret för Copernicus-programmet och måste därmed ta upp tillgångarna i sin balansräkning. Vidare har 297 miljoner euro som avser satelliten Sentinel 1A tagits upp under rubriken anläggningstillgångar och 1  228 miljoner euro som avser de övriga satelliter som för närvarande är under konstruktion har tagits upp som pågående nyanläggningar. Copernicus är det europeiska jordobservationsprogrammet. Det består av en rymdkomponent med sex satelliter och instrument för jordobservation, en komponent på plats (bestående av en rad sensorer på marken, i haven och i luften) och en tjänstekomponent. Copernicus ska tillhandahålla tjänster inom övervakning av atmosfär, klimatförändringar, land- och havsmassor samt nödåtgärder och säkerhetsrelaterade tillämpningar.

Per den 31 december 2014 omfattade denna budgetrubrik dessutom tillgångar under uppförande för 1  478 miljoner euro (år 2013: 1  041 miljoner euro) som avsåg Galileo-projektet, samt EU:s globala navigationssatellitsystem (GNSS), som byggs med hjälp av Europeiska rymdorganisationen. Ett belopp på 17 miljoner euro i utvecklingskostnader som inte får tas upp som immateriella anläggningstillgångar redovisades som en kostnad under denna tidsperiod.

Materiella anläggningstillgångar

Materiella anläggningstillgångar

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Mark och byggnader | Maskiner och utrustning | Inventarier och fordon | Datorprogramvara | Övrigt | Finansiell leasing | Anläggningar under uppförande | Totalt |
| Bokfört bruttovärde per den 31.12.2013 | 4  660 | 608 | 233 | 596 | 248 | 2  692 | 1  599 | 10  635 |
| Tillskott | 30 | 342 | 18 | 59 | 31 | 9 | 1  779 | 2  267 |
| Avyttringar | (9) | (58) | (20) | (49) | (22) | 0 | (6) | (164) |
| Överföringar mellan tillgångskategorier | 84 | 98 | 10 | 8 | 2 | (8) | (195) | — |
| Övriga ändringar | 2 | 1 | 2 | 10 | 1 | — | 1 | 17 |
| Bokfört bruttovärde per den 31.12.2014 | 4  768 | 990 | 242 | 623 | 261 | 2  693 | 3  176 | 12  754 |
| Ackumulerade avskrivningar per den 31.12.2013 | (2  399) | (474) | (168) | (461) | (166) | (863) | | (4  531) |
| Avskrivningskostnad under året | (153) | (65) | (17) | (74) | (25) | (95) | | (429) |
| Återförd avskrivning | — | 16 | 0 | 2 | 3 | — | | 21 |
| Avyttringar | 4 | 42 | 18 | 47 | 18 | 0 | | 128 |
| Överföringar mellan tillgångskategorier | — | 4 | 1) | (8) | 2) | 7 | | — |
| Övriga ändringar | — | 0 | 1) | (6) | 1) | — | | (8) |
| Ackumulerade avskrivningar per den 31.12.2014 | (2  549) | (477) | (168) | (501) | (173) | (950) | | (4  817) |
| BOKFÖRT NETTOVÄRDE PER DEN 31.12.2014 | 2  219 | 513 | 74 | 122 | 89 | 1  743 | 3  176 | 7  937 |
| BOKFÖRT NETTOVÄRDE PER DEN 31.12.2013 | 2  261 | 134 | 65 | 134 | 83 | 1  829 | 1  599 | 6  104 |

(miljoner euro)

Mark och byggnader

Maskiner och utrustning

Inventarier och fordon

Datorprogramvara

Övrigt

Finansiell leasing

Anläggningar under uppförande

Totalt

Bokfört bruttovärde per den 31.12.2013

4  660

608

233

596

248

2  692

1  599

10  635

Tillskott

30

342

18

59

31

9

1  779

2  267

Avyttringar

(9)

(58)

(20)

(49)

(22)

0

(6)

(164)

Överföringar mellan tillgångskategorier

84

98

10

8

2

(8)

(195)

—

Övriga ändringar

2

1

2

10

1

—

1

17

Bokfört bruttovärde per den 31.12.2014

Bokfört bruttovärde per den 31.12.2014

4  768

4  768

990

990

242

242

623

623

261

261

2  693

2  693

3  176

3  176

12  754

12  754

Ackumulerade avskrivningar per den 31.12.2013

(2  399)

(474)

(168)

(461)

(166)

(863)

(4  531)

Avskrivningskostnad under året

(153)

(65)

(17)

(74)

(25)

(95)

(429)

Återförd avskrivning

—

16

0

2

3

—

21

Avyttringar

4

42

18

47

18

0

128

Överföringar mellan tillgångskategorier

—

4

1)

(8)

2)

7

—

Övriga ändringar

—

0

1)

(6)

1)

—

(8)

Ackumulerade avskrivningar per den 31.12.2014

Ackumulerade avskrivningar per den 31.12.2014

(2  549)

(2  549)

(477)

(477)

(168)

(168)

(501)

(501)

(173)

(173)

(950)

(950)

(4  817)

(4  817)

BOKFÖRT NETTOVÄRDE PER DEN 31.12.2014

BOKFÖRT NETTOVÄRDE PER DEN 31.12.2014

2  219

2  219

513

513

74

74

122

122

89

89

1  743

1  743

3  176

3  176

7  937

7  937

BOKFÖRT NETTOVÄRDE PER DEN 31.12.2013

BOKFÖRT NETTOVÄRDE PER DEN 31.12.2013

2  261

2  261

134

134

65

65

134

134

83

83

1  829

1  829

1  599

1  599

6  104

6  104

2.3   INVESTERINGAR REDOVISADE ENLIGT KAPITALANDELSMETODEN

INVESTERINGAR REDOVISADE ENLIGT KAPITALANDELSMETODEN

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Not | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Andelar i gemensamma företag | 2.3.1 | — | — |
| Andelar i intresseföretag | 2.3.2 | 409 | 349 |
| Totalt | | 409 | 349 |

(miljoner euro)

Not

31.12.2014

31.12.2013

Andelar i gemensamma företag

2.3.1

2.3.1

—

—

Andelar i intresseföretag

2.3.2

2.3.2

409

349

Totalt

Totalt

409

409

349

349

Andelar i gemensamma företag och intresseföretag redovisas enligt kapitalandelsmetoden.

2.3.1   
  Andelar i gemensamma företag

Andelar i gemensamma företag

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Galileo | Sesar | Iter | Clean Sky | IMI | Ecsel | FCH | Totalt |
| Andelar som innehades den 31.12.2013 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Bidrag | 0 | 95 | 118 | 125 | 166 | 75 | 69 | 647 |
| Andel i nettoresultat | 0 | (95) | (118) | (125) | (166) | (75) | (69) | (647) |
| Andra förändringar i eget kapital | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Andelar som innehades den 31.12.2014 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Ej redovisad andel av förluster (5) | — | (230) | (36) | (99) | (73) | (40) | (116) | (594) |

(miljoner euro)

Galileo

Sesar

Iter

Clean Sky

IMI

Ecsel

FCH

Totalt

Andelar som innehades den 31.12.2013

0

0

0

0

0

0

0

0

Bidrag

0

95

118

125

166

75

69

647

Andel i nettoresultat

0

(95)

(118)

(125)

(166)

(75)

(69)

(647)

Andra förändringar i eget kapital

0

0

0

0

0

0

0

0

Andelar som innehades den 31.12.2014

Andelar som innehades den 31.12.2014

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Ej redovisad andel av förluster (5)

5

—

(230)

(36)

(99)

(73)

(40)

(116)

(594)

Följande bokförda värden avser kommissionens andelar baserat på dess procentuella innehav:

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Anläggningstillgångar | 250 | 198 |
| Omsättningstillgångar | 178 | 63 |
| Långfristiga skulder | — | — |
| Kortfristiga skulder | (813) | (394) |
| Intäkter | 2 | 1 |
| Kostnader | (666) | (412) |

(miljoner euro)

31.12.2014

31.12.2013

Anläggningstillgångar

250

198

Omsättningstillgångar

178

63

Långfristiga skulder

—

—

Kortfristiga skulder

(813)

(394)

Intäkter

2

1

Kostnader

(666)

(412)

Det gemensamma företaget galileo under avveckling

Det gemensamma företaget galileo under avveckling

Det gemensamma företaget Galileo (GJU) började avvecklas i slutet av 2006 och processen pågår fortfarande. Företaget var inte verksamt och höll fortfarande på att avvecklas 2014.

Det gemensamma företaget SESAR

Det gemensamma företaget SESAR

Den 31 december 2014 innehade kommissionen 43,53 % av andelarna i Sesar.

Internationella fusionsenergiorganisationen för gemensamt genomförande av iterprojektet (ITER)

Internationella fusionsenergiorganisationen för gemensamt genomförande av iterprojektet (ITER)

EU:s (Euratoms) bidrag till Iter International ges via byrån för fusionsenergi och omfattar även bidrag från medlemsstaterna och Schweiz. Det sammanlagda bidraget anses rättsligt som ett Euratombidrag till Iter eftersom varken medlemsstaterna eller Schweiz har några ägarintressen i Iter. Eftersom det rättsligt är EU som innehar andelar i det gemensamma företaget Iter International måste EU ta upp detta i sina räkenskaper. Per den 31 december 2014 innehade kommissionen 40,61 % av ägarandelarna i Iter.

Gemensamma teknikinitiativ

Gemensamma teknikinitiativ

Offentlig-privata partnerskap (PPP) i form av gemensamma teknikinitiativ (JTI) som inrättades som den typ av gemensamma företag som avses i artikel 187 i fördraget har inrättats för att verkställa målen med Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. De gemensamma företagen Clean Sky, IMI, Ecsel (fusion av de tidigare gemensamma företagen Artemis och Eniac) och FCH är offentlig-privata partnerskap i form av gemensamma teknikinitiativ. Ägarandelen vid årets slut är som följer: 61,39 % i Clean Sky, 80,47 % i IMI, 95,47 % i Ecsel och 70,85 % i FCH.

2.3.2   
  Andelar i intresseföretag

Andelar i intresseföretag

Europeiska investeringsfonden

Europeiska investeringsfonden

Kommissionens andel i Europeiska investeringsfonden (EIF) betraktas som intresseföretag enligt kapitalandelsmetoden. EIF är Europeiska unionens finansiella institution som är specialiserad på att tillhandahålla riskkapital och garantier till små och medelstora företag.

| (miljoner euro) |
| --- |
| | EIF |
| Andelar som innehades den 31.12.2013 | 349 |
| Bidrag | 38 |
| Andel i nettoresultat | 7 |
| Andra förändringar i eget kapital | 15 |
| Andelar som innehades den 31.12.2014 | 409 |

(miljoner euro)

EIF

Andelar som innehades den 31.12.2013

349

Bidrag

38

Andel i nettoresultat

7

Andra förändringar i eget kapital

15

Andelar som innehades den 31.12.2014

Andelar som innehades den 31.12.2014

409

409

Följande bokförda värden avser kommissionens andelar baserat på dess procentuella innehav:

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Tillgångar | 497 | 499 |
| Skulder | (87) | (240) |
| Intäkter | 38 | 37 |
| Överskott/(underskott) | 21 | (221) |

(miljoner euro)

31.12.2014

31.12.2013

Tillgångar

497

499

Skulder

(87)

(240)

Intäkter

38

37

Överskott/(underskott)

21

(221)

Kommissionen har betalat in 20 % av sin andel, och den återstående icke inlösta delen uppgick till 809 miljoner euro.

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Totalt kapital i EIF | Kommissionens andel |
| Totalt aktiekapital | 4  161 | 1  011 |
| Inbetald del | (832) | (202) |
| Obetald del | 3  329 | 809 |

(miljoner euro)

Totalt kapital i EIF

Kommissionens andel

Totalt aktiekapital

Totalt aktiekapital

4  161

4  161

1  011

1  011

Inbetald del

(832)

(202)

Obetald del

Obetald del

3  329

3  329

809

809

2.4   FINANSIELLA TILLGÅNGAR

FINANSIELLA TILLGÅNGAR

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Not | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Finansiella anläggningstillgångar | | | |
| Säljbara finansiella tillgångar | 2.4.1 | 6  550 | 5  497 |
| Lån | 2.4.2 | 49  888 | 54  347 |
| Totalt | | 56  438 | 59  844 |
| Finansiella omsättningstillgångar | | | |
| Säljbara finansiella tillgångar | 2.4.1 | 2  856 | 2  373 |
| Lån | 2.4.2 | 8  955 | 3  198 |
| Totalt | | 11  811 | 5  571 |
| Totalt | | 68  249 | 65  415 |

(miljoner euro)

Not

31.12.2014

31.12.2013

Finansiella anläggningstillgångar

Finansiella anläggningstillgångar

Säljbara finansiella tillgångar

2.4.1

2.4.1

6  550

5  497

Lån

2.4.2

2.4.2

49  888

54  347

Totalt

56  438

56  438

59  844

59  844

Finansiella omsättningstillgångar

Finansiella omsättningstillgångar

Säljbara finansiella tillgångar

2.4.1

2.4.1

2  856

2  373

Lån

2.4.2

2.4.2

8  955

3  198

Totalt

11  811

11  811

5  571

5  571

Totalt

Totalt

68  249

68  249

65  415

65  415

2.4.1   
  Säljbara finansiella tillgångar

Säljbara finansiella tillgångar

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Bufi-fondinvesteringar | 3  068 | 1  910 |
| Garantifond för åtgärder avseende tredjeland (6) | 1  825 | 1  773 |
| EKSG under avveckling | 1  699 | 1  696 |
| Finansieringsinstrumentet för riskdelning (RSFF) | 842 | 1  197 |
| Horisont 2020 | 514 | — |
| ETF-startordning | 399 | 339 |
| Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) | 188 | 188 |
| Lånegarantiinstrument för TEN-T-projekt (LGTT) | 186 | 121 |
| Riskkapitaltransaktioner | 145 | 124 |
| Projektobligationsinitiativ | 125 | 67 |
| Europeiska fonden för sydöstra Europa | 117 | 116 |
| Övriga säljbara finansiella tillgångar | 298 | 339 |
| Totalt | 9  406 | 7  870 |
| Anläggningstillgångar | 6  550 | 5  497 |
| Omsättningstillgångar | 2  856 | 2  373 |

(miljoner euro)

31.12.2014

31.12.2013

Bufi-fondinvesteringar

3  068

1  910

Garantifond för åtgärder avseende tredjeland (6)

6

1  825

1  773

EKSG under avveckling

1  699

1  696

Finansieringsinstrumentet för riskdelning (RSFF)

842

1  197

Horisont 2020

514

—

ETF-startordning

399

339

Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD)

188

188

Lånegarantiinstrument för TEN-T-projekt (LGTT)

186

121

Riskkapitaltransaktioner

145

124

Projektobligationsinitiativ

125

67

Europeiska fonden för sydöstra Europa

117

116

Övriga säljbara finansiella tillgångar

298

339

Totalt

Totalt

9  406

9  406

7  870

7  870

Anläggningstillgångar

6  550

5  497

Omsättningstillgångar

2  856

2  373

EU har säljbara finansiella tillgångar främst i form av garantiinstrument och egetkapitalinstrument. Ökningen jämfört med 2013 beror främst på att över 2 miljarder euro i nya böter ålagts 2014 och investerats i Bufi-fonden, med avdrag för böter i pågående fall som sedan reglerats under 2014. År 2014 inleddes dessutom Horisont 2020, vilket är den åttonde fasen i ramprogrammet för forskning och utveckling (FP 8). Detta program hade tillgångar för över en halv miljard euro vid årets slut.

Rangskala med verkligt värde för säljbara finansiella tillgångar:

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Nivå 1: Noterade priser på aktiva marknader | 8  183 | 6  669 |
| Nivå 2: Andra observerbara uppgifter än offentligt noterade priser | 76 | 76 |
| Nivå 3: Värderingstekniker vars underliggande uppgifter inte baseras på observerbar marknadsinformation | 1  147 | 1  126 |
| Totalt | 9  406 | 7  870 |

(miljoner euro)

31.12.2014

31.12.2013

Nivå 1: Noterade priser på aktiva marknader

8  183

6  669

Nivå 2: Andra observerbara uppgifter än offentligt noterade priser

76

76

Nivå 3: Värderingstekniker vars underliggande uppgifter inte baseras på observerbar marknadsinformation

1  147

1  126

Totalt

Totalt

9  406

9  406

7  870

7  870

Under den berörda räkenskapsperioden skedde inga överföringar mellan ovanstående värderingar av verkligt värde.

Avstämning av finansiella tillgångar värderade med värderingstekniker vars underliggande uppgifter inte baseras på observerbar marknadsinformation (nivå 3):

| (miljoner euro) |
| --- |
| Ingående balans den 31.12.2013 | 1  126 |
| Inköp och försäljning | (57) |
| Räkenskapsperiodens vinst eller förlust som redovisas i överskott eller underskott | (2) |
| Vinst eller förlust som redovisas i nettotillgångar | 81 |
| Överföringar till nivå 3 | — |
| Överföringar från nivå 3 | — |
| Övrigt | (1) |
| Utgående balans den 31.12.2014 | 1  147 |

(miljoner euro)

Ingående balans den 31.12.2013

1  126

Inköp och försäljning

(57)

Räkenskapsperiodens vinst eller förlust som redovisas i överskott eller underskott

(2)

Vinst eller förlust som redovisas i nettotillgångar

81

Överföringar till nivå 3

—

Överföringar från nivå 3

—

Övrigt

(1)

Utgående balans den 31.12.2014

Utgående balans den 31.12.2014

1  147

1  147

Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling

Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling

Eftersom Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) inte är börsnoterad, och med hänsyn till de avtalsmässiga begränsningarna i EBRD:s bolagsordning som bland annat reglerar försäljning av andelar där priset är begränsat till inköpspriset och försäljning bara är tillåten för befintliga aktieägare, är kommissionens innehav i EBRD värderat till kostnaden minus eventuella nedskrivningar.

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Totalt kapital i EBRD | Kommissionens andel |
| Totalt aktiekapital | 29  674 | 900 |
| Inbetald del | (6  202) | (188) |
| Obetald del | 23  472 | 712 |

(miljoner euro)

Totalt kapital i EBRD

Kommissionens andel

Totalt aktiekapital

29  674

900

Inbetald del

(6  202)

(188)

Obetald del

Obetald del

23  472

23  472

712

712

2.4.2   
  Lån

Lån

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Anläggningstillgångar | 49  888 | 54  347 |
| Omsättningstillgångar | 8  955 | 3  198 |
| Totalt | 58  843 | 57  545 |

(miljoner euro)

31.12.2014

31.12.2013

Anläggningstillgångar

49  888

54  347

Omsättningstillgångar

8  955

3  198

Totalt

Totalt

58  843

58  843

57  545

57  545

Denna rubrik omfattar utlåning av upplånat kapital (58  509 miljoner euro) samt lån som beviljats från budgeten, dvs. lån på särskilda villkor och byggnadslån vid avvecklingen av EKSG (139 miljoner euro). Rubriken omfattar även kortfristiga depositioner (195 miljoner euro), som kategoriseras som utlåning.

Utlåning av upplånat kapital

Utlåning av upplånat kapital

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Makroekonomiskt stöd | Euratom | Betalningsbalansstöd (BOP) | Europeisk finansiell stabiliseringsmekanism (EFSM) | EKSG under avveckling | Totalt |
| Totalt per den 31.12.2013 | 569 | 387 | 11  623 | 44  468 | 211 | 57  258 |
| Nya lån | 1  360 | — | — | 3  000 | — | 4  360 |
| Återbetalningar | (96) | (39) | (3  000) | — | — | (3  135) |
| Växelkursskillnader | — | 1 | — | — | 15 | 16 |
| Förändringar i bokfört värde | 9 | — | (33) | 39 | (5) | 10 |
| Nedskrivningar | — | — | — | — | — | — |
| Totalt per den 31.12.2014 | 1  842 | 349 | 8  590 | 47  507 | 221 | 58  509 |
| Anläggningstillgångar | 1  762 | 299 | 5  700 | 41  800 | 211 | 49  772 |
| Omsättningstillgångar | 80 | 50 | 2  890 | 5  707 | 10 | 8  737 |

(miljoner euro)

Makroekonomiskt stöd

Euratom

Betalningsbalansstöd (BOP)

Europeisk finansiell stabiliseringsmekanism (EFSM)

EKSG under avveckling

Totalt

Totalt per den 31.12.2013

569

387

11  623

44  468

211

57  258

Nya lån

1  360

—

—

3  000

—

4  360

Återbetalningar

(96)

(39)

(3  000)

—

—

(3  135)

Växelkursskillnader

—

1

—

—

15

16

Förändringar i bokfört värde

9

—

(33)

39

(5)

10

Nedskrivningar

—

—

—

—

—

—

Totalt per den 31.12.2014

Totalt per den 31.12.2014

1  842

1  842

349

349

8  590

8  590

47  507

47  507

221

221

58  509

58  509

Anläggningstillgångar

1  762

299

5  700

41  800

211

49  772

Omsättningstillgångar

80

50

2  890

5  707

10

8  737

Presentationen av kortfristig och långfristig utlåning på kommissionens balansräkning (dvs. EFSM, betalningsbalansstöd, Euratom och makroekonomiskt stöd) har förbättrats från metoden där man enbart tittar på lånets återstående finansiella löptid till att istället beakta återbetalningar som förfaller vid årets slut. Garantier från tredje parter på 349 miljoner euro (år 2013: 387 miljoner euro) har mottagits för att täcka Euratom-lånen. Per den 31.12.2014 hade 250 miljoner euro i makroekonomiskt stöd enligt ett låneavtal beviljats till Ukraina men ännu inte utbetalats.

Lånens effektiva räntesatser (uttryckta som räntespann)

Lånens effektiva räntesatser (uttryckta som räntespann)

| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| --- | --- | --- |
| Makroekonomiskt stöd (MFA) | 0,181—4,54 % | 0,27—4,54 % |
| Euratom | 0,26—5,76 % | 0,34—5,76 % |
| Betalningsbalansstöd (BOP) | 2,375—3,625 % | 2,375—3,625 % |
| Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM) | 1,875—3,750 % | 2,375—3,750 % |
| EKSG under avveckling | 5,2354—5,8103 % | 5,2354—5,8103 % |

31.12.2014

31.12.2013

Makroekonomiskt stöd (MFA)

0,181—4,54 %

0,27—4,54 %

Euratom

0,26—5,76 %

0,34—5,76 %

Betalningsbalansstöd (BOP)

2,375—3,625 %

2,375—3,625 %

Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM)

1,875—3,750 %

2,375—3,750 %

EKSG under avveckling

5,2354—5,8103 %

5,2354—5,8103 %

2.5   FÖRFINANSIERING

FÖRFINANSIERING

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Not | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Långfristig förfinansiering | | | |
| Förfinansiering | 2.5.1 | 15  980 | 34  819 |
| Övriga förskott till medlemsstaterna | 2.5.2 | 2  378 | 3  253 |
| Totalt | | 18  358 | 38  072 |
| Kortfristig förfinansiering | | | |
| Förfinansiering | 2.5.1 | 29  222 | 16  403 |
| Övriga förskott till medlemsstaterna | 2.5.2 | 5  015 | 4  963 |
| Totalt | | 34  237 | 21  367 |
| Totalt | | 52  595 | 59  439 |

(miljoner euro)

Not

31.12.2014

31.12.2013

Långfristig förfinansiering

Långfristig förfinansiering

Förfinansiering

2.5.1

2.5.1

15  980

34  819

Övriga förskott till medlemsstaterna

2.5.2

2.5.2

2  378

3  253

Totalt

18  358

18  358

38  072

38  072

Kortfristig förfinansiering

Kortfristig förfinansiering

Förfinansiering

2.5.1

2.5.1

29  222

16  403

Övriga förskott till medlemsstaterna

2.5.2

2.5.2

5  015

4  963

Totalt

34  237

34  237

21  367

21  367

Totalt

Totalt

52  595

52  595

59  439

59  439

Förhandsfinansieringen motsvarar en stor del av EU:s totala tillgångar, och följs därför upp noggrant och regelbundet. Det bör noteras att nivån på förfinansieringen i de olika programmen måste vara tillräcklig för att garantera att stödmottagaren har den erforderliga fixkassan för att kunna påbörja projektet, samtidigt som EU:s ekonomiska intressen ska tryggas och rättsliga, operativa och kostnadseffektiva begränsningar ska beaktas. Kommissionen har beaktat samtliga dessa faktorer i vederbörlig utsträckning för att förbättra uppföljningen av förfinansieringen.

2.5.1   
  Förfinansiering

Förfinansiering

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Bruttobelopp | Reglerat via avgränsning | Nettobelopp per den 31.12.2014 | Bruttobelopp | Reglerat via avgränsning | Nettobelopp per den 31.12.2013 |
| Delad förvaltning | | | | | | |
| EJFLU och andra landsbygdsutvecklingsinstrument | 5  644 | (2  115) | 3  529 | 6  359 | (1  032) | 5  327 |
| Eruf och sammanhållningsfonden | 24  934 | (2  182) | 22  752 | 25  701 | (2  164) | 23  537 |
| ESF | 6  884 | (953) | 5  931 | 6  857 | (492) | 6  365 |
| Övrigt | 4  626 | (2  535) | 2  091 | 4  191 | (2  054) | 2  137 |
| Direkt förvaltning | | | | | | |
| Genomfört av: | | | | | | |
| Kommissionen | 13  173 | (10  215) | 2  958 | 14  841 | (9  459) | 5  382 |
| EU:s genomförandeorgan | 9  079 | (6  618) | 2  461 | 8  558 | (5  108) | 3  450 |
| Indirekt förvaltning | | | | | | |
| Genomfört av: | | | | | | |
| Andra EU-organ och myndigheter | 548 | (98) | 450 | 412 | (21) | 391 |
| Tredjeländer | 1  981 | (1  169) | 812 | 1  678 | (782) | 896 |
| Internationella organisationer | 6  236 | (3  476) | 2  760 | 4  172 | (2  460) | 1  712 |
| Andra enheter | 4  370 | (2  910) | 1  460 | 5  503 | (3  478) | 2  025 |
| Totalt | 77  474 | (32  273) | 45  202 | 78  272 | (27  050) | 51  222 |
| Anläggningstillgångar | 15  980 | — | 15  980 | 34  819 | — | 34  819 |
| Omsättningstillgångar | 61  495 | (32  273) | 29  222 | 43  453 | (27  050) | 16  403 |

(miljoner euro)

Bruttobelopp

Reglerat via avgränsning

Nettobelopp per den 31.12.2014

Bruttobelopp

Reglerat via avgränsning

Nettobelopp per den 31.12.2013

Delad förvaltning

Delad förvaltning

EJFLU och andra landsbygdsutvecklingsinstrument

5  644

(2  115)

3  529

6  359

(1  032)

5  327

Eruf och sammanhållningsfonden

24  934

(2  182)

22  752

25  701

(2  164)

23  537

ESF

6  884

(953)

5  931

6  857

(492)

6  365

Övrigt

4  626

(2  535)

2  091

4  191

(2  054)

2  137

Direkt förvaltning

Direkt förvaltning

Genomfört av:

Kommissionen

13  173

(10  215)

2  958

14  841

(9  459)

5  382

EU:s genomförandeorgan

9  079

(6  618)

2  461

8  558

(5  108)

3  450

Indirekt förvaltning

Indirekt förvaltning

Genomfört av:

Andra EU-organ och myndigheter

548

(98)

450

412

(21)

391

Tredjeländer

1  981

(1  169)

812

1  678

(782)

896

Internationella organisationer

6  236

(3  476)

2  760

4  172

(2  460)

1  712

Andra enheter

4  370

(2  910)

1  460

5  503

(3  478)

2  025

Totalt

Totalt

77  474

77  474

(32  273)

(32  273)

45  202

45  202

78  272

78  272

(27  050)

(27  050)

51  222

51  222

Anläggningstillgångar

15  980

—

15  980

34  819

—

34  819

Omsättningstillgångar

61  495

(32  273)

29  222

43  453

(27  050)

16  403

Minskningen i total förfinansiering under delad förvaltning och direkt förvaltning kan huvudsakligen hänföras till avslutandet av programperioden 2007–2013 och den gradvisa uppstarten av program för perioden 2014–2020. Förfinansiering som avser de gamla programmen minskar vartefter kostnader tas upp, medan små förskott har betalats ut för den nya programperioden.

För strukturfonderna förklarar övergången mellan programperioderna även ändringarna mellan omsättnings- och anläggningstillgångar. Ny förfinansiering som betalats ut för programperioden 2014–2020 bokförs vanligen som anläggningstillgångar, eftersom förskotten fortsättningsvis är begränsade (på grund av den sena starten för de nya programmen). Programperioden 2007–2013 är i avslutningsfasen och därmed kommer fler belopp att förfalla inom tolv månaders tid.

Garantier i samband med förfinansiering

Garantier i samband med förfinansiering

Detta rör sig om säkerheter som Europeiska kommissionen i vissa fall begär av stödmottagare som inte är medlemsstater inför en utbetalning av förskott (förfinansiering). Det finns två typer av värden som behöver redovisas för dessa säkerheter, vilka kan benämnas det nominella respektive det löpande värdet. Det faktum att säkerheten ställts ger upphov till bokföringen i fråga om det nominella värdet. Det faktum att den motsvarande förfinansieringen betalas ut och/eller resterande belopp regleras i ett senare skede ger upphov till bokföringen vad gäller det löpande värdet. Den 31 december 2014 uppgick det nominella värdet på de säkerheter som tagits emot för förfinansiering till 957 miljoner euro och det löpande värdet på dessa säkerheter uppgick till 605 miljoner euro (år 2013: 1  124 miljoner euro respektive 887 miljoner euro).

Vissa förfinansieringsbelopp som utbetalats inom sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (FP7) och enligt Horisont 2020 täcks i realiteten av en deltagargarantifond (PGF). Deltagargarantifonden är ett ömsesidigt instrument som skapats för att täcka riskerna som gäller utebliven betalning av belopp från stödmottagarna under genomförandet av de indirekta åtgärderna i Horisont 2020 och det sjunde ramprogrammet för forskning och utveckling. Alla deltagare i indirekta åtgärder som erhåller stöd från EU bidrar med 5 % av de totala bidraget till deltagargarantifondens kapital.

Per den 31 december 2014 uppgick förfinansieringsbeloppen som omfattades av deltagargarantifonden till totalt 1,8 miljarder euro (år 2013: 4,5 miljarder euro). Minskningen skedde på grund av att 2014 var det sista året för projekt inom det sjunde ramprogrammet och att mindre medel fanns tillgängliga för nya projekt. EU (företrätt av kommissionen) fungerar som verkställande organ för deltagarna i deltagargarantifonden, men fonden ägs av deltagarna.

Vid årets slut uppgick deltagargarantifondens sammanlagda tillgångar till 1  640 miljoner euro (år 2013: 1  658 miljoner euro). Tillgångarna i deltagargarantifonden omfattar också finansiella tillgångar som förvaltas av generaldirektoratet för ekonomi och finans. Eftersom deltagargarantifonden är en separat enhet konsolideras fondernas tillgångar inte i EU:s årsredovisning.

2.5.2   
  Övriga förskott till medlemsstaterna

Övriga förskott till medlemsstaterna

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Förskott till medlemsstater för finansieringsinstrument med delad förvaltning | | |
| Anläggningstillgångar | 2  090 | 2  118 |
| Omsättningstillgångar | 1  733 | 2  118 |
| Totalt | 3  823 | 4  236 |
| Stödordningar | | |
| Anläggningstillgångar | 288 | 1  135 |
| Omsättningstillgångar | 3  282 | 2  845 |
| Totalt | 3  570 | 3  981 |
| Totalt | 7  393 | 8  216 |

(miljoner euro)

31.12.2014

31.12.2013

Förskott till medlemsstater för finansieringsinstrument med delad förvaltning

Förskott till medlemsstater för finansieringsinstrument med delad förvaltning

Anläggningstillgångar

2  090

2  118

Omsättningstillgångar

1  733

2  118

Totalt

3  823

3  823

4  236

4  236

Stödordningar

Stödordningar

Anläggningstillgångar

288

1  135

Omsättningstillgångar

3  282

2  845

Totalt

3  570

3  570

3  981

3  981

Totalt

Totalt

7  393

7  393

8  216

8  216

Inom ramen för strukturfondsprogrammen 2007–2013 och under Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling kan förskottsutbetalningar göras från EU:s budget till medlemsstaterna som bidrag till finansieringsinstrument (i form av lån, garantier eller investeringar i eget kapital) som upprättas och förvaltas på medlemsstatens ansvar (dvs. med delad förvaltning). Medel som vid årets utgång inte utnyttjats genom dessa instrument tillhör EU (såsom är fallet för all förfinansiering) och tas således upp som en tillgång i EU:s balansräkning. I de grundläggande rättsakterna är medlemsstaterna dock inte ålagda att regelbundet rapportera till kommissionen om sin användning av dessa förskott, och i vissa fall inte ens identifiera dem på de utgiftsdeklarationer som lämnats till kommissionen. De uppgifter som medlemsstaterna rapporterat om outnyttjade belopp vid slutet av 2014 fanns inte tillgängliga i tid och kunde således inte inbegripas i denna redovisning. Utifrån information från medlemsstaterna om outnyttjade belopp per den 31 december 2013 och utbetalningar som gjorts under 2014 görs därför en uppskattning av värdet av denna tillgång vid årets slut. Uppskattningen baseras dessutom nu på en förlängd genomförandeperiod för dessa instrument från den 31 december 2015 till den 31 mars 2017. Det utestående saldot för dessa instrument vid årets slut uppskattas utifrån antagandet att alla medel kommer att användas fullt ut och jämnt fördelat under den återstående verksamhetsperioden. Vi slutet av denna period kommer kommissionen att undersöka den faktiska användningen av medel och i sin redovisning ange de belopp som inte använts.

Det totala bidragsbeloppet som medlemsstaterna begärt från kommissionen för dessa instrument uppgick till 10  904 miljoner euro, av vilka 1  088 miljoner var utestående vid årets slut. Under 2014 har inga belopp för programperioden 2014–2020 betalats ut.

På liknande sätt som ovan redovisas outnyttjade förskott som utbetalats av medlemsstaterna för olika stödprogram (statligt stöd och marknadsåtgärder via EGFJ) vid årets utgång som tillgångar i kommissionens balansräkning. Kommissionen har uppskattat värdet på förskotten utifrån information från medlemsstaterna. De resulterande beloppen ingår i redovisningen ovan med underrubriken Stödprogram.

2.6   FORDRINGAR MED MOTPRESTATIONER OCH ÅTERKRAV UTAN MOTPRESTATIONER

FORDRINGAR MED MOTPRESTATIONER OCH ÅTERKRAV UTAN MOTPRESTATIONER

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Not | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Anläggningstillgångar | | | |
| Återkrav från transaktioner utan motprestation | 2.6.1 | 1  158 | 478 |
| Fordringar från transaktioner med motprestation | 2.6.2 | 40 | 20 |
| Totalt | | 1  198 | 498 |
| Omsättningstillgångar | | | |
| Återkrav från transaktioner utan motprestation | 2.6.1 | 13  828 | 12  478 |
| Fordringar från transaktioner med motprestation | 2.6.2 | 551 | 704 |
| Totalt | | 14  380 | 13  182 |
| Totalt | | 15  578 | 13  680 |

(miljoner euro)

Not

31.12.2014

31.12.2013

Anläggningstillgångar

Anläggningstillgångar

Återkrav från transaktioner utan motprestation

2.6.1

2.6.1

1  158

478

Fordringar från transaktioner med motprestation

2.6.2

2.6.2

40

20

Totalt

1  198

1  198

498

498

Omsättningstillgångar

Omsättningstillgångar

Återkrav från transaktioner utan motprestation

2.6.1

2.6.1

13  828

12  478

Fordringar från transaktioner med motprestation

2.6.2

2.6.2

551

704

Totalt

14  380

14  380

13  182

13  182

Totalt

Totalt

15  578

15  578

13  680

13  680

2.6.1   
  Återkrav från transaktioner utan motprestation

Återkrav från transaktioner utan motprestation

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Not | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Anläggningstillgångar | | | |
| Medlemsstater | 2.6.1.1 | 305 | 478 |
| Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader | 2.6.1.3 | 853 | — |
| Totalt | | 1  158 | 478 |
| Omsättningstillgångar | | | |
| Medlemsstater | 2.6.1.1 | 10  679 | 5  574 |
| Böter | 2.6.1.2 | 2  270 | 4  071 |
| Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader | 2.6.1.3 | 832 | 2  741 |
| Övriga återkrav | | 48 | 92 |
| Totalt | | 13  828 | 12  478 |
| Totalt | | 14  987 | 12  957 |

(miljoner euro)

Not

31.12.2014

31.12.2013

Anläggningstillgångar

Anläggningstillgångar

Medlemsstater

2.6.1.1

2.6.1.1

305

478

Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader

2.6.1.3

2.6.1.3

853

—

Totalt

1  158

1  158

478

478

Omsättningstillgångar

Omsättningstillgångar

Medlemsstater

2.6.1.1

2.6.1.1

10  679

5  574

Böter

2.6.1.2

2.6.1.2

2  270

4  071

Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader

2.6.1.3

2.6.1.3

832

2  741

Övriga återkrav

48

92

Totalt

13  828

13  828

12  478

12  478

Totalt

Totalt

14  987

14  987

12  957

12  957

2.6.1.1   Återkrav på medlemsstaterna

Återkrav på medlemsstaterna

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Redovisade i A-räkenskaperna | 2  789 | 47 |
| Redovisade i de särskilda räkenskaperna | 1  617 | 1  228 |
| Utestående egna medel | 5  413 | 3  054 |
| Nedskrivningar | (1  144) | (743) |
| Övrigt | 12 | 6 |
| Återkrav av egna medel | 8  686 | 3  592 |
| Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) | 2  250 | 2  294 |
| Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) | 52 | 82 |
| Tillfälligt instrument för landsbygdsutveckling (TRDI) | 27 | 45 |
| Särskilt anslutningsprogram för jordbruk och landsbygdsutveckling (Sapard) | 166 | 155 |
| Nedskrivningar | (840) | (819) |
| Återkrav på EGFJ och landsbygdsutveckling | 1  655 | 1  757 |
| Planerade återkrav av förfinansiering | 437 | 542 |
| Erlagd moms som ska återbetalas | 44 | 68 |
| Övriga återkrav på medlemsstaterna | 161 | 94 |
| Totalt | 10  984 | 6  053 |
| Anläggningstillgångar | 305 | 478 |
| Omsättningstillgångar | 10  679 | 5  574 |

(miljoner euro)

31.12.2014

31.12.2013

Redovisade i A-räkenskaperna

2  789

47

Redovisade i de särskilda räkenskaperna

1  617

1  228

Utestående egna medel

5  413

3  054

Nedskrivningar

(1  144)

(743)

Övrigt

12

6

Återkrav av egna medel

Återkrav av egna medel

8  686

8  686

3  592

3  592

Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ)

2  250

2  294

Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU)

52

82

Tillfälligt instrument för landsbygdsutveckling (TRDI)

27

45

Särskilt anslutningsprogram för jordbruk och landsbygdsutveckling (Sapard)

166

155

Nedskrivningar

(840)

(819)

Återkrav på EGFJ och landsbygdsutveckling

Återkrav på EGFJ och landsbygdsutveckling

1  655

1  655

1  757

1  757

Planerade återkrav av förfinansiering

Planerade återkrav av förfinansiering

437

437

542

542

Erlagd moms som ska återbetalas

Erlagd moms som ska återbetalas

44

44

68

68

Övriga återkrav på medlemsstaterna

Övriga återkrav på medlemsstaterna

161

161

94

94

Totalt

Totalt

10  984

10  984

6  053

6  053

Anläggningstillgångar

305

478

Omsättningstillgångar

10  679

5  574

De långfristiga fordringarna på medlemsstaterna avser icke verkställda beslut om kontroll av överensstämmelse. Dessa beslut rör Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu). Besluten ska verkställas genom årliga avbetalningar och/eller betalningarna har beviljats uppskov.

Återkrav av egna medel

Återkrav av egna medel

Den väsentliga ökningen av återkrav som fastställs i A-räkenskaperna förklaras av att 2  756 miljoner euro i särskilda tullar och sockeravgifter från november och december tagits upp som upplupna intäkter under de senaste åren.

De egna medel som ska inbetalas gäller ändringsbudget nr 2 till 7/2014 som antogs den 17 december 2014. Enligt artikel 10 i rådets förordning nr 1150/2000 av den 22 maj 2000 (EUT L 130, 31.5.2000, s. 1) krediterades justeringen av inbetalningarna av egna medel den första vardagen i februari 2015. Medlemsstaternas nationella bidrag till EU:s budget är baserade på mervärdesskatt och BNI. Dessa bidrag justeras varje år den första arbetsdagen i december. Justeringen 2014 omfattade stora ändringar för BNI som sträckte sig ända tillbaka till 2002. Justeringen var därmed ovanligt stor och uppgick till totalt 9,5 miljarder euro i alla EU-medlemsstater.

För att hantera den ovanliga situationen antog rådet den 18 december 2014 ett kommissionsförslag enligt vilket medlemsstaterna kan skjuta upp betalningen räntefritt, enligt stränga villkor, till den 1 september 2015. I enlighet med detta valde sex medlemsstater att betala sina justeringar 2015. De uppskjutna betalningarna uppgår till 5,4 miljarder euro och visas i ovanstående tabell.

Återkrav på EGFJ och landsbygdsutveckling

Återkrav på EGFJ och landsbygdsutveckling

Denna punkt omfattar huvudsakligen fordringar på medlemsstaterna per den 31 december, enligt medlemsstaternas deklarationer och attesteringar per den 15 oktober. För fordringar som uppstått efter detta datum fram till den 31 december har en uppskattning gjorts. Kommissionen gör också en uppskattning av nedskrivningar av sådana fordringar på slutliga stödmottagare som troligen inte kommer att kunna återkrävas. Att en sådan justering görs innebär inte att kommissionen avstår från att i framtiden återkräva dessa belopp. Ett avdrag på 20 % ingår också i justeringen och motsvarar vad medlemsstaterna har rätt att behålla för att täcka sina administrativa kostnader.

2.6.1.2   Böter

Böter

Detta avser utestående böter som utdömts av kommissionen och omfattar ett belopp på 2  424 miljoner euro (år 2013: 4  310 miljoner euro) med avdrag för en nedskrivning på 155 miljoner euro (år 2013: 239 miljoner euro). Garantier på totalt 1  916 miljoner euro har tagits emot för de böter som var utestående vid årets utgång (år 2013: 3  244 miljoner euro). Det bör noteras att 183 miljoner euro av dessa fordringar förföll till betalning efter den 31 december 2014.

Det minskade saldot för utestående böter vid årets slut beror på att böterna på 4,1 miljarder euro fastslogs definitivt och därmed överfördes till budgeten under 2014.

2.6.1.3   Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader

Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Upplupna intäkter av egna medel | — | 2  424 |
| Sammanhållningsfonden, jordbruks- och landsbygdsutvecklingsfonden: finansiella korrigeringar | 1  502 | 31 |
| Övriga upplupna intäkter | 83 | 201 |
| Nedskrivningar av upplupna intäkter | — | — |
| Förutbetalda kostnader från transaktioner utan motprestation | 101 | 85 |
| Totalt | 1  686 | 2  741 |
| Anläggningstillgångar | 853 | — |
| Omsättningstillgångar | 832 | 2  741 |

(miljoner euro)

31.12.2014

31.12.2013

Upplupna intäkter av egna medel

—

2  424

Sammanhållningsfonden, jordbruks- och landsbygdsutvecklingsfonden: finansiella korrigeringar

1  502

31

Övriga upplupna intäkter

83

201

Nedskrivningar av upplupna intäkter

—

—

Förutbetalda kostnader från transaktioner utan motprestation

101

85

Totalt

Totalt

1  686

1  686

2  741

2  741

Anläggningstillgångar

853

—

Omsättningstillgångar

832

2  741

Det bör observeras att upplupna intäkter av egna medel, främst tullavgifter från november och december, nu redovisas under kortfristiga återkrav.

2.6.2   
  Fordringar från transaktioner med motprestation

Fordringar från transaktioner med motprestation

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Anläggningstillgångar | | |
| Övriga fordringar | 40 | 20 |
| Totalt | 40 | 20 |
| Omsättningstillgångar | | |
| Kunder | 211 | 381 |
| Nedskrivning av fordringar på kunder | (103) | (100) |
| Förutbetalda kostnader för transaktioner med motprestation | 219 | 352 |
| Övrigt | 224 | 71 |
| Totalt | 551 | 704 |
| Totalt | 591 | 724 |

(miljoner euro)

31.12.2014

31.12.2013

Anläggningstillgångar

Anläggningstillgångar

Övriga fordringar

40

20

Totalt

40

40

20

20

Omsättningstillgångar

Omsättningstillgångar

Kunder

211

381

Nedskrivning av fordringar på kunder

(103)

(100)

Förutbetalda kostnader för transaktioner med motprestation

219

352

Övrigt

224

71

Totalt

551

551

704

704

Totalt

Totalt

591

591

724

724

2.7   LAGER

LAGER

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Vetenskapligt material | 66 | 81 |
| Övrigt | 62 | 47 |
| Totalt | 128 | 128 |

(miljoner euro)

31.12.2014

31.12.2013

Vetenskapligt material

66

81

Övrigt

62

47

Totalt

Totalt

128

128

128

128

2.8   LIKVIDA MEDEL

LIKVIDA MEDEL

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Not | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Konton i statskassa/finansförvaltning och centralbankskonton | | 11  840 | 2  505 |
| Avistakonton | | 303 | 168 |
| Förskottskonton | | 4 | 4 |
| Överföringar (pengar på väg) | | — | 1) |
| Övriga tidsbundna placeringar | | 28 | 29 |
| Bankkonton för budgetgenomförande och andra tidsbundna placeringar | 2.8.1 | 12  174 | 2  705 |
| Likvida medel i form av finansiella instrument | 2.8.2 | 1  275 | 1  406 |
| Likvida medel för böter | 2.8.3 | 2  738 | 4  165 |
| Likvida medel för andra institutioner, byråer och organ | | 1  358 | 1  234 |
| Totalt | | 17  545 | 9  510 |

(miljoner euro)

Not

31.12.2014

31.12.2013

Konton i statskassa/finansförvaltning och centralbankskonton

11  840

2  505

Avistakonton

303

168

Förskottskonton

4

4

Överföringar (pengar på väg)

—

1)

Övriga tidsbundna placeringar

28

29

Bankkonton för budgetgenomförande och andra tidsbundna placeringar

Bankkonton för budgetgenomförande och andra tidsbundna placeringar

2.8.1

2.8.1

12  174

12  174

2  705

2  705

Likvida medel i form av finansiella instrument

Likvida medel i form av finansiella instrument

2.8.2

2.8.2

1  275

1  275

1  406

1  406

Likvida medel för böter

Likvida medel för böter

2.8.3

2.8.3

2  738

2  738

4  165

4  165

Likvida medel för andra institutioner, byråer och organ

Likvida medel för andra institutioner, byråer och organ

1  358

1  358

1  234

1  234

Totalt

Totalt

17  545

17  545

9  510

9  510

2.8.1   
  Bankkonton för budgetgenomförande och andra tidsbundna placeringar

Bankkonton för budgetgenomförande och andra tidsbundna placeringar

Den här rubriken omfattar kommissionens medel på konton i varje medlemsstat och i EFTA-länderna (i statskassa eller centralbank), samt hos affärsbanker på avista- och förskottskonton och i kassa.

Det höga saldot i slutet av 2014 beror främst på att egna medel från mervärdesskatt och BNI betalades in av medlemsstaterna i december 2014 samt att ändringsbudgetarna som antogs i december 2014 minskar medlemsstaternas bidrag. Bidragen returnerades till medlemsstaterna via ändringsbudgetar i början av 2015.

2.8.2   
  Likvida medel i form av finansiella instrument

Likvida medel i form av finansiella instrument

Beloppen i denna rubrik avser huvudsakligen motsvarigheter till likvida medel som anförtrotts förvaltare för kommissionens räkning för att genomföra vissa program som är relaterade till finansiella instrument och som finansieras via EU:s budget. Likvida medel i form av finansiella instrument kan endast användas inom ramen för det berörda programmet.

2.8.3   
  Likvida medel för böter

Likvida medel för böter

Dessa likvida medel avser belopp som erhållits i samband med att kommissionen utfärdat böter och i dessa fall pågår ärendet fortfarande. Beloppen hålls på särskilda depositionskonton som inte används för någon annan verksamhet. Om ett överklagande gjorts eller om det är okänt ifall den andra parten kommer att överklaga, visas det bakomliggande beloppet som en eventualskuld i not 5.2.

5.2

Minskningen av detta saldo beror på att alla preliminärt inkasserade böter alltsedan 2010 ska förvaltas av kommissionen i en särskilt inrättad fond (Bufi). Fonden investerar medlen i finansiella instrument som redovisas som säljbara tillgångar (se not 2.4.1).

2.4.1

SKULDER

SKULDER

2.9   PENSIONER OCH ÖVRIGA ERSÄTTNINGAR TILL ANSTÄLLDA

PENSIONER OCH ÖVRIGA ERSÄTTNINGAR TILL ANSTÄLLDA

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Not | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Pensioner – personal | 2.9.1 | 50  897 | 40  933 |
| Pensioner – övriga | 2.9.2 | 1  322 | 1  016 |
| Gemensamma sjukförsäkringssystemet | 2.9.3 | 6  396 | 4  869 |
| Totalt | | 58  616 | 46  818 |

(miljoner euro)

Not

31.12.2014

31.12.2013

Pensioner – personal

2.9.1

2.9.1

50  897

40  933

Pensioner – övriga

2.9.2

2.9.2

1  322

1  016

Gemensamma sjukförsäkringssystemet

2.9.3

2.9.3

6  396

4  869

Totalt

Totalt

58  616

58  616

46  818

46  818

Den väsentliga ökningen av ersättningar till anställda kan förklaras med att den betydande minskningen av den tillämpade diskonteringssatsen resulterade i en stor försäkringsteknisk förlust för det aktuella året (9,2 miljarder euro netto).

Nedan visas att den reala diskonteringsräntan minskat från 1,8 % till 0,7 %, vilket återspeglar de underliggande ekonomiska förhållandena. Denna ändring står ensam för nästan hela ökningen av skulden, eftersom ändringarna i övriga variabler (t.ex. nya medlemmar, tjänstekostnader och räntekostnader) låg i linje med föregående års siffror. Sådana försäkringstekniska fluktuationer måste tas med i beräkningarna med tanke på de internationellt erkända redovisningsregler som tillämpas och med beaktande av de aktuella ekonomiska förhållandena. Om räntorna ökar väntas en motsatt effekt.

Detta är dessutom en försäkringsteknisk uppskattning av värdet av den totala skulden vid ett visst tillfälle, den 31 december 2014. Uppskattningen baseras på olika antaganden som gällde vid denna tidpunkt. Förlusten avser inte faktiska debiteringar mot EU:s budget. Värderingen påverkar inte heller de belopp som ska betalas till pensionärer från EU:s budget under de nästkommande åren. Betalningarna har redan beräknats i den fleråriga budgetramen 2014–2020 och kommer att genomföras via den årliga budgetprocessen.

2.9.1   
  Pensioner – personal

Pensioner – personal

Enligt artikel 83 i tjänsteföreskrifterna ska utbetalningar inom pensionssystemet för de anställda (PSEO: Pension Scheme of European Officials) belasta EU:s budget. Systemet täcks inte genom anslag, utan medlemsstaterna ska gemensamt garantera utbetalningen av dessa förmåner enligt den fördelningsnyckel som fastställs för finansieringen av utgiften. Tjänstemännen ska dessutom bidra med en tredjedel av den långfristiga finansieringen av pensionssystemet genom att en obligatorisk avgift dras av från deras löner.

Pension Scheme of European Officials

Pensionssystemets skulder värderades på grundval av antalet anställda och pensionerade f.d. anställda per den 31 december 2014 och på bestämmelserna i den version av tjänsteföreskrifterna som gällde detta datum. Värderingen gjordes enligt IPSAS 25-standarden (och var därmed även förenlig med EU:s redovisningsregel 12). Metoden för beräkningen av åtagandet bygger på den s.k. projected unit credit-metoden. Följande huvudsakliga försäkringstekniska antaganden har använts vid värderingen av pensionsskulden för personalen:

| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| --- | --- | --- |
| Nominell diskonteringsränta | 2,0 % | 3,7 % |
| Förväntad inflationstakt | 1,3 % | 1,9 % |
| Real diskonteringsränta | 0,7 % | 1,8 % |
| Sannolikhet för giftermål: man/kvinna | 81 %/49 % | 81 %/49 % |
| Allmän löneökning/pensionsökning | (0,2) % | (0,2) % |
| Livslängdstabell för internationella tjänstemän (ICSLT) | ICSLT 2013 | ICSLT 2013 |

31.12.2014

31.12.2013

Nominell diskonteringsränta

2,0 %

3,7 %

Förväntad inflationstakt

1,3 %

1,9 %

Real diskonteringsränta

0,7 %

1,8 %

Sannolikhet för giftermål: man/kvinna

81 %/49 %

81 %/49 %

Allmän löneökning/pensionsökning

(0,2) %

(0,2) %

Livslängdstabell för internationella tjänstemän (ICSLT)

ICSLT 2013

ICSLT 2013

2.9.2   
  Pensioner – övriga

Pensioner – övriga

Detta gäller åtaganden avseende pensionsförmåner för nuvarande och tidigare ledamöter (eller motsvarande) av kommissionen, domstolen (och tribunalen), revisionsrätten, rådets generalsekreterare, Europeiska ombudsmannen, Europeiska datatillsynsmannen samt Europeiska unionens personaldomstol. Rubriken omfattar även pensionsåtaganden för ledamöterna av Europaparlamentet.

2.9.3   
  Gemensamma sjukförsäkringssystemet

Gemensamma sjukförsäkringssystemet

En uppskattning har också gjorts av EU:s åtaganden i fråga om det gemensamma sjukförsäkringssystemet vad gäller anställda som gått i pension. Diskonteringsräntan och den allmänna lönetillväxten som använts i beräkningen följer dem som använts vid värderingen av personalens pensioner. Skulden varierar därmed av liknande orsaker som skulden för personalens pensioner.

Kontorörelser vad gäller skulder i form av ersättningar till anställda

Kontorörelser vad gäller skulder i form av ersättningar till anställda

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Pensioner – personal | Pensioner – övriga | Gemensamma sjukförsäkringssystemet |
| Bruttoskuld den 31.12.2013 | 45  947 | 1  289 | 5  133 |
| Service- och normalkostnad | 2  153 | 62 | — |
| Räntekostnader | 1  683 | 44 | 49 |
| Utbetalda förmåner | (1  368) | (47) | (68) |
| Försäkringstekniska förluster (7) | 8  255 | 191 | 1  554 |
| Förändringar på grund av nya medlemmar i systemet | 461 | 67 | — |
| Bruttoskuld den 31.12.2014 | 57  131 | 1  606 | 6  668 |
| Korrigeringskoefficienter för pensionerna | 1  371 | Inte tillämpligt | Inte tillämpligt |
| Skatteavdrag på pensioner | (7  605) | (119) | Inte tillämpligt |
| Förvaltningstillgångar | Inte tillämpligt | (165) | (272) |
| Nettoskuld den 31.12.2014 | 50  897 | 1  322 | 6  396 |

(miljoner euro)

Pensioner – personal

Pensioner – övriga

Gemensamma sjukförsäkringssystemet

Bruttoskuld den 31.12.2013

45  947

1  289

5  133

Service- och normalkostnad

2  153

62

—

Räntekostnader

1  683

44

49

Utbetalda förmåner

(1  368)

(47)

(68)

Försäkringstekniska förluster (7)

7

8  255

191

1  554

Förändringar på grund av nya medlemmar i systemet

461

67

—

Bruttoskuld den 31.12.2014

Bruttoskuld den 31.12.2014

57  131

57  131

1  606

1  606

6  668

6  668

Korrigeringskoefficienter för pensionerna

1  371

Inte tillämpligt

Inte tillämpligt

Skatteavdrag på pensioner

(7  605)

(119)

Inte tillämpligt

Förvaltningstillgångar

Inte tillämpligt

(165)

(272)

Nettoskuld den 31.12.2014

Nettoskuld den 31.12.2014

50  897

50  897

1  322

1  322

6  396

6  396

Femårig trend i fråga om skulder för pensioner och övriga ersättningar till anställda

Femårig trend i fråga om skulder för pensioner och övriga ersättningar till anställda

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2011 | 31.12.2012 | 31.12.2013 | 31.12.2014 |
| Skulder i form av ersättningar till anställda | 37  172 | 34  835 | 42  503 | 46  818 | 58  616 |

(miljoner euro)

31.12.2010

31.12.2011

31.12.2012

31.12.2013

31.12.2014

Skulder i form av ersättningar till anställda

37  172

34  835

42  503

46  818

58  616

2.10   AVSÄTTNINGAR

AVSÄTTNINGAR

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Belopp per den 31.12.2013 | Ytterligare avsättningar | Återförda outnyttjade belopp | Utnyttjade belopp | Överfört till omsättningstillgångar | Förändringar i värderingen | Belopp per den 31.12.2014 |
| Rättsfall | 487 | 567 | (97) | (229) | — | 0 | 728 |
| Avveckling av kärnkraftsanläggningar | 963 | — | — | (31) | — | 159 | 1  091 |
| Finansiella | 282 | 117 | (0) | (76) | — | 9 | 332 |
| Böter | — | 30 | — | — | — | — | 30 |
| Övrigt | 135 | 94 | (53) | (73) | — | (0) | 102 |
| Totalt | 1  867 | 807 | (150) | (409) | — | 168 | 2  282 |
| Anläggningstillgångar | 1  323 | 241 | (93) | (28) | (69) | 164 | 1  537 |
| Omsättningstillgångar | 545 | 566 | (57) | (381) | 69 | 4 | 745 |

(miljoner euro)

Belopp per den 31.12.2013

Ytterligare avsättningar

Återförda outnyttjade belopp

Utnyttjade belopp

Överfört till omsättningstillgångar

Förändringar i värderingen

Belopp per den 31.12.2014

Rättsfall

487

567

(97)

(229)

—

0

728

Avveckling av kärnkraftsanläggningar

963

—

—

(31)

—

159

1  091

Finansiella

282

117

(0)

(76)

—

9

332

Böter

—

30

—

—

—

—

30

Övrigt

135

94

(53)

(73)

—

(0)

102

Totalt

Totalt

1  867

1  867

807

807

(150)

(150)

(409)

(409)

—

168

168

2  282

2  282

Anläggningstillgångar

1  323

241

(93)

(28)

(69)

164

1  537

Omsättningstillgångar

545

566

(57)

(381)

69

4

745

Rättsfall

Rättsfall

Detta är en uppskattning av vilka belopp som sannolikt kommer att betalas ut efter årets utgång med avseende på ett antal pågående rättsfall. Den ökade avsättningen beror främst på förlorade rättsfall i samband med Eruf. Denna väsentliga ökning kompenserades endast delvis av outnyttjade medel från ett ärende som avsåg traditionella egna medel och sockeravgifter – se även not 3.2.

3.2

Avveckling av kärnkraftsanläggningar

Avveckling av kärnkraftsanläggningar

En grupp oberoende experter uppdaterade 2012 sin undersökning från 2008 av de beräknade kostnaderna för nedläggningen av gemensamma forskningscentrumets (GFC) kärnkraftsanläggningar och avfallshanteringen i samband med nedläggningen. Deras uppskattning på 989 miljoner euro (tidigare 1  222 miljoner euro) användes som underlag för avsättningen. År 2014 uppdaterades grunden för avsättningen återigen genom 2014 års uppdaterade strategi om nedläggning och avfallshantering (”2014 updated JRC Strategy on Decommissioning and Waste Management”, D&WM). Den utgör en uppföljning på de kommentarer som framkom när externa experter granskade det gemensamma forskningscentrumets program för nedläggning och avfallshantering. Enligt EU:s redovisningsregler har beräkningen indexerats med hänsyn till inflationen och sedan diskonterats till nettonuvärdet (med tillämpning av en nollkupongränta). Den 31 december 2014 blev resultatet en sammanlagd avsättning på 1  091 miljoner euro, fördelat mellan belopp som förväntas bli reglerade 2015 (27 miljoner euro) eller senare (1  064 miljoner euro).

2014 updated JRC Strategy on Decommissioning and Waste Management

Mot bakgrund av programmets beräknade varaktighet (cirka 20 år) är det nödvändigt att påpeka att uppskattningen är något osäker och att slutkostnaderna kan bli annorlunda än vad som nu redovisas.

Finansiella avsättningar

Finansiella avsättningar

Detta avser främst avsättningar för de förluster som beräknas uppstå i samband med garantierna som getts via de olika finansieringsinstrumenten, där Europeiska investeringsfonden (EIF) och Europeiska investeringsbanken (EIB) har befogenhet att ställa garantier i eget namn men för kommissionens räkning och på dennas risk. Den finansiella risken i samband med åberopade och icke-åberopade garantier utjämnas dock. Långfristiga finansiella avsättningar diskonteras till sitt nettonuvärde (med tillämpning av en årlig swapränta i euro).

2.11   FINANSIELLA SKULDER

FINANSIELLA SKULDER

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Not | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Långfristiga finansiella skulder | | | |
| Upplåning | 2.11.1 | 49  743 | 54  153 |
| Övriga finansiella skulder | 2.11.2 | 2  108 | 2  216 |
| Totalt | | 51  851 | 56  369 |
| Kortfristiga finansiella skulder | | | |
| Upplåning | 2.11.1 | 8  727 | 3  065 |
| Övriga finansiella skulder | 2.11.2 | 101 | 99 |
| Totalt | | 8  828 | 3  163 |
| Totalt | | 60  680 | 59  533 |

(miljoner euro)

Not

31.12.2014

31.12.2013

Långfristiga finansiella skulder

Långfristiga finansiella skulder

Upplåning

2.11.1

2.11.1

49  743

54  153

Övriga finansiella skulder

2.11.2

2.11.2

2  108

2  216

Totalt

51  851

51  851

56  369

56  369

Kortfristiga finansiella skulder

Kortfristiga finansiella skulder

Upplåning

2.11.1

2.11.1

8  727

3  065

Övriga finansiella skulder

2.11.2

2.11.2

101

99

Totalt

8  828

8  828

3  163

3  163

Totalt

Totalt

60  680

60  680

59  533

59  533

2.11.1   
  Upplåning

Upplåning

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Upplåning | 58  491 | 57  237 |
| Eliminering: Garantifond för åtgärder avseende tredjeland (8) | (20) | (20) |
| Totalt | 58  470 | 57  218 |

(miljoner euro)

31.12.2014

31.12.2013

Upplåning

58  491

57  237

Eliminering: Garantifond för åtgärder avseende tredjeland (8)

8

(20)

(20)

Totalt

Totalt

58  470

58  470

57  218

57  218

Lån per finansiellt instrument

Lån per finansiellt instrument

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Makroekonomiskt stöd | Euratom | Betalningsbalansstöd (BOP) | Europeisk finansiell stabiliseringsmekanism (EFSM) | EKSG under avveckling | Totalt |
| Totalt per den 31.12.2013 | 569 | 387 | 11  623 | 44  468 | 190 | 57  237 |
| Ny upplåning | 1  360 | — | — | 3  000 | — | 4  360 |
| Återbetalningar | (96) | (39) | (3  000) | — | — | (3  135) |
| Växelkursskillnader | — | 1 | — | — | 14 | 15 |
| Förändringar i bokfört värde | 9 | — | (33) | 39 | 1) | 14 |
| Totalt per den 31.12.2014 | 1  842 | 349 | 8  590 | 47  507 | 203 | 58  491 |
| Anläggningstillgångar | 1  762 | 299 | 5  700 | 41  800 | 193 | 49  754 |
| Omsättningstillgångar | 80 | 50 | 2  890 | 5  707 | 10 | 8  737 |

(miljoner euro)

Makroekonomiskt stöd

Euratom

Betalningsbalansstöd (BOP)

Europeisk finansiell stabiliseringsmekanism (EFSM)

EKSG under avveckling

Totalt

Totalt per den 31.12.2013

Totalt per den 31.12.2013

569

569

387

387

11  623

11  623

44  468

44  468

190

190

57  237

57  237

Ny upplåning

1  360

—

—

3  000

—

4  360

Återbetalningar

(96)

(39)

(3  000)

—

—

(3  135)

Växelkursskillnader

—

1

—

—

14

15

Förändringar i bokfört värde

9

—

(33)

39

1)

14

Totalt per den 31.12.2014

Totalt per den 31.12.2014

1  842

1  842

349

349

8  590

8  590

47  507

47  507

203

203

58  491

58  491

Anläggningstillgångar

1  762

299

5  700

41  800

193

49  754

Omsättningstillgångar

80

50

2  890

5  707

10

8  737

Upplåningen omfattar även skulder som styrkts med intyg och uppgår till 58  261 miljoner euro (år 2013: 56  981 miljoner euro). Förändringarna i det bokförda värdet motsvarar förändringen i upplupna räntor.

Presentationen av kortfristig och långfristig upplåning på kommissionens balansräkning (dvs. makroekonomiskt stöd, Euratom, betalningsbalansstöd och Efsm) har förbättrats från metoden där man enbart tittar på lånets slutliga finansiella löptid till att istället beakta återbetalningar som förfaller vid årets slut.

Lånens effektiva räntesatser (uttryckta som räntespann)

Lånens effektiva räntesatser (uttryckta som räntespann)

| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| --- | --- | --- |
| Makroekonomiskt stöd (MFA) | 0,181—4,54 % | 0,27—4,54 % |
| Euratom | 0,138—5,6775 % | 0,291—5,6775 % |
| Betalningsbalansstöd (BOP) | 2,375—3,625 % | 2,375—3,625 % |
| Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM) | 1,875—3,750 % | 2,375—3,750 % |
| EKSG under avveckling | 6,92—9,78 % | 6,92—9,78 % |

31.12.2014

31.12.2013

Makroekonomiskt stöd (MFA)

0,181—4,54 %

0,27—4,54 %

Euratom

0,138—5,6775 %

0,291—5,6775 %

Betalningsbalansstöd (BOP)

2,375—3,625 %

2,375—3,625 %

Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM)

1,875—3,750 %

2,375—3,750 %

EKSG under avveckling

6,92—9,78 %

6,92—9,78 %

2.11.2   
  Övriga finansiella skulder

Övriga finansiella skulder

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Anläggningstillgångar | | |
| Skulder i samband med finansiell leasing | 1  674 | 1  756 |
| Byggnader som bekostas genom avbetalning | 371 | 369 |
| Övrigt | 63 | 91 |
| Totalt | 2  108 | 2  216 |
| Omsättningstillgångar | | |
| Skulder i samband med finansiell leasing | 81 | 82 |
| Byggnader som bekostas genom avbetalning | 20 | 17 |
| Totalt | 101 | 99 |
| Totalt | 2  209 | 2  315 |

(miljoner euro)

31.12.2014

31.12.2013

Anläggningstillgångar

Anläggningstillgångar

Skulder i samband med finansiell leasing

1  674

1  756

Byggnader som bekostas genom avbetalning

371

369

Övrigt

63

91

Totalt

2  108

2  108

2  216

2  216

Omsättningstillgångar

Omsättningstillgångar

Skulder i samband med finansiell leasing

81

82

Byggnader som bekostas genom avbetalning

20

17

Totalt

101

101

99

99

Totalt

Totalt

2  209

2  209

2  315

2  315

Skulder i samband med finansiell leasing

Skulder i samband med finansiell leasing

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Belopp att betala under påföljande år |
| < 1 år | 1–5 år | > 5 år | Sammanlagd skuld |
| Mark och byggnader | 75 | 358 | 1  309 | 1  742 |
| Övriga materiella tillgångar | 6 | 8 | — | 14 |
| Totalt per den 31.12.2014 | 81 | 366 | 1  309 | 1  755 |
| Ränta | 70 | 272 | 392 | 734 |
| Sammanlagda framtida minimileasingkostnader per den 31.12.2014 | 151 | 638 | 1  700 | 2  489 |
| Sammanlagda framtida minimileasingkostnader per den 31.12.2013 | 171 | 672 | 1  884 | 2  727 |

(miljoner euro)

Belopp att betala under påföljande år

< 1 år

1–5 år

> 5 år

Sammanlagd skuld

Mark och byggnader

75

358

1  309

1  742

Övriga materiella tillgångar

6

8

—

14

Totalt per den 31.12.2014

Totalt per den 31.12.2014

81

81

366

366

1  309

1  309

1  755

1  755

Ränta

70

272

392

734

Sammanlagda framtida minimileasingkostnader per den 31.12.2014

Sammanlagda framtida minimileasingkostnader per den 31.12.2014

151

151

638

638

1  700

1  700

2  489

2  489

Sammanlagda framtida minimileasingkostnader per den 31.12.2013

Sammanlagda framtida minimileasingkostnader per den 31.12.2013

171

171

672

672

1  884

1  884

2  727

2  727

2.12   SKULDER

SKULDER

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Bruttobelopp | Justeringar (9) | Nettobelopp |
| 2014 | | | |
| Ersättningsanspråk och fakturor från: | | | |
| Medlemsstaterna: | | | |
| Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och andra landsbygdsutvecklingsinstrument | 318 | (23) | 295 |
| Europeiska regionala utvecklingsfonden och sammanhållningsfonden | 19  928 | (2  306) | 17  622 |
| Europeiska socialfonden | 5  893 | (272) | 5  621 |
| Övrigt | 751 | (93) | 658 |
| Privata och offentliga organisationer | 1  718 | (106) | 1  612 |
| Ersättningsanspråk och fakturor totalt | 28  608 | (2  800) | 25  808 |
| Europeiska garantifonden för jordbruket | 11  066 | Inte tillämpligt | 11  066 |
| Diverse skulder | 156 | Inte tillämpligt | 156 |
| Skulder på egna medel | 5  945 | Inte tillämpligt | 5  945 |
| Övrigt | 204 | Inte tillämpligt | 204 |
| Totalt per den 31.12.2014 | 45  980 | (2  800) | 43  180 |
| 2013 | | | |
| Ersättningsanspråk och fakturor totalt | 27  257 | (2  918) | 24  339 |
| Europeiska garantifonden för jordbruket | 11  252 | Inte tillämpligt | 11  252 |
| Diverse skulder | 147 | Inte tillämpligt | 147 |
| Skulder på egna medel | 244 | Inte tillämpligt | 244 |
| Övrigt | 231 | Inte tillämpligt | 231 |
| Totalt per den 31.12.2013 | 39  131 | (2  918) | 36  213 |

(miljoner euro)

Bruttobelopp

Justeringar (9)

9

Nettobelopp

2014

2014

Ersättningsanspråk och fakturor från:

Medlemsstaterna:

Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och andra landsbygdsutvecklingsinstrument

318

(23)

295

Europeiska regionala utvecklingsfonden och sammanhållningsfonden

19  928

(2  306)

17  622

Europeiska socialfonden

5  893

(272)

5  621

Övrigt

751

(93)

658

Privata och offentliga organisationer

1  718

(106)

1  612

Ersättningsanspråk och fakturor totalt

Ersättningsanspråk och fakturor totalt

28  608

28  608

(2  800)

(2  800)

25  808

25  808

Europeiska garantifonden för jordbruket

11  066

Inte tillämpligt

11  066

Diverse skulder

156

Inte tillämpligt

156

Skulder på egna medel

5  945

Inte tillämpligt

5  945

Övrigt

204

Inte tillämpligt

204

Totalt per den 31.12.2014

Totalt per den 31.12.2014

45  980

45  980

(2  800)

(2  800)

43  180

43  180

2013

2013

Ersättningsanspråk och fakturor totalt

Ersättningsanspråk och fakturor totalt

27  257

27  257

(2  918)

(2  918)

24  339

24  339

Europeiska garantifonden för jordbruket

11  252

Inte tillämpligt

11  252

Diverse skulder

147

Inte tillämpligt

147

Skulder på egna medel

244

Inte tillämpligt

244

Övrigt

231

Inte tillämpligt

231

Totalt per den 31.12.2013

Totalt per den 31.12.2013

39  131

39  131

(2  918)

(2  918)

36  213

36  213

Skulder till leverantörer och stödmottagare innefattar betalningsansökningar med kostnadsredogörelser som kommissionen tagit emot inom ramen för bidragsverksamheten. De krediteras med det begärda beloppet så snart ansökan har tagits emot. Om motparten är en medlemsstat, klassificeras den som sådan. Samma förfarande tillämpas för fakturor och kreditnotor som tagits emot vid upphandlingstransaktioner. De berörda ersättningskraven har beaktats vid förfarandena för periodavgränsning vid årets slut. Sedan avgränsningarna gjorts har de beräknade stödberättigande beloppen därför redovisats som kostnader, medan den återstående delen redovisas som ”Beräknade icke-stödberättigande kostnader och förestående förskottsbetalningar” (se nedan).

Skulder på egna medel avser medlemsstaternas bidrag till EU:s budget. Dessa skulder ska återbetalas vid årets slut enligt den sista ändringsbudgeten 2014 (5,9 miljarder euro). Den avsevärda ökningen jämfört med föregående år beror på de BNI-revideringar som gjordes vid årets slut (se även not 2.6.1.1).

2.6.1.1

Beräknade icke-stödberättigande kostnader och förestående förskottsbetalningar

Beräknade icke-stödberättigande kostnader och förestående förskottsbetalningar

Skulderna har minskats med den del som motsvarar mottagna ersättningskrav som ännu inte hade kontrollerats och senare inte ansetts vara stödberättigande. De största beloppen avser de generaldirektorat som arbetar med strukturåtgärder. Skulderna minskas även med den del av de mottagna ersättningskraven som avser övriga förskott till medlemsstater (se not 2.5.2). Dessa förskott (2,0 miljarder euro) återstår att utbetala vid årets utgång.

2.5.2

Ansökningar om förfinansiering

Ansökningar om förfinansiering

Utöver de ovanstående beloppen hade förfinansieringsansökningar motsvarande 1,3 miljarder euro mottagits, men ännu inte betalats vid årets slut. I enlighet med EU:s redovisningsregler bokförs dessa belopp inte som skulder.

2.13   UPPLUPNA KOSTNADER OCH FÖRUTBETALDA INTÄKTER

UPPLUPNA KOSTNADER OCH FÖRUTBETALDA INTÄKTER

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Upplupna kostnader | 55  798 | 56  085 |
| Förutbetalda intäkter | 56 | 62 |
| Övrigt | 118 | 134 |
| Totalt | 55  973 | 56  282 |

(miljoner euro)

31.12.2014

31.12.2013

Upplupna kostnader

55  798

56  085

Förutbetalda intäkter

56

62

Övrigt

118

134

Totalt

Totalt

55  973

55  973

56  282

56  282

De upplupna kostnaderna fördelas på följande sätt:

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Europeiska garantifonden för jordbruket | 33  667 | 33  491 |
| Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och andra landsbygdsutvecklingsinstrument | 13  414 | 12  458 |
| Europeiska regionala utvecklingsfonden och sammanhållningsfonden | 3  157 | 4  371 |
| Europeiska socialfonden | 976 | 1  109 |
| Övrigt | 4  584 | 4  656 |
| Totalt | 55  798 | 56  085 |

(miljoner euro)

31.12.2014

31.12.2013

Europeiska garantifonden för jordbruket

33  667

33  491

Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och andra landsbygdsutvecklingsinstrument

13  414

12  458

Europeiska regionala utvecklingsfonden och sammanhållningsfonden

3  157

4  371

Europeiska socialfonden

976

1  109

Övrigt

4  584

4  656

Totalt

Totalt

55  798

55  798

56  085

56  085

NETTOTILLGÅNGAR

NETTOTILLGÅNGAR

2.14   RESERVER

RESERVER

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Not | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Reserv för verkligt värde | 2.14.1 | 238 | 99 |
| Reserv för garantifonden | 2.14.2 | 2  372 | 2  125 |
| Övriga reserver | 2.14.3 | 1  825 | 1  849 |
| Totalt | | 4  435 | 4  073 |

(miljoner euro)

Not

31.12.2014

31.12.2013

Reserv för verkligt värde

2.14.1

2.14.1

238

99

Reserv för garantifonden

2.14.2

2.14.2

2  372

2  125

Övriga reserver

2.14.3

2.14.3

1  825

1  849

Totalt

Totalt

4  435

4  435

4  073

4  073

2.14.1   
  Reserv för verkligt värde

Reserv för verkligt värde

I enlighet med EU:s redovisningsregler redovisas justeringar till verkligt värde i fråga om finansiella tillgångar som kan säljas genom reserven för verkligt värde.

Förändringar under den berörda perioden i reserven för verkligt värde för finansiella tillgångar som kan säljas:

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Inkluderat i reserv för verkligt värde | 135 | (25) |
| Inkluderat i resultaträkningen | (10) | (25) |
| Totalt | 125 | (50) |

(miljoner euro)

2014

2013

Inkluderat i reserv för verkligt värde

135

(25)

Inkluderat i resultaträkningen

(10)

(25)

Totalt

Totalt

125

125

(50)

(50)

Ett belopp på 15 miljoner euro i den sammanlagda förändringen av reserven för verkligt värde avser dessutom investeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden.

2.14.2   
  Reserv för garantifonden

Reserv för garantifonden

Denna reserv avspeglar det fastställda målbeloppet på 9 % av de utestående belopp som garanterats genom fonden och som ska hållas som tillgångar.

2.14.3   
  Övriga reserver

Övriga reserver

Beloppet avser huvudsakligen reserven för EKSG under avveckling (1  532 miljoner euro). Denna reserv berör kol- och stålforskningsfonden (Research Fund for Coal and Steel) som inrättades i samband med avvecklingen av EKSG.

Research Fund for Coal and Steel

2.15   FORDRINGAR PÅ MEDLEMSSTATERNA

FORDRINGAR PÅ MEDLEMSSTATERNA

| (miljoner euro) |
| --- |
| Fordringar på medlemsstaterna per den 31.12.2013 | 49  925 |
| Återbetalning av 2013 års budgetöverskott till medlemsstaterna | 1  005 |
| Kontorörelser avseende reserven för garantifonden | 247 |
| Övriga förändringar i reserven | (15) |
| Ekonomiskt resultat för året | 11  280 |
| Totala fordringar på medlemsstaterna per den 31.12.2014 | 62  441 |

(miljoner euro)

Fordringar på medlemsstaterna per den 31.12.2013

49  925

Återbetalning av 2013 års budgetöverskott till medlemsstaterna

1  005

Kontorörelser avseende reserven för garantifonden

247

Övriga förändringar i reserven

(15)

Ekonomiskt resultat för året

11  280

Totala fordringar på medlemsstaterna per den 31.12.2014

Totala fordringar på medlemsstaterna per den 31.12.2014

62  441

62  441

Detta belopp utgör de överskjutande kostnader som EU hade ådragit sig fram till den 31 december och som måste finansieras genom framtida budgetar. Många kostnader bokförs enligt den periodiserade redovisningen år N även om de faktiskt betalas ut år N + 1 (eller senare) och därmed finansieras via budgeten för år N + 1 (eller senare). Skulderna översteg kraftigt tillgångarna vid årets utgång eftersom dessa kostnader togs upp i räkenskaperna, samtidigt som de motsvarande beloppen finansieras via framtida budgetar. De största beloppen som bör noteras härrör från verksamheten inom Europeiska garantifonden för jordbruket. Den största delen av de belopp som begärs in betalas i själva verket av medlemsstaterna mindre än 12 månader efter det berörda budgetårets slut som en del av följande års budget.

Det bör också noteras att ovanstående inte har någon effekt på budgetutfallet – budgetinkomsterna ska alltid vara lika med budgetutgifterna eftersom eventuella inkomstöverskott återförs till medlemsstaterna.

3.   NOTER TILL RESULTATRÄKNINGEN

INTÄKTER

INTÄKTER

INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER UTAN MOTPRESTATION

INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER UTAN MOTPRESTATION

3.1   BNI-MEDEL

BNI-MEDEL

EU:s rörelseintäkter kommer i huvudsak från de egna medlen. Det finns tre kategorier av egna medel: traditionella egna medel (TOR), momsbaserade medel och BNI-baserade medel. De största intäkterna härrör från BNI-medel, som uppgick till 1 04  688 miljoner euro (år 2013: 1 10  194 miljoner euro).

3.2   TRADITIONELLA EGNA MEDEL

TRADITIONELLA EGNA MEDEL

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Betalda tullar | 17  204 | 15  268 |
| Sockeravgifter | (67) | 199 |
| Totalt | 17  137 | 15  467 |

(miljoner euro)

2014

2013

Betalda tullar

17  204

15  268

Sockeravgifter

(67)

199

Totalt

Totalt

17  137

17  137

15  467

15  467

Traditionella egna medel omfattar tullar och sockeravgifter. Medlemsstaterna behåller 20 % av de traditionella egna medlen för att täcka uppbördskostnader och beloppen ovan anges netto efter avdrag av dessa kostnader.

Noteras bör även att 200 miljoner euro måste återbetalas till berörda parter i slutet av 2014 efter ett domstolsavgörande som föranleddes av att vissa företag och medlemsstater överklagat rådets förordning nr 1360/2013 om fastställande av produktionsavgifterna inom sockersektorn. Avsättningen, som ursprungligen redovisades 2012, användes därmed 2014.

3.3   EGNA MEDEL FRÅN MERVÄRDESSKATT

EGNA MEDEL FRÅN MERVÄRDESSKATT

Enligt beslut nr 2007/436/EG, Euratom om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel beräknas egna medel från mervärdesskatt till en enhetlig sats på 0,30 % på det harmoniserade beräkningsunderlaget för respektive medlemsstats moms. Samtidigt tilläts i detta beslut en lägre sats för Österrike (0,225 %), Tyskland (0,15 %) samt Nederländerna och Sverige (0,10 %). Detta undantag beviljades dock endast för perioden 2007–2013. År 2014 blev därmed den enhetliga satsen åter 0,30 % tillämplig på alla medlemsstater, och den kommer att tillämpas tills ett nytt beslut om egna medel träder i kraft. Detta är skälet till att de uppburna egna medlen från mervärdesskatt ökade från 14  019 miljoner euro 2013 till 17  462 miljoner euro 2014.

INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER UTAN MOTPRESTATION: ÖVERFÖRINGAR

INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER UTAN MOTPRESTATION: ÖVERFÖRINGAR

3.4   BÖTER

BÖTER

Dessa intäkter (2  297 miljoner euro) avser böter som ålagts av kommissionen vid överträdelser, främst avseende konkurrenslagarna. Fordringar och därmed sammanhängande intäkter redovisas när kommissionens beslut om att utdöma böter har fattats och vederbörligen delgivits den eller dem som beslutet riktar sig till.

Huvudbeloppet 2014 rör marknaden för hjullager avsedda för fordon. Kommissionen ålade böter till ett totalbelopp om 953 miljoner euro på tillverkare av hjullager avsedda för fordon på grund av kartellbildning.

3.5   ÅTERKRAV AV UTLÄGG

ÅTERKRAV AV UTLÄGG

| (miljoner euro) |
| --- |
| | | 2014 | 2013 |
| Delad förvaltning | | 3  328 | 1  628 |
| Direkt förvaltning | | 45 | 69 |
| Indirekt förvaltning | | 45 | 6 |
| Decentraliserad förvaltning | | — | 41 |
| Gemensam förvaltning | | — | 33 |
| Totalt | | 3  418 | 1  777 |

(miljoner euro)

2014

2013

Delad förvaltning

3  328

1  628

Direkt förvaltning

45

69

Indirekt förvaltning

45

6

Decentraliserad förvaltning

—

41

Gemensam förvaltning

—

33

Totalt

Totalt

3  418

3  418

1  777

1  777

Denna rubrik avser huvudsakligen betalningskrav som utfärdats av kommissionen och som inkasseras eller avräknas mot (dvs. dras av från) efterföljande betalningar som registrerats i kommissionens bokföringssystem. Syftet är att återvinna utlägg som tidigare betalats ut från den allmänna budgeten. Dessa transaktioner baseras på kontroller, revisioner eller kvalificeringsanalyser. I denna kategori ingår även betalningskrav från medlemsstater till mottagare av EGFJ-ersättningar samt skillnaden i uppskattade upplupna intäkter från föregående årsslut jämfört med det aktuella året.

Det bör noteras att dessa belopp avser bara de redovisningsmässiga följderna av EU:s korrigeringsåtgärder enligt gällande redovisningsregler i EU. Av denna orsak kan dessa siffror inte visa den fulla omfattningen av åtgärder som vidtagits för att skydda EU:s budget, och visar dem inte heller, särskilt avseende sammanhållningspolitiken där det finns specifika mekanismer för att säkerställa korrigering av icke-kvalificerade utlägg. För majoriteten av dem utfärdas inga betalningskrav. I enlighet med EU:s redovisningsregler tas inte heller återkrävd förfinansiering upp som en intäkt. Närmare upplysningar om finansiella korrigeringar och återkrav finns i not 6.

6

Merparten av totalbeloppet hanteras genom delad förvaltning:

Jordbruk: EGFJ och landsbygdsutveckling

Jordbruk: EGFJ och landsbygdsutveckling

I fråga om EGFJ och EJFLU är de belopp som under året redovisas som intäkter under denna rubrik finansiella korrigeringar för året och återbetalningar som medlemsstaterna deklarerat och återkrävt under året. Som intäkter redovisas även nettoökningen av utestående belopp som rör bedrägerier eller oriktigheter och som medlemsstaterna deklarerat vara återkrävda vid utgången av året.

Sammanhållningspolitik

Sammanhållningspolitik

Huvudbeloppen som avser sammanhållningspolitiken inkluderar betalningskrav som utfärdats av kommissionen för att återvinna felaktiga utlägg från föregående år, finansiella korrigeringar som genomförts genom uttag under året samt avdrag från kostnader minus minskningen i upplupna intäkter vid årets slut.

Övriga betalningskrav som utfärdas i samband med sammanhållningspolitiken avser återkrav av förfinansiering – se not 6.4. Dessa belopp har inte förts upp som intäkter, utan tas upp i balansräkningen under rubriken förfinansiering.

6.4

Den totala återvinningen av utlägg nästan fördubblades jämfört med föregående år tack vare den långt gångna avvecklingen av sammanhållningsprogrammet 2000–2006 och därtill hörande uttag samt på grund av de väsentliga korrigeringar som gjorts av generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling 2014.

3.6   ÖVRIGA INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER UTAN MOTPRESTATION

ÖVRIGA INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER UTAN MOTPRESTATION

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Överföring av tillgångar | 1  448 | — |
| Budgetjusteringar | 794 | 1  187 |
| Skatt och bidrag från personal | 1  276 | 1  137 |
| Bidrag från tredjeländer | 336 | 373 |
| Jordbruksavgifter | 409 | 48 |
| Justering av avsättningar | 369 | 208 |
| Övrigt | 990 | 1  091 |
| Totalt | 5  623 | 4  045 |

(miljoner euro)

2014

2013

Överföring av tillgångar

1  448

—

Budgetjusteringar

794

1  187

Skatt och bidrag från personal

1  276

1  137

Bidrag från tredjeländer

336

373

Jordbruksavgifter

409

48

Justering av avsättningar

369

208

Övrigt

990

1  091

Totalt

Totalt

5  623

5  623

4  045

4  045

Intäkter för överföring av tillgångar gäller överföringen av satelliter under Copernicus-programmet (tidigare GMES-programmet) från Europeiska rymdorganisationen (ESA) till kommissionen (se not 2.2). Denna överföring utgör enligt EU:s redovisningsregler en transaktion utan motprestation och uppstår under framtida perioder för återstående Copernicus-satelliter som för närvarande är under uppbyggnad.

2.2

Budgetjusteringarna innefattar bland annat överskottet från 2013 års budget (1  005 miljoner euro), vilket medlemsstaterna indirekt får tillbaka eftersom deras bidrag av egna medel till nästa års budget i EU reduceras. Överskottet tas således upp som en intäkt för 2014.

Intäkterna från skatter och bidrag från personalen utgörs av direkta avdrag från personalens löner, främst i form av bidrag till personalens pensionssystem samt inkomstskatt, vilka är de två viktigaste beloppen.

Bidrag från tredjeländer är bidrag från medlemsländerna i EFTA och anslutningsländerna.

Jordbruksavgifterna avser i första hand mjölkavgifterna. Dessa avgifter är ett sätt att styra marknaden genom påföljder för mjölkproducenter som överskrider sina referenskvantiteter. Då avgifterna inte är kopplade till kommissionens förskottsbetalningar anses de i praktiken utgöra inkomster som avsatts för särskilda ändamål. De ökade mjölkavgifterna detta år beror på att åtta medlemsstater överskridit sina mjölkkvoter vid leveranserna för 2013/2014, vilket innebär att de måste betala böter (även kallade ”tilläggsavgifter”). Kvotsystemet för mjölkprodukter avskaffades den 1 april 2015.

INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER MED MOTPRESTATION

INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER MED MOTPRESTATION

3.7   FINANSIELLA INTÄKTER

FINANSIELLA INTÄKTER

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Ränteintäkter på: | | |
| Förfinansiering | 16 | 29 |
| Försenade betalningar | 387 | 88 |
| Säljbara finansiella tillgångar | 65 | 71 |
| Lån | 1  722 | 1  712 |
| Likvida medel | 10 | 21 |
| Nedskrivna finansiella tillgångar | 0 | — |
| Övrigt | 1 | 1 |
| Ränteintäkter | 2  202 | 1  922 |
| Intäkter från utdelning | 6 | 6 |
| Realisationsvinst på försäljning av finansiella tillgångar | 30 | 24 |
| Övriga finansiella intäkter | 61 | 40 |
| Totalt | 2  298 | 1  991 |

(miljoner euro)

2014

2013

Ränteintäkter på:

Förfinansiering

16

29

Försenade betalningar

387

88

Säljbara finansiella tillgångar

65

71

Lån

1  722

1  712

Likvida medel

10

21

Nedskrivna finansiella tillgångar

0

—

Övrigt

1

1

Ränteintäkter

Ränteintäkter

2  202

2  202

1  922

1  922

Intäkter från utdelning

Intäkter från utdelning

6

6

6

6

Realisationsvinst på försäljning av finansiella tillgångar

Realisationsvinst på försäljning av finansiella tillgångar

30

30

24

24

Övriga finansiella intäkter

Övriga finansiella intäkter

61

61

40

40

Totalt

Totalt

2  298

2  298

1  991

1  991

Ränteintäkter från lån avser främst utlåning av upplånat kapital (se not 2.4.2).

2.4.2

Nettovinster eller -förluster på finansiella tillgångar

Nettovinster eller -förluster på finansiella tillgångar

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Nettovinster/(förluster) på säljbara finansiella tillgångar | 13 | 24 |

(miljoner euro)

2014

2013

Nettovinster/(förluster) på säljbara finansiella tillgångar

13

24

3.8   ÖVRIGA INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER MED MOTPRESTATION

ÖVRIGA INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER MED MOTPRESTATION

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Intäkter från materiella anläggningstillgångar | 16 | 38 |
| Växelkursvinster | 478 | 336 |
| Övrigt | 571 | 1  070 |
| Totalt | 1  066 | 1  443 |

(miljoner euro)

2014

2013

Intäkter från materiella anläggningstillgångar

16

38

Växelkursvinster

478

336

Övrigt

571

1  070

Totalt

Totalt

1  066

1  066

1  443

1  443

Övriga intäkter från transaktioner med motprestation består främst av intäkter från förvaltningsavgifter och intäkter som avser tidigare nedskrivna fordringar.

KOSTNADER

KOSTNADER

ÖVERFÖRINGAR OCH STÖD ENLIGT FÖRVALTNINGSMODELL

ÖVERFÖRINGAR OCH STÖD ENLIGT FÖRVALTNINGSMODELL

3.9   DELAD FÖRVALTNING

DELAD FÖRVALTNING

| (miljoner euro) |
| --- |
| Genomfört av medlemsstaterna | 2014 | 2013 |
| Europeiska garantifonden för jordbruket | 44  465 | 45  067 |
| Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och andra landsbygdsutvecklingsinstrument | 14  046 | 13  585 |
| Europeiska regionala utvecklingsfonden och sammanhållningsfonden | 43  345 | 47  767 |
| Europeiska socialfonden | 12  651 | 12  126 |
| Övrigt | 2  307 | 1  525 |
| Totalt | 1 16  814 | 1 20  070 |

(miljoner euro)

Genomfört av medlemsstaterna

2014

2013

Europeiska garantifonden för jordbruket

44  465

45  067

Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och andra landsbygdsutvecklingsinstrument

14  046

13  585

Europeiska regionala utvecklingsfonden och sammanhållningsfonden

43  345

47  767

Europeiska socialfonden

12  651

12  126

Övrigt

2  307

1  525

Totalt

Totalt

1 16  814

1 16  814

1 20  070

1 20  070

Strukturfonderna befinner sig i slutfasen av programperioden 2007–2013 men samtidigt i startfasen av programperioden 2014–2020.

Den största delen av minskningen jämfört med 2013 rör Europeiska regionala utvecklingsfonden och sammanhållningsfonden. Utgifter som redovisats under 2014 gäller endast programperioden 2007–2013, då inga utgifter ännu har bokförts för den aktuella perioden, vilket beror på den långsamma uppstarten av programmen (medlemsstaterna inledde genomförandet först under 2015).

De minskade utgifterna för Europeiska garantifonden för jordbruket kan främst hänföras till att mekanismen för finansiell disciplin har haft genomslagskraft.

Underrubriken ”Övrigt” omfattar främst följande: Asyl och migration (0,6 miljarder euro), intern säkerhet (0,5 miljarder euro), havs- och fiskefrågor (0,5 miljarder euro), Europeiska solidaritetsfonden (0,2 miljarder euro) och Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (0,1 miljard euro).

3.10   DIREKT FÖRVALTNING

DIREKT FÖRVALTNING

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Genomfört av kommissionen | 10  431 | 8  722 |
| Genomfört av EU:s genomförandeorgan | 4  880 | 3  797 |
| Totalt | 15  311 | 12  519 |

(miljoner euro)

2014

2013

Genomfört av kommissionen

10  431

8  722

Genomfört av EU:s genomförandeorgan

4  880

3  797

Totalt

Totalt

15  311

15  311

12  519

12  519

Dessa belopp rör främst genomförandet av forskningspolitiken (8,9 miljarder euro), nätverksprogrammen (1,5 miljarder euro) och den europeiska grannskapspolitiken (1,5 miljarder euro) samt instrumenten för utvecklingssamarbete (1,3 miljarder euro).

Ökningen under 2014 härrör främst från utvecklingssamarbete, där budgeten steg med 0,5 miljarder euro (inklusive en utbetalning på 250 miljoner euro till Ukraina), energi (1,1 miljard euro) och forskningsprogram som förvaltas av genomförandeorgan (1,1 miljard euro på grund av ett ökat antal pågående projekt).

3.11   INDIREKT FÖRVALTNING

INDIREKT FÖRVALTNING

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Genomfört av andra EU-organ och myndigheter | 1  025 | 656 |
| Genomfört av tredjeländer | 1  005 | 720 |
| Genomfört av internationella organisationer | 1  765 | 1  745 |
| Genomfört av andra enheter | 1  799 | 1  694 |
| Totalt | 5  594 | 4  815 |

(miljoner euro)

2014

2013

Genomfört av andra EU-organ och myndigheter

1  025

656

Genomfört av tredjeländer

1  005

720

Genomfört av internationella organisationer

1  765

1  745

Genomfört av andra enheter

1  799

1  694

Totalt

Totalt

5  594

5  594

4  815

4  815

3.12   PERSONAL- OCH PENSIONSKOSTNADER

PERSONAL- OCH PENSIONSKOSTNADER

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Personalkostnader | 5  693 | 5  527 |
| Pensionskostnader | 3  970 | 3  531 |
| Totalt | 9  662 | 9  058 |

(miljoner euro)

2014

2013

Personalkostnader

5  693

5  527

Pensionskostnader

3  970

3  531

Totalt

Totalt

9  662

9  662

9  058

9  058

De höjda pensionskostnaderna utgör en del av de ändringar som har uppkommit till följd av att det utfördes försäkringstekniska omvärderingar av ersättningarna som ska utbetalas till de anställda, varvid omvärderingarna berodde på annat än försäkringstekniska antaganden.

3.13   FÖRÄNDRINGAR I FÖRSÄKRINGSTEKNISKA ANTAGANDEN OM ERSÄTTNINGAR TILL ANSTÄLLDA

FÖRÄNDRINGAR I FÖRSÄKRINGSTEKNISKA ANTAGANDEN OM ERSÄTTNINGAR TILL ANSTÄLLDA

Den försäkringstekniska nettoförlusten på 9,2 miljarder euro under denna rubrik gäller de skulder som avser ersättningar till anställda och som tagits upp i balansräkningen (se not 2.9). Det ovanligt höga beloppet beror på dramatiskt sänkta räntor, vilket återspeglar de underliggande ekonomiska förhållandena.

2.9

3.14   FINANSIERINGSKOSTNADER

FINANSIERINGSKOSTNADER

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Räntekostnader: | | |
| Upplåning | 1  712 | 1  697 |
| Övrigt | 22 | 22 |
| Finansiell leasing | 90 | 99 |
| Nedskrivning av säljbara finansiella tillgångar | 3 | 8 |
| Nedskrivning av lån och fordringar | 1  030 | 469 |
| Realisationsförlust på försäljning av finansiella tillgångar | 17 | — |
| Övriga finansieringskostnader | 51 | 87 |
| Totalt | 2  926 | 2  383 |

(miljoner euro)

2014

2013

Räntekostnader:

Upplåning

1  712

1  697

Övrigt

22

22

Finansiell leasing

90

99

Nedskrivning av säljbara finansiella tillgångar

3

8

Nedskrivning av lån och fordringar

1  030

469

Realisationsförlust på försäljning av finansiella tillgångar

17

—

Övriga finansieringskostnader

51

87

Totalt

Totalt

2  926

2  926

2  383

2  383

Räntekostnaderna för upplåning motsvarar ränteintäkterna på utlåning (back-to-back-transaktioner).

3.15   NETTORESULTAT FRÅN ANDELAR I GEMENSAMMA FÖRETAG OCH INTRESSEFÖRETAG

NETTORESULTAT FRÅN ANDELAR I GEMENSAMMA FÖRETAG OCH INTRESSEFÖRETAG

Enligt kapitalandelsmetoden ska EU i sin resultaträkning ta upp sin andel av nettoresultatet i intresseföretag och gemensamma företag (se även noterna 2.3.1 och 2.3.2).

2.3.1

2.3.2

3.16   ÖVRIGA KOSTNADER

ÖVRIGA KOSTNADER

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Administration och IT | 2  070 | 2  034 |
| Materiella anläggningstillgångar | 1  186 | 1  105 |
| Växelkursförluster | 370 | 395 |
| Justering av avsättningar | 688 | 399 |
| Övrigt | 839 | 640 |
| Totalt | 5  152 | 4  572 |

(miljoner euro)

2014

2013

Administration och IT

2  070

2  034

Materiella anläggningstillgångar

1  186

1  105

Växelkursförluster

370

395

Justering av avsättningar

688

399

Övrigt

839

640

Totalt

Totalt

5  152

5  152

4  572

4  572

Kostnader för forskning och utveckling tas upp under administrativa kostnader och it-kostnader enligt följande:

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Kostnader för forskning | 353 | 335 |
| Utvecklingskostnader som inte tillgångsredovisas | 54 | 74 |
| Totalt | 406 | 409 |

(miljoner euro)

2014

2013

Kostnader för forskning

353

335

Utvecklingskostnader som inte tillgångsredovisas

54

74

Totalt

Totalt

406

406

409

409

I de materiella anläggningstillgångarna ingår 369 miljoner euro (år 2013: 388 miljoner euro) för operationella leasingavtal. Följande belopp för vilka åtaganden har gjorts ska betalas under leasingavtalens återstående löptid:

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Belopp att betala under påföljande år | |
| | < 1 år | > 1–5 år | > 5 år | Totalt |
| Byggnader | 332 | 988 | 934 | 2  254 |
| It-materiel och annan utrustning | 7 | 15 | 0 | 22 |
| Totalt | 339 | 1  003 | 934 | 2  276 |

(miljoner euro)

Belopp att betala under påföljande år

< 1 år

> 1–5 år

> 5 år

Totalt

Byggnader

332

988

934

2  254

It-materiel och annan utrustning

7

15

0

22

Totalt

Totalt

339

339

1  003

1  003

934

934

2  276

2  276

3.17   SEGMENTRAPPORTERING ENLIGT RUBRIK I DEN FLERÅRIGA BUDGETRAMEN (MFF)

SEGMENTRAPPORTERING ENLIGT RUBRIK I DEN FLERÅRIGA BUDGETRAMEN (MFF)

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Smart tillväxt för alla | Hållbar tillväxt | Säkerhet och medborgarskap | Europa i världen | Administration | Ej tilldelat till en rubrik i den fleråriga budgetramen (10) | Totalt |
| BNI-medel | — | — | — | — | — | 1 04  688 | 1 04  688 |
| Traditionella egna medel | — | — | — | — | — | 17  137 | 17  137 |
| Moms | — | — | — | — | — | 17  462 | 17  462 |
| Böter | — | — | — | — | — | 2  297 | 2  297 |
| Återkrav av utlägg | 1  136 | 2  226 | 3 | 53 | — | 0 | 3  418 |
| Övrigt | 1  981 | 508 | 4 | 53 | 4  590 | (1  513) | 5  623 |
| Intäkter från transaktioner utan motprestation | 3  117 | 2  734 | 6 | 106 | 4  590 | 1 40  072 | 1 50  625 |
| Finansiella intäkter | 66 | 3 | 0 | 36 | 1 | 2  192 | 2  298 |
| Övrigt | 119 | (11) | (4) | 97 | 215 | 649 | 1  066 |
| Intäkter från transaktioner med motprestation | 185 | (8) | (4) | 134 | 216 | 2  841 | 3  364 |
| Totala intäkter | 3  302 | 2  726 | 2 | 240 | 4  806 | 1 42  913 | 1 53  989 |
| Kostnader genomförda av medlemsstater: | | | | | | | |
| EGFJ | — | (44  465) | — | — | — | — | (44  465) |
| EJFLU och andra landsbygdsutvecklingsinstrument | — | (14  033) | — | (12) | — | — | (14  046) |
| Eruf och sammanhållningsfonden | (43  345) | — | — | — | — | — | (43  345) |
| ESF | (12  651) | — | — | — | — | — | (12  651) |
| Övrigt | (561) | (542) | (1  109) | (94) | — | — | (2  307) |
| Genomfört av kommissionen och genomförandeorgan | (9  809) | (339) | (1  114) | (4  046) | 9 | (12) | (15  311) |
| Genomfört av andra EU-organ och myndigheter | (789) | (58) | (473) | (40) | — | 334 | (1  025) |
| Genomfört av tredjeländer och internationella organisationer | (246) | 4 | (8) | (2  520) | (0) | — | (2  770) |
| Genomfört av andra enheter | (1  317) | — | (5) | (478) | (0) | 1 | (1  799) |
| Personal- och pensionskostnader | (1  538) | (324) | (362) | (566) | (6  066) | (806) | (9  662) |
| Förändringar i försäkringstekniska antaganden om ersättningar till anställda | — | — | — | — | (9  170) | — | (9  170) |
| Finansieringskostnader | (152) | (25) | 1) | (26) | (557) | (2  165) | (2  926) |
| Nettounderskott från andelar i gemensamma företag och intresseföretag | (640) | — | — | — | — | — | (640) |
| Övriga kostnader | (1  397) | (60) | (115) | (126) | (3  069) | (385) | (5  152) |
| Totala kostnader | (72  444) | (59  843) | (3  189) | (7  908) | (18  853) | (3  032) | (1 65  269) |
| Ekonomiskt resultat för året | (69  141) | (57  117) | (3  186) | (7  668) | (14  047) | 1 39  880 | (11  280) |

(miljoner euro)

Smart tillväxt för alla

Hållbar tillväxt

Säkerhet och medborgarskap

Europa i världen

Administration

Ej tilldelat till en rubrik i den fleråriga budgetramen (10)

10

Totalt

BNI-medel

—

—

—

—

—

1 04  688

1 04  688

Traditionella egna medel

—

—

—

—

—

17  137

17  137

Moms

—

—

—

—

—

17  462

17  462

Böter

—

—

—

—

—

2  297

2  297

Återkrav av utlägg

1  136

2  226

3

53

—

0

3  418

Övrigt

1  981

508

4

53

4  590

(1  513)

5  623

Intäkter från transaktioner utan motprestation

Intäkter från transaktioner utan motprestation

3  117

3  117

2  734

2  734

6

6

106

106

4  590

4  590

1 40  072

1 40  072

1 50  625

1 50  625

Finansiella intäkter

66

3

0

36

1

2  192

2  298

Övrigt

119

(11)

(4)

97

215

649

1  066

Intäkter från transaktioner med motprestation

Intäkter från transaktioner med motprestation

185

185

(8)

(8)

(4)

(4)

134

134

216

216

2  841

2  841

3  364

3  364

Totala intäkter

Totala intäkter

3  302

3  302

2  726

2  726

2

2

240

240

4  806

4  806

1 42  913

1 42  913

1 53  989

1 53  989

Kostnader genomförda av medlemsstater:

EGFJ

—

(44  465)

—

—

—

—

(44  465)

EJFLU och andra landsbygdsutvecklingsinstrument

—

(14  033)

—

(12)

—

—

(14  046)

Eruf och sammanhållningsfonden

(43  345)

—

—

—

—

—

(43  345)

ESF

(12  651)

—

—

—

—

—

(12  651)

Övrigt

(561)

(542)

(1  109)

(94)

—

—

(2  307)

Genomfört av kommissionen och genomförandeorgan

(9  809)

(339)

(1  114)

(4  046)

9

(12)

(15  311)

Genomfört av andra EU-organ och myndigheter

(789)

(58)

(473)

(40)

—

334

(1  025)

Genomfört av tredjeländer och internationella organisationer

(246)

4

(8)

(2  520)

(0)

—

(2  770)

Genomfört av andra enheter

(1  317)

—

(5)

(478)

(0)

1

(1  799)

Personal- och pensionskostnader

(1  538)

(324)

(362)

(566)

(6  066)

(806)

(9  662)

Förändringar i försäkringstekniska antaganden om ersättningar till anställda

—

—

—

—

(9  170)

—

(9  170)

Finansieringskostnader

(152)

(25)

1)

(26)

(557)

(2  165)

(2  926)

Nettounderskott från andelar i gemensamma företag och intresseföretag

(640)

—

—

—

—

—

(640)

Övriga kostnader

(1  397)

(60)

(115)

(126)

(3  069)

(385)

(5  152)

Totala kostnader

Totala kostnader

(72  444)

(72  444)

(59  843)

(59  843)

(3  189)

(3  189)

(7  908)

(7  908)

(18  853)

(18  853)

(3  032)

(3  032)

(1 65  269)

(1 65  269)

Ekonomiskt resultat för året

Ekonomiskt resultat för året

(69  141)

(69  141)

(57  117)

(57  117)

(3  186)

(3  186)

(7  668)

(7  668)

(14  047)

(14  047)

1 39  880

1 39  880

(11  280)

(11  280)

Tabellen över intäkter och kostnader enligt rubrik i den fleråriga budgetramen baseras på uppskattningar, eftersom alla åtaganden inte är kopplade till en rubrik i budgetramen.

3.18   OMKLASSIFICERING AV SIFFROR FRÅN 2013

OMKLASSIFICERING AV SIFFROR FRÅN 2013

För att presentera informationen på ett bättre sätt för bokslutets användare har layouten för resultaträkningen omstrukturerats i redovisningen för 2014. I enlighet med EU:s redovisningsregler görs en omklassificering av siffrorna för 2013, med noteringen att inga belopp har ändrats utan endast presentationen av befintliga siffror. Intäkter, kostnader och resultat förblir som de ursprungligen offentliggjordes i bokslutet för 2013. Nedan följer en översikt av hur förändringarna påverkar presentationen:

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Egna medel och andra intäkter | Övriga rörelseintäkter | Totala rörelseintäkter | Admini- strationskostnader | Rörelsekostnader | Totala rörelsekostnader | Överskott från löpande verksamhet | Finansiella intäkter | Finansiella kostnader | Förändringar i fråga om skulder för pensioner och övriga ersättningar till anställda | Nettounderskott från andelar i gemensamma företag och intresseföretag | Ekonomiskt resultat för året | 2013 (omklassificerat) |
| 2013 (offentliggjort) | 1 41  241 | 8  415 | 1 49  655 | (9  269) | (1 38  571) | (1 47  840) | 1  815 | 2  038 | (2  045) | (5  565) | (608) | (4  365) | |
| Intäkter från transaktioner utan motprestation | | | | | | | | | | | | | |
| BNI-medel | 1 10  194 | — | 1 10  194 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 1 10  194 |
| Traditionella egna medel | 15  467 | — | 15  467 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 15  467 |
| Moms | 14  019 | — | 14  019 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 14  019 |
| Böter | — | 2  757 | 2  757 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 2  757 |
| Återkrav av utlägg | | 1  777 | 1  777 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 1  777 |
| Övrigt | 1  561 | 2  484 | 4  045 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 4  045 |
| Totalt | 1 41  241 | 7  018 | 1 48  259 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 1 48  259 |
| Intäkter från transaktioner med motprestation | | | | | | | | | | | | | |
| Finansiella intäkter | — | — | — | — | — | — | — | 1  991 | — | — | — | — | 1  991 |
| Övrigt | — | 1  397 | 1  397 | — | — | — | — | 47 | — | — | — | — | 1  443 |
| Totalt | — | 1  397 | 1  397 | — | — | — | — | 2  038 | — | — | — | — | 3  434 |
| SUMMA INTÄKTER | 1 41  241 | 8  415 | 1 49  655 | — | — | — | — | 2  038 | — | — | — | — | 1 51  693 |

(miljoner euro)

Egna medel och andra intäkter

Övriga rörelseintäkter

Totala rörelseintäkter

Admini- strationskostnader

Rörelsekostnader

Totala rörelsekostnader

Överskott från löpande verksamhet

Finansiella intäkter

Finansiella kostnader

Förändringar i fråga om skulder för pensioner och övriga ersättningar till anställda

Nettounderskott från andelar i gemensamma företag och intresseföretag

Ekonomiskt resultat för året

2013 (omklassificerat)

2013 (offentliggjort)

2013 (offentliggjort)

1 41  241

1 41  241

8  415

8  415

1 49  655

1 49  655

(9  269)

(9  269)

(1 38  571)

(1 38  571)

(1 47  840)

(1 47  840)

1  815

1  815

2  038

2  038

(2  045)

(2  045)

(5  565)

(5  565)

(608)

(608)

(4  365)

(4  365)

Intäkter från transaktioner utan motprestation

Intäkter från transaktioner utan motprestation

BNI-medel

1 10  194

—

1 10  194

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1 10  194

Traditionella egna medel

15  467

—

15  467

—

—

—

—

—

—

—

—

—

15  467

Moms

14  019

—

14  019

—

—

—

—

—

—

—

—

—

14  019

Böter

—

2  757

2  757

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2  757

Återkrav av utlägg

1  777

1  777

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1  777

Övrigt

1  561

2  484

4  045

—

—

—

—

—

—

—

—

—

4  045

Totalt

Totalt

1 41  241

1 41  241

7  018

7  018

1 48  259

1 48  259

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1 48  259

1 48  259

Intäkter från transaktioner med motprestation

Intäkter från transaktioner med motprestation

Finansiella intäkter

—

—

—

—

—

—

—

1  991

—

—

—

—

1  991

Övrigt

—

1  397

1  397

—

—

—

—

47

—

—

—

—

1  443

Totalt

Totalt

—

1  397

1  397

1  397

1  397

—

—

—

—

2  038

2  038

—

—

—

—

3  434

3  434

SUMMA INTÄKTER

SUMMA INTÄKTER

1 41  241

1 41  241

8  415

8  415

1 49  655

1 49  655

—

—

—

—

2  038

2  038

—

—

—

—

1 51  693

1 51  693

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Egna medel och andra intäkter | Övriga rörelseintäkter | Totalt | Admini- strationskostnader | Rörelsekostnader | Totala rörelsekostnader | Överskott från löpande verksamhet | Finansiella intäkter | Finansiella kostnader | Förändringar i fråga om skulder för pensioner och övriga ersättningar till anställda | Nettounderskott från andelar i gemensamma företag och intresseföretag | Ekonomiskt resultat för året | 2013 (omklassificerat) |
| Kostnader genomförda av medlemsstater: | | | | | | | | | | | | | |
| Europeiska garantifonden för jordbruket | — | — | — | — | (45  067) | (45  067) | — | — | — | — | — | — | (45  067) |
| Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och andra landsbygdsutvecklingsinstrument | — | — | — | — | (13  585) | (13  585) | — | — | — | — | — | — | (13  585) |
| Europeiska regionala utvecklingsfonden och sammanhållningsfonden | — | — | — | — | (47  767) | (47  767) | — | — | — | — | — | — | (47  767) |
| Europeiska socialfonden | — | — | — | — | (12  126) | (12  126) | — | — | — | — | — | — | (12  126) |
| Övrigt | — | — | — | — | (1  525) | (1  525) | — | — | — | — | — | — | (1  525) |
| Genomfört av kommissionen och genomförandeorganen | — | — | — | — | (12  519) | (12  519) | — | — | — | — | — | — | (12  519) |
| Genomfört av andra EU-organ och myndigheter | — | — | — | — | (656) | (656) | — | — | — | — | — | — | (656) |
| Genomfört av tredjeländer och internationella organisationer | — | — | — | — | (2  465) | (2  465) | — | — | — | — | — | — | (2  465) |
| Genomfört av andra enheter | — | — | — | — | (1  694) | (1  694) | — | — | — | — | — | — | (1  694) |
| Personal- och pensionskostnader | — | — | — | (5  527) | — | (5  527) | — | — | — | (3  531) | — | — | (9  058) |
| Förändringar i försäkringstekniska antaganden om ersättningar till anställda | — | — | — | — | — | — | — | — | — | (2  033) | — | — | (2  033) |
| Finansieringskostnader | — | — | — | — | (469) | (469) | — | — | (1  914) | — | — | — | (2  383) |
| Nettounderskott från andelar i gemensamma företag och intresseföretag | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | (608) | — | (608) |
| Övriga kostnader | — | — | — | (3  742) | (699) | (4  442) | — | — | (131) | — | — | — | (4  572) |
| TOTALA KOSTNADER | — | — | — | (9  269) | (1 38  571) | (1 47  840) | — | — | (2  045) | (5  565) | (608) | — | (1 56  058) |
| Ekonomiskt resultat för året | 1 41  241 | 8  415 | 1 49  655 | (9  269) | (1 38  571) | (1 47  840) | 1  815 | 2  038 | (2  045) | (5  565) | (608) | — | (4  365) |

(miljoner euro)

Egna medel och andra intäkter

Övriga rörelseintäkter

Totalt

Admini- strationskostnader

Rörelsekostnader

Totala rörelsekostnader

Överskott från löpande verksamhet

Finansiella intäkter

Finansiella kostnader

Förändringar i fråga om skulder för pensioner och övriga ersättningar till anställda

Nettounderskott från andelar i gemensamma företag och intresseföretag

Ekonomiskt resultat för året

2013 (omklassificerat)

Kostnader genomförda av medlemsstater:

Europeiska garantifonden för jordbruket

—

—

—

—

(45  067)

(45  067)

—

—

—

—

—

—

(45  067)

Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och andra landsbygdsutvecklingsinstrument

—

—

—

—

(13  585)

(13  585)

—

—

—

—

—

—

(13  585)

Europeiska regionala utvecklingsfonden och sammanhållningsfonden

—

—

—

—

(47  767)

(47  767)

—

—

—

—

—

—

(47  767)

Europeiska socialfonden

—

—

—

—

(12  126)

(12  126)

—

—

—

—

—

—

(12  126)

Övrigt

—

—

—

—

(1  525)

(1  525)

—

—

—

—

—

—

(1  525)

Genomfört av kommissionen och genomförandeorganen

—

—

—

—

(12  519)

(12  519)

—

—

—

—

—

—

(12  519)

Genomfört av andra EU-organ och myndigheter

—

—

—

—

(656)

(656)

—

—

—

—

—

—

(656)

Genomfört av tredjeländer och internationella organisationer

—

—

—

—

(2  465)

(2  465)

—

—

—

—

—

—

(2  465)

Genomfört av andra enheter

—

—

—

—

(1  694)

(1  694)

—

—

—

—

—

—

(1  694)

Personal- och pensionskostnader

—

—

—

(5  527)

—

(5  527)

—

—

—

(3  531)

—

—

(9  058)

Förändringar i försäkringstekniska antaganden om ersättningar till anställda

—

—

—

—

—

—

—

—

—

(2  033)

—

—

(2  033)

Finansieringskostnader

—

—

—

—

(469)

(469)

—

—

(1  914)

—

—

—

(2  383)

Nettounderskott från andelar i gemensamma företag och intresseföretag

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

(608)

—

(608)

Övriga kostnader

—

—

—

(3  742)

(699)

(4  442)

—

—

(131)

—

—

—

(4  572)

TOTALA KOSTNADER

TOTALA KOSTNADER

—

—

—

(9  269)

(9  269)

(1 38  571)

(1 38  571)

(1 47  840)

(1 47  840)

—

—

(2  045)

(2  045)

(5  565)

(5  565)

(608)

(608)

—

(1 56  058)

(1 56  058)

Ekonomiskt resultat för året

Ekonomiskt resultat för året

1 41  241

1 41  241

8  415

8  415

1 49  655

1 49  655

(9  269)

(9  269)

(1 38  571)

(1 38  571)

(1 47  840)

(1 47  840)

1  815

1  815

2  038

2  038

(2  045)

(2  045)

(5  565)

(5  565)

(608)

(608)

—

(4  365)

(4  365)

4.   NOTER TILL KASSAFLÖDESANALYSEN

4.1   SYFTE MED OCH FRAMTAGNING AV KASSAFLÖDESANALYSEN

SYFTE MED OCH FRAMTAGNING AV KASSAFLÖDESANALYSEN

Syftet med att redovisa uppgifter om kassaflödet är att mäta EU:s förmåga att generera likvida medel, samt behovet av dessa medel.

Kassaflödesanalysen har sammanställts enligt den indirekta metoden. Detta innebär att det ekonomiska resultatet för budgetåret justeras för effekterna av transaktioner som inte påverkar likviditeten, för fall där beloppen för tidigare eller framtida ingående eller utgående transaktioner skjuts upp eller ackumuleras, samt för intäkts- och kostnadsposter kopplade till investeringar.

Kassaflöden som härrör från transaktioner i utländsk valuta registreras i EU:s bokföringsvaluta, dvs. euro. Vid omräkningen av den utländska valutan används den växelkurs som gäller på transaktionsdagen.

I kassaflödesanalysen indelas kassaflödena under bokföringsperioden i löpande verksamhet och investeringsverksamhet (EU bedriver ingen finansieringsverksamhet).

4.2   LÖPANDE VERKSAMHET

LÖPANDE VERKSAMHET

Till löpande verksamhet i denna mening räknas all EU:s verksamhet som inte avser investeringar, dvs. merparten av verksamheten. Utlåning till mottagare (och motsvarande upplåning i förekommande fall) räknas inte till investeringar (eller finansiering), eftersom dessa lån ingår i de allmänna målsättningarna och således utgör ett led i EU:s löpande verksamhet. Investeringar i EIF, EBRD och riskkapitalfonder räknas också till den löpande verksamheten, eftersom dessa verksamheter syftar till att uppnå fastställda politiska mål.

4.3   INVESTERINGSVERKSAMHET

INVESTERINGSVERKSAMHET

Till investeringsverksamheten räknas förvärv och försäljning av immateriella och materiella anläggningstillgångar, samt andra investeringar som inte definieras som motsvarigheter till likvida medel. Till investeringar räknas inte utlåning till stödmottagare. Syftet med rubriken är att spegla EU:s faktiska investeringsverksamhet.

5.   EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALSKULDER SAMT ÖVRIGA VÄSENTLIGA TRANSAKTIONER

5.1   EVENTUALTILLGÅNGAR

EVENTUALTILLGÅNGAR

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Erhållna garantier: | | |
| Fullgörandegarantier | 400 | 441 |
| Övriga garantier | 27 | 39 |
| Övriga eventualtillgångar | 49 | 16 |
| Totalt | 476 | 496 |

(miljoner euro)

31.12.2014

31.12.2013

Erhållna garantier:

Fullgörandegarantier

400

441

Övriga garantier

27

39

Övriga eventualtillgångar

49

16

Totalt

Totalt

476

476

496

496

Fullgörandegarantier krävs för att se till att mottagarna av EU-bidrag fullgör sina avtalsenliga åtaganden gentemot Europeiska unionen.

5.2   EVENTUALSKULDER

EVENTUALSKULDER

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Not | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Ställda garantier | 5.2.1 | 20  862 | 22  162 |
| Böter | 5.2.2 | 5  602 | 5  227 |
| EGFJ, landsbygdsutveckling och inför anslutning | 5.2.3 | 505 | 1  537 |
| Sammanhållningspolitik | 5.2.4 | 9 | 137 |
| Rättsfall och övriga tvister | 5.2.5 | 789 | 689 |
| Övriga eventualskulder | | 5 | 52 |
| Totalt | | 27  772 | 29  805 |

(miljoner euro)

Not

31.12.2014

31.12.2013

Ställda garantier

5.2.1

5.2.1

20  862

22  162

Böter

5.2.2

5.2.2

5  602

5  227

EGFJ, landsbygdsutveckling och inför anslutning

5.2.3

5.2.3

505

1  537

Sammanhållningspolitik

5.2.4

5.2.4

9

137

Rättsfall och övriga tvister

5.2.5

5.2.5

789

689

Övriga eventualskulder

5

52

Totalt

Totalt

27  772

27  772

29  805

29  805

Alla eventualskulder utom böter kommer att finansieras via EU:s budget under kommande år, om de förfaller till betalning.

5.2.1   
  Ställda garantier

Ställda garantier

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Garantier på lån som beviljats av EIB | | |
| Garanti till 65 % | 18  283 | 19  077 |
| Garanti till 70 % | 447 | 1  361 |
| Garanti till 75 % | 168 | 257 |
| Garanti till 100 % | 300 | 461 |
| Totalt | 19  198 | 21  156 |
| Övriga ställda garantier | 1  664 | 1  006 |
| Totalt | 20  862 | 22  162 |

(miljoner euro)

31.12.2014

31.12.2013

Garantier på lån som beviljats av EIB

Garanti till 65 %

18  283

19  077

Garanti till 70 %

447

1  361

Garanti till 75 %

168

257

Garanti till 100 %

300

461

Totalt

Totalt

19  198

19  198

21  156

21  156

Övriga ställda garantier

1  664

1  006

Totalt

Totalt

20  862

20  862

22  162

22  162

EU:s budget garanterar de lån som Europeiska investeringsbanken har undertecknat och beviljat ur sina egna medel till tredjeländer per 31 december 2014 (inklusive lån som beviljats till medlemsstaterna före anslutningen). EU:s garanti är dock begränsad till en viss procentandel av den högsta tillåtna kreditlinan: 65 % (för lån som tecknats fram till 2007), 70 %, 75 % eller 100 %. När taket inte uppnås omfattar EU:s garanti det totala utestående beloppet. För avtal som ingåtts efter 2007 (perioderna 2007–2013 och 2014–2020) begränsas EU:s garanti till 65 % av det utestående beloppet och inte till de beviljade krediterna. Den 31 december 2014 uppgick det utestående beloppet till totalt 19  198 miljoner euro, vilket alltså är EU:s maximala exponering. Per den 31 december 2014 täcktes omkring 82 % av EIB:s utlåningstransaktioner (utlåning till stater och deras underenheter) av en heltäckande garanti medan EIB:s övriga lånetransaktioner endast omfattas av risktäckning för politisk risk.

Övriga ställda garantier avser huvudsakligen finansieringsinstrumentet för riskdelning (883 miljoner euro), Horisont 2020 (365 miljoner euro) och Instrumentet för lånegarantier till förmån för transeuropeiska transportnätverksprojekt (209 miljoner euro).

5.2.2   
  Böter

Böter

Dessa belopp avser böter som kommissionen utdömt för överträdelser av konkurrensreglerna, där bötesbeloppet preliminärt har betalats, och där beslutet endera har överklagats eller där det inte är känt om ett överklagande kommer att lämnas in. Eventualskulden står kvar till dess att Europeiska unionens domstol meddelat en slutgiltig dom i målet. Ränta som utgått på preliminära inkasseringar ingår i det ekonomiska resultatet för året, men också som en eventualskuld för att markera att beloppen är osäkra.

5.2.3   
  EGFJ, landsbygdsutveckling och föranslutningsstöd

EGFJ, landsbygdsutveckling och föranslutningsstöd

Här rör det sig om eventualskulder gentemot medlemsstaterna i samband med beslut om överensstämmelse inom ramen för EGFJ samt ärenden som rör finansiella korrigeringar avseende landsbygdsutveckling och stöd före anslutningen i avvaktan på domar från EU-domstolen. De slutliga beloppen, och vilket år ett eventuellt framgångsrikt överklagande ska belasta budgeten, beror på hur lång tid domstolsförfarandet tar.

5.2.4   
  Sammanhållningspolitik

Sammanhållningspolitik

Här rör det sig om eventualskulder gentemot medlemsstaterna inom ramen för insatser i sammanhållningspolitiken där ett datum för muntligt hörande ännu inte fastställts eller då domstolen ännu inte fällt något avgörande.

5.2.5   
  Rättsfall och övriga tvister

Rättsfall och övriga tvister

Denna rubrik avser krav på skadestånd som för närvarande riktas mot EU, övriga rättstvister samt beräknade rättsliga kostnader. Det bör noteras att i en skadeståndstalan enligt artikel 288 i EG-fördraget måste käranden påvisa att institutionen begått en tillräckligt allvarlig överträdelse av lagstiftningen som ger enskilda individer rättigheter, att käranden lidit verklig skada och att det finns ett direkt orsakssamband mellan överträdelsen och skadan.

5.3   ÖVRIGA VÄSENTLIGA TRANSAKTIONER

ÖVRIGA VÄSENTLIGA TRANSAKTIONER

5.3.1   
  Utestående budgetåtaganden som ännu inte har bokförts

Utestående budgetåtaganden som ännu inte har bokförts

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Utestående budgetåtaganden som ännu inte har bokförts | 1 44  741 | 1 78  399 |

(miljoner euro)

31.12.2014

31.12.2013

Utestående budgetåtaganden som ännu inte har bokförts

1 44  741

1 78  399

Det ovanstående beloppet avser de budgeterade utestående åtagandena (RAL, ”Reste à Liquider”) minus belopp som tagits upp som kostnader i resultaträkningen för 2014. Med budgeterade utestående åtaganden avses åtaganden som ännu inte vare sig har slutbetalats eller dragits tillbaka. Detta är en naturlig följd av att fleråriga program upprättats. Den 31 december 2014 uppgick de budgeterade utestående åtagandena till 1 89  585 miljoner euro (år 2013: 2 22  410 miljoner euro).

Reste à Liquider

5.3.2   
  Väsentliga rättsliga åtaganden

Väsentliga rättsliga åtaganden

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Strukturåtgärder | 4 33  527 | 150 |
| Protokoll med Medelhavsländer | 264 | 264 |
| Fiskeriavtal | 176 | 79 |
| Galileo | 719 | — |
| Copernicus | 3  476 | — |
| Transeuropeiska transportnätverk (TEN-T) | — | 850 |
| Övriga avtalsenliga skyldigheter | 3  127 | 3  531 |
| Totalt | 4 41  288 | 4  873 |

(miljoner euro)

31.12.2014

31.12.2013

Strukturåtgärder

4 33  527

150

Protokoll med Medelhavsländer

264

264

Fiskeriavtal

176

79

Galileo

719

—

Copernicus

3  476

—

Transeuropeiska transportnätverk (TEN-T)

—

850

Övriga avtalsenliga skyldigheter

3  127

3  531

Totalt

Totalt

4 41  288

4 41  288

4  873

4  873

Dessa poster uppstår i fall där kommissionen ingått långfristiga rättsliga åtaganden för belopp som ännu inte motsvaras av sådana åtagandebemyndiganden som förts in i budgeten. Detta kan avse fleråriga program som till exempel strukturåtgärderna, eller omfatta belopp som kommissionen är skyldig att betala i framtiden för sådana förvaltningsavtal som gäller på balansdagen (t.ex. tillhandahållande av tjänster som avser säkerhet, städning och så vidare, men också avtalsenliga åtaganden avseende särskilda projekt som t.ex. byggprojekt). Den väsentliga ökningen av rättsliga åtaganden för strukturåtgärder beror på att den fleråriga budgetramen 2014–2020 inleddes under räkenskapsperioden.

Strukturåtgärder

Strukturåtgärder

I tabellen nedan jämförs de rättsliga åtagandena för vilka inga budgetåtaganden ännu ingåtts och de maximala åtagandena i relation till de belopp som avsatts i den fleråriga budgetramen för 2014–2020. Framtida förpliktelser är detsamma som utestående belopp. I fråga om dessa gäller kommissionens åtagande att göra betalningar fortfarande efter den 31 december 2014.

| (miljoner euro) |
| --- |
| Fonderna | Budgetram 2014–2020 | Rättsliga åtaganden | Budgetåtaganden | Återtagande av medel | Rättsliga åtaganden minus budgetåtaganden | Framtida förpliktelser |
| (A) | (B) | (C) | (D) | (= B – C + D) | (= A – C – D) |
| Europeiska regionala utvecklingsfonden och sammanhållningsfonden | 2 59  799 | 1 33  163 | 16  837 | — | 1 16  325 | 2 42  962 |
| Europeiska socialfonden | 89  624 | 57  828 | 9  273 | — | 48  555 | 80  350 |
| Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt | 3  814 | 3  723 | 501 | — | 3  222 | 3  313 |
| RUBRIK 1B: SAMMANHÅLLNINGSFONDERNA | 3 53  236 | 1 94  714 | 26  611 | — | 1 68  102 | 3 26  625 |
| Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling | 99  348 | 20  707 | 3  295 | — | 17  413 | 96  053 |
| Europeiska havs- och fiskerifonden | 5  749 | 140 | 19 | — | 121 | 5  730 |
| RUBRIK 2: NATURRESURSER | 1 05  097 | 20  847 | 3  314 | — | 17  533 | 1 01  783 |
| Asyl- och migrationsfonden | 2  752 | — | — | — | — | 2  752 |
| Fonden för inre säkerhet | 2  367 | — | — | — | — | 2  367 |
| RUBRIK 3: SÄKERHET OCH MEDBORGARSKAP | 5  119 | — | — | — | — | 5  119 |
| Totalt | 4 63  452 | 2 15  561 | 29  925 | — | 1 85  636 | 4 33  527 |

(miljoner euro)

Fonderna

Budgetram 2014–2020

Rättsliga åtaganden

Budgetåtaganden

Återtagande av medel

Rättsliga åtaganden minus budgetåtaganden

Framtida förpliktelser

(A)

(B)

(C)

(D)

(= B – C + D)

(= A – C – D)

Europeiska regionala utvecklingsfonden och sammanhållningsfonden

2 59  799

1 33  163

16  837

—

1 16  325

2 42  962

Europeiska socialfonden

89  624

57  828

9  273

—

48  555

80  350

Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt

3  814

3  723

501

—

3  222

3  313

RUBRIK 1B: SAMMANHÅLLNINGSFONDERNA

RUBRIK 1B: SAMMANHÅLLNINGSFONDERNA

3 53  236

3 53  236

1 94  714

1 94  714

26  611

26  611

—

1 68  102

1 68  102

3 26  625

3 26  625

Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling

99  348

20  707

3  295

—

17  413

96  053

Europeiska havs- och fiskerifonden

5  749

140

19

—

121

5  730

RUBRIK 2: NATURRESURSER

RUBRIK 2: NATURRESURSER

1 05  097

1 05  097

20  847

20  847

3  314

3  314

—

17  533

17  533

1 01  783

1 01  783

Asyl- och migrationsfonden

2  752

—

—

—

—

2  752

Fonden för inre säkerhet

2  367

—

—

—

—

2  367

RUBRIK 3: SÄKERHET OCH MEDBORGARSKAP

RUBRIK 3: SÄKERHET OCH MEDBORGARSKAP

5  119

5  119

—

—

—

—

5  119

5  119

Totalt

Totalt

4 63  452

4 63  452

2 15  561

2 15  561

29  925

29  925

—

1 85  636

1 85  636

4 33  527

4 33  527

Protokoll med Medelhavsländer

Protokoll med Medelhavsländer

Dessa åtaganden avser finansiella protokoll med Medelhavsländer som inte är med i EU. Beloppen representerar skillnaden mellan protokollens totalbelopp och de budgetåtaganden som redovisats i bokföringen. Protokollen utgör internationella fördrag som inte kan upplösas utan att båda parter är överens, även om upplösningsprocessen pågår.

Fiskeriavtal

Fiskeriavtal

Detta handlar om åtaganden gentemot tredjeländer för aktiviteter som omfattas av internationella fiskeavtal.

Galileo

Galileo

Detta är belopp som åtagits för Galileo-programmet i syfte att utveckla ett europeiskt globalt system för satellitnavigering – se även not 2.2.

2.2

Copernicus

Copernicus

Copernicus är det europeiska jordobservationsprogrammet – se även not 2.2.

2.2

TEN-T

TEN-T

Beloppet för 2013 avser bidrag som beviljats för transeuropeiska transportnät (TEN-T) för perioden 2007–2013. Eftersom programmet har avslutats finns det inga nya rättsliga åtaganden utan budgetåtaganden för 2014.

Övriga avtalsenliga skyldigheter

Övriga avtalsenliga skyldigheter

Poster under denna punkt motsvarar belopp som ska betalas under avtalens löptid. De största beloppen är 1  933 miljoner euro för fusionsenergiorganet i samband med ITER-projektet och 547 miljoner euro som huvudsakligen avsatts för byggkontrakt som avser Europaparlamentet.

6.   SKYDD AV EU:s BUDGET

6.1   SKYDD AV EU:s BUDGET – SAMMANFATTNING

SKYDD AV EU:s BUDGET – SAMMANFATTNING

Ett viktigt övervägande vid genomförandet av EU:s budget är behovet att säkerställa att fel, oriktigheter och bedrägerier förebyggs, upptäcks och korrigeras på vederbörligt sätt. Revisionsrättens årliga rapport omfattar en revisionsförklaring avseende laglighet och riktighet i bokföringens underliggande transaktioner samt observationer och statistik om väsentliga fel i betalningar som bokförts. Revisionsförklaringen bifogas till denna redovisning vid publiceringen i EU:s officiella tidning.

Kommissionens skyddar EU:s budget, dvs. EU:s utlägg, mot felaktiga eller olagliga utgifter främst på två sätt:

| 1. | Förebyggande åtgärder. |
| --- | --- |

1.

Förebyggande åtgärder.

| 2. | Korrigeringsmekanismer (främst finansiella korrigeringar som ålagts eller avtalats med medlemsstater och, i mindre omfattning, återkrav från mottagare av EU-medel). |
| --- | --- |

2.

Korrigeringsmekanismer (främst finansiella korrigeringar som ålagts eller avtalats med medlemsstater och, i mindre omfattning, återkrav från mottagare av EU-medel).

Korrigeringsmekanismerna baseras på en rad olika åtgärder som tillämpas både före och efter att kommissionen betalar (eller återbetalar) kostnader.

Målet med denna not är att ge en översikt av och en god uppfattning om hur EU:s budget skyddas mot lagstridiga utgifter. Noten är en frivillig redogörelse av information som inte är obligatorisk enligt redovisningsstandarderna. Denna not omfattar uppgifter som inte kommer direkt från bokföringssystemet (se nedan).

Mer information om dessa siffror och om de preventiva och korrigerande åtgärder som anges i tillämpliga lagar finns i meddelandet om skydd av EU:s budget. Detta meddelande utarbetas av kommissionen och skickas till den myndighet som beviljar ansvarsfrihet och till revisionsrätten i september varje år. Meddelandet finns tillgängligt på webbplatsen Europa under generaldirektoratet för budget. Meddelandet innehåller inte bara mer information om siffrorna i denna not (särskilt uppdelningen av finansiella korrigeringar enligt medlemsstat) utan också ytterligare information av annat slag (såsom resultatet av medlemsstaternas korrigeringsåtgärder, samt uppgifter om finansiella nettokorrigeringar som leder till att intäkter krediteras i EU:s budget under posten intäkter avsatta för särskilda ändamål). Ytterligare information om korrigeringsåtgärderna finns också i meddelandet ”Sammanfattande rapport om kommissionens förvaltning 2014” (dvs. ”sammanfattningsrapporten” som utgavs i juni 2015). Även denna finns på webbplatsen Europa.

Sammanfattande rapport om kommissionens förvaltning 2014

6.1.1   
  Finansiella korrigeringar

Finansiella korrigeringar

Vid delad förvaltning är det medlemsstaterna som bär huvudansvaret för att förebygga, spåra och korrigera allvarliga fel i förvaltnings- och kontrollsystemen, medan kommissionen utövar allmän tillsyn över verksamheten. Om allvarliga brister i medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem har lett eller skulle kunna leda till enskilda eller systematiska fel, oriktigheter eller bedrägerier får kommissionen tillämpa finansiella korrigeringar. Begreppet ”finansiell korrigering” omfattar många typer av åtgärder som följer av kommissionens (och andra EU-organs) tillsyns- och revisionsroll, även i fall där kommissionen baserar korrigeringsåtgärderna på arbete som utförts av nationella myndigheter. När belopp som spenderats felaktigt inte kan fastställas exakt får kommissionen tillämpa en extrapolerad korrigering eller schablonkorrigering i enlighet med de sektorspecifika reglerna.

De finansiella korrigeringarna presenteras under två huvudkategorier i denna not:

| 1. | Finansiella korrigeringar som har bekräftats eller beslutats (tabell 6.2.1): Dessa belopp har antingen fastställts (dvs. godtagits) av den berörda medlemsstaten eller antagits genom beslut av kommissionen. Korrigeringar genom kommissionsbeslut tas upp i bokföringssystemet som intäkter eller negativa kostnader (se noterna 3.5 och 3.9). |
| --- | --- |

1.

Finansiella korrigeringar som har bekräftats eller beslutats (tabell 6.2.1): Dessa belopp har antingen fastställts (dvs. godtagits) av den berörda medlemsstaten eller antagits genom beslut av kommissionen. Korrigeringar genom kommissionsbeslut tas upp i bokföringssystemet som intäkter eller negativa kostnader (se noterna 3.5 och 3.9).

bekräftats eller beslutats

6.2.1

3.5

3.9

| 2. | Finansiella korrigeringar som genomförts (tabell 6.2.2): Dessa belopp avser den sista etappen i arbetet med korrigering av icke stödberättigande utgifter efter att sådana upptäckts. Flera genomförandemöjligheter erbjuds i de sektorsbaserade regelverken. |
| --- | --- |

2.

Finansiella korrigeringar som genomförts (tabell 6.2.2): Dessa belopp avser den sista etappen i arbetet med korrigering av icke stödberättigande utgifter efter att sådana upptäckts. Flera genomförandemöjligheter erbjuds i de sektorsbaserade regelverken.

genomförts

6.2.2

I båda kategorierna ingår ”korrigeringar vid källan” till följd av kommissionens tillsynsroll (se ovan). Dessa korrigeringar dras av innan ersättningsanspråk lämnas eller betalningar bearbetas av kommissionen.

6.1.2   
  Återkrav

Återkrav

Vid delad förvaltning är det, i enlighet med budgetförordningen och sektorsförordningarna, medlemsstaterna (och inte kommissionen) som är ansvariga för att fastställa felaktigt utbetalda belopp och återkräva dem från stödmottagarna enligt nationella regler och förfaranden. För EGFJ krediteras belopp som återkrävts från stödmottagarna till EU:s budget i form av intäkter avsatta för särskilda ändamål efter att medlemsstaterna dragit av 20 % för administrativa kostnader. I fråga om EJFLU och sammanhållningspolitiken beaktas återkrav vid framtida ersättningsanspråk som mottas av kommissionen. De kan därmed återanvändas i programmet inom den berörda programperioden. Vid slutet av perioden för stödberättigande krediteras beloppen mot EU:s budget som inkomster avsatta för särskilda ändamål.

Vid direkt och indirekt förvaltning ska utanordnaren enligt budgetförordningen upprätta betalningskrav för felaktigt utbetalda belopp. Återkraven genomförs sedan genom direkt överföring från gäldenären eller genom avräkning från andra belopp som kommissionen ska betala till gäldenären. I budgetförordningen föreskrivs ytterligare förfaranden för att säkerställa uppbörd av betalningskrav vars tidsfrist har löpt ut. Sådana betalningskrav är föremål för en särskild uppföljning av kommissionens räkenskapsförare. Kommissionens avdelningar genomför även återkrav ”vid källan” genom att dra av icke-kvalificerade utlägg (som har identifierats i tidigare eller aktuella ersättningskrav) från utbetalningar.

6.1.3   
  Inverkan av finansiella korrigeringar och återkrav

Inverkan av finansiella korrigeringar och återkrav

Huvudmålet med finansiella korrigeringar och återkrav är att säkerställa att EU:s medel används lagenligt. De metoder som används och därmed även effekten av de korrigerande åtgärderna varierar dock avsevärt mellan olika utgiftstyper och mellan olika korrigeringsåtgärder. Finansiella korrigeringar och återkrav som gäller den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP), samt återkrav under EGFJ och inre politik och yttre förbindelser leder till att tidigare felaktigt utbetalade belopp återförs till EU:s budget. Felaktiga belopp som upptäcks under sammanhållningspolitikens område och återkrav under landsbygdsutvecklingsåtgärder har fram tills nu ofta korrigerats av medlemsstaterna och därigenom ersatts av andra kvalificerade projekt. Dessa belopp återförs inte till EU:s budget. Vid kvalificeringsperiodens slut eller efter programmets avslutande krediteras dock beloppen till EU:s budget som intäkter. Se 6.2.2 nedan för mer information.

6.2.2

Korrigeringskapaciteten baseras dessutom på en rad olika åtgärder, som används både före och efter att kommissionen betalar (eller ersätter) utgifter. Korrigeringar görs av kommissionen efter att ersättningskrav mottagits från medlemsstater och andra förmånstagare och/eller efter att utbetalningar gjorts av kommissionen.

6.2   FINANSIELLA KORRIGERINGAR OCH ÅTERKRAV 2014

FINANSIELLA KORRIGERINGAR OCH ÅTERKRAV 2014

6.2.1   
  Finansiella korrigeringar och återkrav som fastställts eller beslutats under 2014

Finansiella korrigeringar och återkrav som fastställts eller beslutats under 2014

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Finansiella korrigeringar | Återkrav | 2014 totalt | 2013 totalt |
| Jordbruk: | | | | |
| EGFJ | 1  649 | 213 | 1  862 | 1  070 |
| Landsbygdsutveckling | 220 | 165 | 385 | 386 |
| Sammanhållningspolitik: | | | | |
| Eruf (11) | 1  330 | — | 1  330 | 338 |
| Sammanhållningsfonden | 292 | — | 292 | 220 |
| ESF | 342 | 1 | 343 | 874 |
| FFU/EFF | 39 | 29 | 67 | 34 |
| EUGFJ Utvecklingssektionen | 13 | 5 | 18 | 3 |
| Övrigt | — | — | — | 16 |
| Inre politik | 5 | 293 | 298 | 396 |
| Yttre förbindelser | Ej tillämpligt | 127 | 127 | 93 |
| Administration | Ej tillämpligt | 5 | 5 | 6 |
| Totalt fastställt och beslutat 2014 | 3  890 | 838 | 4  728 | |
| Totalt fastställt och beslutat 2013 | 2  495 | 941 | | 3  436 |

(miljoner euro)

Finansiella korrigeringar

Återkrav

2014 totalt

2013 totalt

Jordbruk:

EGFJ

1  649

213

1  862

1  070

Landsbygdsutveckling

220

165

385

386

Sammanhållningspolitik:

Eruf (11)

11

1  330

—

1  330

338

Sammanhållningsfonden

292

—

292

220

ESF

342

1

343

874

FFU/EFF

39

29

67

34

EUGFJ Utvecklingssektionen

13

5

18

3

Övrigt

—

—

—

16

Inre politik

5

5

293

293

298

298

396

396

Yttre förbindelser

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

127

127

127

127

93

93

Administration

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

5

5

5

5

6

6

Totalt fastställt och beslutat 2014

Totalt fastställt och beslutat 2014

3  890

3  890

838

838

4  728

4  728

Totalt fastställt och beslutat 2013

Totalt fastställt och beslutat 2013

2  495

2  495

941

941

3  436

3  436

I ovanstående belopp för 2014 ingår finansiella korrigeringar och återkrav vid källan för totalt 1  137 miljoner euro, varav jordbruk 21 miljoner euro, sammanhållning 834 miljoner euro, inre politik 207 miljoner euro, yttre förbindelser 71 miljoner euro och administration 4 miljoner euro.

Korrigeringar vid källan för Eruf och sammanhållningsfonden redovisas 2014 för första gången i tabell 6.2.1 och 6.2.2. Jämförande belopp för 2013 omfattar således inte sådana korrigeringar. Beloppen som redovisas för dessa fonder 2014 är kumulativa och omfattar således belopp för tidigare år.

6.2.1

6.2.2

6.2.2   
  Finansiella korrigeringar och återkrav som genomförts under 2014

Finansiella korrigeringar och återkrav som genomförts under 2014

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Finansiella korrigeringar | Återkrav | 2014 totalt | 2013 totalt |
| Jordbruk: | | | | |
| EGFJ | 796 | 150 | 946 | 636 |
| Landsbygdsutveckling | 86 | 167 | 252 | 359 |
| Sammanhållningspolitik: | | | | |
| Eruf (12) | 1  083 | 1 | 1  084 | 622 |
| Sammanhållningsfonden | 236 | — | 236 | 277 |
| ESF | 289 | 1 | 290 | 882 |
| FFU/EFF | 41 | 25 | 66 | 28 |
| EUGFJ Utvecklingssektionen | 13 | 5 | 18 | 16 |
| Övrigt | — | — | — | 16 |
| Inre politik | 5 | 274 | 279 | 401 |
| Yttre förbindelser | Ej tillämpligt | 108 | 108 | 93 |
| Administration | Ej tillämpligt | 5 | 5 | 6 |
| Totalt genomfört 2014 | 2  549 | 736 | 3  285 | |
| Totalt genomfört 2013 | 2  472 | 862 | | 3  334 |

(miljoner euro)

Finansiella korrigeringar

Återkrav

2014 totalt

2013 totalt

Jordbruk:

EGFJ

796

150

946

636

Landsbygdsutveckling

86

167

252

359

Sammanhållningspolitik:

Eruf (12)

12

1  083

1

1  084

622

Sammanhållningsfonden

236

—

236

277

ESF

289

1

290

882

FFU/EFF

41

25

66

28

EUGFJ Utvecklingssektionen

13

5

18

16

Övrigt

—

—

—

16

Inre politik

5

274

279

401

Yttre förbindelser

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

108

108

108

108

93

93

Administration

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

5

5

5

5

6

6

Totalt genomfört 2014

Totalt genomfört 2014

2  549

2  549

736

736

3  285

3  285

Totalt genomfört 2013

Totalt genomfört 2013

2  472

2  472

862

862

3  334

3  334

I ovanstående belopp för 2014 ingår finansiella korrigeringar och återkrav vid källan för totalt 782 miljoner euro, varav jordbruk 6 miljoner euro, sammanhållning 494 miljoner euro, inre politik 207 miljoner euro, yttre förbindelser 71 miljoner euro och administration 4 miljoner euro.

Jordbruk och landsbygdsutveckling:

Jordbruk och landsbygdsutveckling:

De finansiella korrigeringarna gäller svagheter som upptäckts i medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem utifrån revisioner som kommissionen utfört inom ramen för de fleråriga förfarandena med överensstämmelsekontroller. Korrigeringarna härrör också från årliga beslut om räkenskapsavslutning. Finansiella korrigeringar utgör ett incitament för medlemsstaterna att förbättra sina förvaltnings- och kontrollsystem. Tillsammans med återkraven skyddar korrigeringarna EU:s budget från lagstridiga utgifter.

Beloppen som fastställts eller beslutats omfattar beslut nr 2015/103 om kontroll av överensstämmelse (1  243 miljoner euro och 166 miljoner euro för EGFJ respektive EJFLU) som fastställdes före årets slut av kommissionens avdelningar men formellt antogs av kommissionen först i januari 2015. Dessa belopp ingår också i upplupna intäkter per den 31 december 2014.

För EGFJ och EJFLU kan finansiella korrigeringar som överstiger 0,01 % av BNP på den berörda medlemsstatens begäran genomföras i tre årliga avbetalningar. Dessutom har genomförandedatumet i några fall skjutits upp med 18 månader (i fråga om medlemsstater som får ekonomiskt stöd enligt ramavtalet om Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten, som undertecknades den 7 juni 2010). Dessa metoder syftar till att säkerställa att den faktiska återbetalningen till EU:s budget från den berörda medlemsstaten kan genomföras utan att riskera den nationella budgeten. Effekten av uppskjutna betalningar och avbetalningar är 566 miljoner euro (EGFJ: 515 miljoner euro och EJFLU: 51 miljoner euro) på skillnaden som kan noteras mellan beloppen som fastställts och beslutats och det faktiska genomförandet. Återstående belopp kan förklaras genom beslut nr 2015/103 som bekräftades i december 2014 men antogs i januari 2015 – se ovan.

Återkrav av felaktigheter som upptäcks hos betalningsorgan minskar framtida återbetalningsanspråk från kommissionen till medlemsstaterna. För EGFJ redovisar kommissionen hela det utbetalade beloppet till jordbrukare som utgifter. Detta förklarar skillnaden mellan utbetalningar till jordbrukare och belopp som ersatts till betalningsorgan i form av inkomster avsatta för särskilda ändamål, vilket innebär att inkomsterna finns tillgängliga för finansieringen av jordbruksutgifter. För EJFLU redovisar kommissionen det kvalificerade nettobeloppet som utgifter efter avdrag av korrigeringar och återkrav.

Sammanhållningspolitik:

Sammanhållningspolitik:

För sammanhållningspolitiken gäller de finansiella korrigeringarna svagheter som upptäckts i medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem utifrån revisioner som kommissionen utfört. Finansiella korrigeringar tillämpas huvudsakligen när myndigheter i medlemsstaterna återkallar utgifter som inledningsvis deklarerats och ersätter dem med nya utgifter. I sådana fall förlorar medlemsstaterna inga EU-medel. Medlemsstaterna kan också deklarera ytterligare projekt vilket i praktiken kunde motsvara en lägre medfinansiering för prioritetsaxeln eller programmet eftersom den uteslutna icke-kvalificerade utgiften kan behöva finansieras via den nationella budgeten.

När dessa åtgärder inte är möjliga eller tillåtna tillämpas finansiella korrigeringar som leder till en förlust av EU-medel för den berörda medlemsstaten. Detta kan inträffa efter att programmen har avslutats eller om de berörda medlemsstaterna inte kan lägga fram tillräckliga belägg för att utgifterna eller projekten är bidragsberättigande.

De finansiella korrigeringar som genomförts 2014 gällde korrigeringar som fastställts eller beslutats 2014 (1  365 miljoner euro) eller under tidigare perioder (297 miljoner euro).

Finansiella korrigeringar under sammanhållningspolitiken genomfördes enligt följande 2014:

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Eruf | Sammanhållningsfonden | ESF | FFU/EFF | EUGFJ Utvecklingssektionen | Totalt |
| Belopp som har dragits tillbaka eller räknats av vid räkenskapsavslut 2000–2006 | 448 | 136 | 114 | 8 | 8 | 714 |
| Återkallat av medlemsstater 2007–2013 | 242 | 22 | 92 | 16 | — | 372 |
| Betalningskrav | 24 | 17 | 19 | 17 | 5 | 82 |
| Korrigeringar vid källan | 370 | 60 | 64 | — | — | 494 |
| Totalt genomfört 2014 | 1  083 | 236 | 289 | 41 | 13 | 1  662 |

(miljoner euro)

Eruf

Sammanhållningsfonden

ESF

FFU/EFF

EUGFJ Utvecklingssektionen

Totalt

Belopp som har dragits tillbaka eller räknats av vid räkenskapsavslut 2000–2006

448

136

114

8

8

714

Återkallat av medlemsstater 2007–2013

242

22

92

16

—

372

Betalningskrav

24

17

19

17

5

82

Korrigeringar vid källan

370

60

64

—

—

494

Totalt genomfört 2014

Totalt genomfört 2014

1  083

1  083

236

236

289

289

41

41

13

13

1  662

1  662

6.3   KOMMISSIONENS FÖREBYGGANDE ÅTGÄRDER

KOMMISSIONENS FÖREBYGGANDE ÅTGÄRDER

Kommissionen vidtar en rad förebyggande åtgärder för att skydda EU:s budget. Vid direkt förvaltning omfattar det förebyggande arbetet bland annat att de ansvariga avdelningarna kontrollerar om de utgifter som bidragsmottagarna begär ersättning för är bidragsberättigande. Sådana förhandskontroller ingår i rutinerna för programförvaltningen och ska ge en rimlig försäkran om att utbetalningarna har stöd i regelverket och är riktiga. I synnerhet i avtalsfrågor kan kommissionens avdelningar också ge vägledning som syftar till att säkra en sund och effektiv förvaltning av medlen och därmed minskar risken för oriktigheter.

Vid delad förvaltning (som tillämpas bland annat för utgifter på jordbruksområdet och inom sammanhållningspolitiken) är det medlemsstaterna som under hela utgiftscykeln har huvudansvaret för att se till att utgifter som ersätts från EU:s budget har stöd i regelverket och är riktiga. Eftersom kommissionen utövar viss tillsyn över denna förvaltningsform kan även andra förebyggande åtgärder förekomma. Kommissionen får göra följande:

| — | Avbryta betalningsfristen i högst sex månader om






  a) | det finns belägg som tyder på betydande brister i förvaltnings- och kontrollsystemen i den berörda medlemsstaten, eller |
| --- | --- | --- |

—

Avbryta betalningsfristen i högst sex månader om

a)

det finns belägg som tyder på betydande brister i förvaltnings- och kontrollsystemen i den berörda medlemsstaten, eller

| b) | kommissionen måste genomföra ytterligare kontroller efter att ha fått uppgifter om att utgifter i en attesterad utgiftsdeklaration är kopplad till en allvarlig oriktighet som inte har korrigerats. |
| --- | --- |

b)

kommissionen måste genomföra ytterligare kontroller efter att ha fått uppgifter om att utgifter i en attesterad utgiftsdeklaration är kopplad till en allvarlig oriktighet som inte har korrigerats.

När ett ärende har avslutats (när ett brev om upphävande har skickats) kan de avbrutna utbetalningarna av beloppet bearbetas och det resterande beloppet betalas ut till medlemsstatens myndigheter förutsatt att tillräcklig kredit finns tillgänglig och att programmet inte påverkas av andra problem.

| — | Helt eller delvis ställa in en mellanliggande utbetalning till en medlemsstat i följande tre fall:






  a) | Det finns belägg på betydande brister i programmets förvaltnings- och kontrollsystem och medlemsstaten har inte vidtagit nödvändiga korrigerande åtgärder. |
| --- | --- | --- |

—

Helt eller delvis ställa in en mellanliggande utbetalning till en medlemsstat i följande tre fall:

a)

Det finns belägg på betydande brister i programmets förvaltnings- och kontrollsystem och medlemsstaten har inte vidtagit nödvändiga korrigerande åtgärder.

| b) | Utgifterna i en attesterad utgiftsdeklaration är kopplade till en allvarlig oriktighet som inte har korrigerats. |
| --- | --- |

b)

Utgifterna i en attesterad utgiftsdeklaration är kopplade till en allvarlig oriktighet som inte har korrigerats.

| c) | I situationer där en medlemsstat allvarligt åsidosätter sina skyldigheter när det gäller förvaltning och kontroll. |
| --- | --- |

c)

I situationer där en medlemsstat allvarligt åsidosätter sina skyldigheter när det gäller förvaltning och kontroll.

Om medlemsstaten inte vidtar nödvändiga åtgärder kan kommissionen besluta sig att kräva en finansiell korrigering.

Avbrutna betalningar:

Avbrutna betalningar:

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Programperioden 2007–2013 |
| Pågående ärenden totalt per den 31.12.2013 | Nya ärenden 2014 | Avslutade ärenden under 2014 | Pågående ärenden totalt per den 31.12.2014 |
| Fond | Antal ärenden | Belopp | Antal ärenden | Belopp | Antal ärenden | Belopp | Antal ärenden | Belopp |
| EJFLU (13) | 2 | 1 | 15 | 79 | 17 | 80 | — | — |
| Eruf och sammanhållningsfonden | 101 | 1  608 | 134 | 6  227 | 137 | 3  998 | 98 | 3  837 |
| ESF | 20 | 272 | 31 | 1  323 | 19 | 625 | 32 | 970 |
| EFF | 10 | 97 | 13 | 103 | 15 | 186 | 8 | 14 |
| Totalt | 133 | 1  978 | 193 | 7  732 | 188 | 4  889 | 138 | 4  821 |

(miljoner euro)

Programperioden 2007–2013

Pågående ärenden totalt per den 31.12.2013

Nya ärenden 2014

Avslutade ärenden under 2014

Pågående ärenden totalt per den 31.12.2014

Fond

Fond

Antal ärenden

Belopp

Antal ärenden

Belopp

Antal ärenden

Belopp

Antal ärenden

Belopp

EJFLU (13)

13

2

1

15

79

17

80

—

—

Eruf och sammanhållningsfonden

101

1  608

134

6  227

137

3  998

98

3  837

ESF

20

272

31

1  323

19

625

32

970

EFF

10

97

13

103

15

186

8

14

Totalt

Totalt

133

133

1  978

1  978

193

193

7  732

7  732

188

188

4  889

4  889

138

138

4  821

4  821

Betalningar som ställts in och avdrag:

Betalningar som ställts in och avdrag:

För Eruf och sammanhållningsfonden var fem beslut om utbetalningar som ställts in fortfarande i kraft vid slutet av 2013 (beslutet om att upphäva ett av dem fattades 2013 men meddelades officiellt 2014). Under 2014 fattades beslut om att upphäva besluten om utbetalningar som ställts in i fråga om två program. De tre övriga besluten om att ställa in utbetalningar var fortsättningsvis i kraft i slutet av 2014. Fyra nya beslut om att ställa in utbetalningar antogs 2014. Två var fortfarande i kraft vid årets slut.

Eruf

sammanhållningsfonden

För ESF:s del var ett beslut som antogs 2011 om att ställa in utbetalningar fortfarande i kraft i slutet av 2014. Av de elva beslut om att ställa in utbetalningar som antogs 2013 var sju fortsättningsvis i kraft vid slutet av 2014. Under 2014 fattades elva nya beslut om att ställa in utbetalningar. Alla var i kraft vid slutet av 2014.

ESF

Ett beslut om att ställa in utbetalningar fattades 2014 för EFF till följd av en brist som upptäcktes i förvaltnings- och kontrollsystemet hos en medlemsstat då det gällde EU:s åtgärder för att minska fiskeflottans överkapacitet.

EFF

År 2014 fattades inte några beslut om att ställa in betalningar som avsåg EJFLU. För EGFJ gjordes ett avdrag under 2014, medan tre beslut om avdrag antogs för EJFLU. Vid årets slut fanns det fem öppna ärenden som gällde avdrag för EJFLU.

EJFLU

EGFJ

6.4   ÅTERKRAV AV OUTNYTTJAD FÖRFINANSIERING

ÅTERKRAV AV OUTNYTTJAD FÖRFINANSIERING

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Jordbruk: | | |
| EGFJ | — | — |
| Landsbygdsutveckling | — | — |
| Sammanhållningspolitik: | | |
| Eruf | — | 68 |
| Sammanhållningsfonden | — | 4 |
| ESF | 9 | 53 |
| FFU/EFF | 10 | 7 |
| EUGFJ Utvecklingssektionen | 6 | 3 |
| Inre politik | 278 | 208 |
| Yttre förbindelser | 95 | 91 |
| Administration | 2 | 1 |
| Återkrävt totalt | 400 | 435 |

(miljoner euro)

2014

2013

Jordbruk:

EGFJ

—

—

Landsbygdsutveckling

—

—

Sammanhållningspolitik:

Eruf

—

68

Sammanhållningsfonden

—

4

ESF

9

53

FFU/EFF

10

7

EUGFJ Utvecklingssektionen

6

3

Inre politik

278

208

Yttre förbindelser

95

91

Administration

2

1

Återkrävt totalt

Återkrävt totalt

400

400

435

435

Återkrav av outnyttjad förfinansiering bör inte blandas ihop med återkrav av felaktigt utbetalda medel. Om kommissionens avdelningar upptäcker och återkräver medel som felaktigt utbetalats i samband med förfinansiering tillämpas det sedvanliga förfarandet för finansiell korrigering eller återkrav enligt vad som förklarats ovan. Mer information om förfinansiering finns även i not 2.5.

2.5.

7.   HANTERING AV FINANSIELLA RISKER

Nedanstående upplysningar om Europeiska unionens hantering av finansiella risker avser följande:

| — | Upp- och utlåningsverksamhet som utförs av kommissionen genom EFSM, betalningsbalansstöd, makroekonomiskt stöd och Euratomåtgärder samt EKSG under avveckling. |
| --- | --- |

—

Upp- och utlåningsverksamhet som utförs av kommissionen genom EFSM, betalningsbalansstöd, makroekonomiskt stöd och Euratomåtgärder samt EKSG under avveckling.

| — | De finanstransaktioner som kommissionen utför i samband med genomförandet av budgeten, bl.a. inkassering av böter. |
| --- | --- |

—

De finanstransaktioner som kommissionen utför i samband med genomförandet av budgeten, bl.a. inkassering av böter.

| — | Garantifonden för åtgärder avseende tredje land. |
| --- | --- |

—

Garantifonden för åtgärder avseende tredje land.

| — | Finansiella instrument som finansierats via budgeten. |
| --- | --- |

—

Finansiella instrument som finansierats via budgeten.

7.1   TYPER AV RISKER

TYPER AV RISKER

Marknadsrisken är risken för att det verkliga värdet eller framtida kassaflöden avseende ett givet finansiellt instrument ska påverkas av variationer i marknadspriserna. Marknadsrisken avser inte bara möjligheterna till förluster utan även möjligheter till vinster. Hit räknas valutarisker, ränterisker och övriga prisrisker (EU är inte exponerat för några övriga större prisrisker).

Marknadsrisken

| 1. | Valutarisk är risken för att EU:s transaktioner eller dess investeringar påverkas av fluktuationer i växelkurserna. Risken uppstår när en valuta apprecieras eller deprecieras i förhållande till en annan. |
| --- | --- |

1.

Valutarisk är risken för att EU:s transaktioner eller dess investeringar påverkas av fluktuationer i växelkurserna. Risken uppstår när en valuta apprecieras eller deprecieras i förhållande till en annan.

Valutarisk

| 2. | Ränterisk är risken för att ett värdepapper, i synnerhet en obligation, tappar i värde på grund av att räntorna höjs. Högre räntor ger i allmänhet lägre priser på obligationer med fast räntesats och vice versa. |
| --- | --- |

2.

Ränterisk är risken för att ett värdepapper, i synnerhet en obligation, tappar i värde på grund av att räntorna höjs. Högre räntor ger i allmänhet lägre priser på obligationer med fast räntesats och vice versa.

Ränterisk

Kreditrisk innebär risken för förluster på grund av att en gäldenär eller låntagare inte fullgör sina betalningsskyldigheter med avseende på lån eller någon annan typ av kredit (antingen avseende kapitalet eller räntan eller båda) eller sina andra avtalsenliga skyldigheter. Sådan underlåtelse kan yttra sig som försenade betalningar, omläggning av låneåterbetalningarna eller konkurs.

Kreditrisk

Likviditetsrisken är den risk som uppstår vid svårigheter att sälja en tillgång, till exempel därför att ett visst värdepapper eller en viss tillgång inte kan överlåtas tillräckligt snabbt på marknaden för att förebygga en förlust eller uppfylla en förpliktelse.

Likviditetsrisken

7.2   RIKTLINJER FÖR RISKHANTERING

RIKTLINJER FÖR RISKHANTERING

Genomförandet av EU:s budget sker i allt högre grad genom finansieringsinstrument. Grundtanken bakom denna nyhet är att den slutliga stödmottagaren tack vare hävstångseffekten erhåller mer än en euro i finansiellt stöd för varje euro som spenderas ur budgeten via finansieringsinstrumenten, i motsats till ett traditionellt budgetgenomförande där man beviljar bidrag och subventioner. Detta smarta sätt att använda EU:s budget maximerar effekten av de tillgängliga medlen. Mer information om de berörda beloppen finns i not 2.4.

2.4

Gemensamt för de flesta finansieringsinstrument är att genomförandet delegeras antingen till EIB-gruppen (inklusive EIF) utifrån ett avtal mellan kommissionen och EIB eller till andra finansiella mellanhänder. De avtal som slutits med dessa mellanhänder medför strikta villkor och skyldigheter för mellanhänderna för att säkerställa att EU:s medel förvaltas och rapporteras korrekt. När ett ekonomiskt bidrag till ett av instrumenten har fastställts, överförs medlen till ett särskilt bankkonto hos den finansiella mellanhanden (dvs. ett förvaltningskonto). Den finansiella mellanhanden kan, beroende på ifrågavarande instrument, använda medlen på förvaltningskontot t.ex. för utlåning eller för att utfärda skuldinstrument. Intäkter från finansieringsinstrument måste, som allmän regel, återbetalas till EU:s budget.

Risken för dessa finansieringsinstrument är vanligen begränsad till ett tak som anges i de underliggande avtalen. Taket utgör det budgeterade beloppet avsett för instrumentet. Eftersom kommissionen ofta står för den första förlustdelen och eftersom instrumenten är avsedda som finansiering till mer riskfyllda stödmottagare (som har svårigheter att få finansiering från kommersiella långivare) är det sannolikt att EU:s budget åtminstone kommer att drabbas av vissa förluster.

Upp- och utlåningsverksamhet

Upp- och utlåningsverksamhet

Upp- och utlåningstransaktionerna och den därtill hörande finansförvaltningen sköts av EU i enlighet med respektive rådsbeslut, om tillämpligt, samt interna riktlinjer. De förvaltande enheterna har utarbetat skriftliga instruktioner som tillämpas för de olika leden i arbetet såsom upplåning, utlåning och likviditetsförvaltning. Normalt sker ingen risksäkring för att kompensera variationer i räntan eller växelkurser (så kallad hedging) eftersom utlåningstransaktionerna vanligen finansieras av motsvarande upplåning (back-to-back-lån), vilket innebär att lånen inte är utsatta för räntevariationer eller växelkursvariationer. Det utförs regelbundna kontroller att ”back-to-back”-metoden tillämpas.

Likviditetsförvaltning

Likviditetsförvaltning

Reglerna och principerna för kommissionens finansförvaltning anges i rådets förordning nr 1150/2000 (ändrad genom rådets förordningar nr 2028/2004 och 105/2009) samt i budgetförordningen och dess tillämpningsföreskrifter.

Som ett resultat av ovannämnda förordningar tillämpas följande huvudprinciper:

| — | Medlemsstaterna betalar de egna medlen till de konton som finansministeriet, eller det organ som har utnämnts av varje medlemsstat, har öppnat för detta ändamål i kommissionens namn. Kommissionen kan ta ut medel från kontona bara för att täcka sina behov av likvida medel. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna betalar de egna medlen till de konton som finansministeriet, eller det organ som har utnämnts av varje medlemsstat, har öppnat för detta ändamål i kommissionens namn. Kommissionen kan ta ut medel från kontona bara för att täcka sina behov av likvida medel.

| — | Medlemsstaterna betalar de egna medlen i sina egna nationella valutor, medan kommissionens betalningar framför allt görs i euro. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna betalar de egna medlen i sina egna nationella valutor, medan kommissionens betalningar framför allt görs i euro.

| — | Bankkonton som öppnats i kommissionens namn får inte övertrasseras. Denna begränsning gäller inte kommissionens konton för egna medel då skyldigheterna är ouppfyllda i fråga om lån som tecknats eller garanterats i enlighet med rådsförordningar och rådsbeslut. Dessutom gäller inte begränsningen i vissa fall där behoven av likvida medel överstiger tillgångarna på kontona. |
| --- | --- |

—

Bankkonton som öppnats i kommissionens namn får inte övertrasseras. Denna begränsning gäller inte kommissionens konton för egna medel då skyldigheterna är ouppfyllda i fråga om lån som tecknats eller garanterats i enlighet med rådsförordningar och rådsbeslut. Dessutom gäller inte begränsningen i vissa fall där behoven av likvida medel överstiger tillgångarna på kontona.

| — | Om medlen på bankkontona är angivna i andra valutor än euro används medlen endera för betalningar i samma valutor eller omräknas regelbundet till euro. |
| --- | --- |

—

Om medlen på bankkontona är angivna i andra valutor än euro används medlen endera för betalningar i samma valutor eller omräknas regelbundet till euro.

Utöver kontona för egna medel har kommissionen öppnat andra bankkonton i centralbanker och affärsbanker för att utföra betalningar och ta emot andra intäkter än medlemsstaternas bidrag till budgeten.

Kassa- och betalningstransaktionerna är i hög grad automatiserade och baseras på moderna informationssystem. Särskilda förfaranden tillämpas för att garantera säkerheten i systemen och för att säkerställa åtskillnad mellan befogenheter i enlighet med budgetförordningen, kommissionens interna kontrollstandarder och revisionsprinciperna.

En skriftlig uppsättning riktlinjer och förfaranden reglerar kommissionens hantering av kassa- och betalningstransaktioner i syfte att begränsa de operativa och finansiella riskerna och säkerställa en tillräcklig kontrollnivå. Dessa riktlinjer täcker olika transaktionsområden (t.ex. verkställande av betalningar och likviditetsförvaltning, kassaflödesanalys, driftskontinuitet) och överensstämmelsen med riktlinjerna och förfarandena kontrolleras regelbundet. Dessutom ska information utbytas mellan GD Budget och GD Ekonomi och finans om riskhantering och vilka exponeringar som är fördelaktigast.

Böter

Böter

Preliminärt inkasserade böter: depositioner

Preliminärt inkasserade böter: depositioner

Belopp som mottagits före 2010 står kvar på konton hos banker som särskilt valts ut för deponering av preliminärt inkasserade bötesbelopp. Bankerna väljs ut enligt upphandlingsreglerna som fastställts i budgetförordningen. Medlen lånas in i vissa banker i enlighet med de interna reglerna för riskhantering. I dessa regler definieras kraven på bankens kreditvärdering och vilka belopp som får placeras i förhållande till bankens kapitalbas. Finansiella risker och transaktionsrisker identifieras och utvärderas, och man kontrollerar regelbundet att interna riktlinjer och förfaranden efterlevs.

Preliminärt inkasserade böter: Bufi-portfölj

Preliminärt inkasserade böter: Bufi-portfölj

Utdömda bötesbelopp som inkasseras preliminärt investeras sedan 2010 i en särskilt upprättad fond (Bufi). Fondens huvudmål är att minska de finansmarknadsrelaterade riskerna samt att behandla samtliga bötfällda företag lika genom att erbjuda garanterad avkastning som beräknas på samma grunder. Förvaltningen av tillgångar och skulder i fråga om preliminärt inkasserade bötesbelopp sköts av kommissionen i enlighet med interna riktlinjer för tillgångsförvaltning. Handböcker med instruktioner om förfaranden inom särskilda områden såsom likviditetsförvaltning har utarbetats av de förvaltande enheterna och används av dem. Finansiella och operativa risker identifieras och utvärderas, och man kontrollerar regelbundet att interna riktlinjer och förfaranden efterlevs.

Målen för tillgångsförvaltningen är att investera de preliminära böter som betalats in till kommissionen för att

| a) | säkerställa att medlen är lätt tillgängliga när de behövs, och |
| --- | --- |

a)

säkerställa att medlen är lätt tillgängliga när de behövs, och

| b) | under normala förhållanden försöka få fram en avkastning som i genomsnitt är minst lika med avkastningen på referensvärdet för Bufi (dvs. Bufi Benchmark) minus kostnader. |
| --- | --- |

b)

under normala förhållanden försöka få fram en avkastning som i genomsnitt är minst lika med avkastningen på referensvärdet för Bufi (dvs. Bufi Benchmark) minus kostnader.

Bufi Benchmark

Investeringar får i princip bara ske i form av tidsbunden inlåning hos centralbanker i euroområdet, statspapper som utfärdats av organ i euroområdet, helt statsägda eller statsgaranterade banker eller överstatliga institutioner, obligationer, samt växlar och inlåningsbevis som utfärdas av antingen statliga eller överstatliga institutioner.

Bankgarantier

Bankgarantier

Kommissionen innehar även ett betydande antal garantier ställda i finansinstitut med anledning av böter som kommissionen ålagt företag som bryter mot EU:s konkurrensregler (se not 2.6.1.2). Dessa garantier har ställts av de bötfällda företagen som ett alternativ till en preliminär inkassering av böterna. Garantierna förvaltas i enlighet med de interna reglerna för riskhantering. Finansiella risker och transaktionsrisker identifieras och utvärderas, och man kontrollerar regelbundet att interna riktlinjer och förfaranden efterlevs.

2.6.1.2

Garantifonden

Garantifonden

Reglerna och principerna för förvaltningen av garantifondens tillgångar fastställs i en konvention mellan kommissionen och Europeiska investeringsbanken av den 25 november 1994, med ändringar av den 17 och 23 september 1996, den 8 maj 2002, den 25 februari 2008 och den 9 november 2010. Garantifonden drivs med euron som enda valuta. Alla investeringar sker i euro för att undvika eventuella valutarisker. Fondens finansiella verksamhet bedrivs i linje med vedertagna försiktighetsregler för tillgångsförvaltning. Garantifondens förvaltningsansvariga ska särskilt sträva efter att minska riskerna och se till att de förvaltade tillgångarna kan säljas eller överlåtas utan väsentliga dröjsmål, med hänsyn till de åtaganden som fonden kan behöva uppfylla.

7.2.1   
  Avstämning av bokfört värde och verkligt värde för finansiella instrument

Avstämning av bokfört värde och verkligt värde för finansiella instrument

Avstämning av bokfört värde och verkligt värde för finansiella instrument enligt klass

Avstämning av bokfört värde och verkligt värde för finansiella instrument enligt klass

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Bokfört värde | Verkligt värde | Bokfört värde | Verkligt värde |
| Finansiella tillgångar till verkligt värde | | | | |
| Säljbara finansiella tillgångar | 9  406 | 9  406 | 7  870 | 7  870 |
| Likvida medel | 17  545 | 17  545 | 9  510 | 9  510 |
| Totalt | 26  951 | 26  951 | 17  380 | 17  380 |
| Finansiella tillgångar till upplupet anskaffningsvärde | | | | |
| Lån | 58  843 | 58  843 | 57  545 | 57  545 |
| Övriga fordringar med motprestationer och återkrav utan motprestationer | 15  578 | 15  578 | 13  680 | 13  680 |
| Totalt | 74  421 | 74  421 | 71  225 | 71  225 |
| Totalt | 1 01  372 | 1 01  372 | 88  605 | 88  605 |

(miljoner euro)

31.12.2014

31.12.2013

Bokfört värde

Verkligt värde

Bokfört värde

Verkligt värde

Finansiella tillgångar till verkligt värde

Finansiella tillgångar till verkligt värde

Säljbara finansiella tillgångar

9  406

9  406

7  870

7  870

Likvida medel

17  545

17  545

9  510

9  510

Totalt

26  951

26  951

26  951

26  951

17  380

17  380

17  380

17  380

Finansiella tillgångar till upplupet anskaffningsvärde

Finansiella tillgångar till upplupet anskaffningsvärde

Lån

58  843

58  843

57  545

57  545

Övriga fordringar med motprestationer och återkrav utan motprestationer

15  578

15  578

13  680

13  680

Totalt

74  421

74  421

74  421

74  421

71  225

71  225

71  225

71  225

Totalt

Totalt

1 01  372

1 01  372

1 01  372

1 01  372

88  605

88  605

88  605

88  605

Avstämning av bokfört värde och verkligt värde för finansiella skulder enligt klass

Avstämning av bokfört värde och verkligt värde för finansiella skulder enligt klass

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| | Bokfört värde | Verkligt värde | Bokfört värde | Verkligt värde |
| Finansiella skulder till verkligt värde | — | — | — | — |
| Finansiella skulder till upplupet anskaffningsvärde | | | | |
| Upplåning | 58  470 | 58  470 | 57  218 | 57  218 |
| Skulder i samband med finansiell leasing | 1  755 | 1  755 | 1  838 | 1  838 |
| Skulder | 43  180 | 43  180 | 36  213 | 36  213 |
| Övrigt | 454 | 454 | 477 | 477 |
| Totalt | 1 03  859 | 1 03  859 | 95  746 | 95  746 |

(miljoner euro)

31.12.2014

31.12.2013

Bokfört värde

Verkligt värde

Bokfört värde

Verkligt värde

Finansiella skulder till verkligt värde

Finansiella skulder till verkligt värde

—

—

—

—

Finansiella skulder till upplupet anskaffningsvärde

Finansiella skulder till upplupet anskaffningsvärde

Upplåning

58  470

58  470

57  218

57  218

Skulder i samband med finansiell leasing

1  755

1  755

1  838

1  838

Skulder

43  180

43  180

36  213

36  213

Övrigt

454

454

477

477

Totalt

Totalt

1 03  859

1 03  859

1 03  859

1 03  859

95  746

95  746

95  746

95  746

7.3   VALUTARISK

VALUTARISK

EU:s exponering mot valutarisk från finansiella instrument vid årets slut – nettoposition

EU:s exponering mot valutarisk från finansiella instrument vid årets slut – nettoposition

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Övrigt | Totalt | USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Övrigt | Totalt |
| Finansiella tillgångar | | | | | | | | | | | | | | |
| Säljbara finansiella tillgångar | 68 | 77 | 7 | 9 | 9  203 | 42 | 9  406 | 39 | 66 | 13 | 19 | 7  732 | — | 7  870 |
| Lån (14) | 2 | 0 | — | — | 303 | 28 | 334 | 1 | — | — | — | 277 | 8 | 286 |
| Fordringar och medel som kan återkrävas | 2 | 4  102 | 50 | 88 | 11  197 | 140 | 15  578 | 1 | 1  050 | 42 | 79 | 12  284 | 224 | 13  680 |
| Likvida medel | 44 | 1  157 | 471 | 928 | 14  180 | 764 | 17  545 | 39 | 140 | 446 | 257 | 8  225 | 403 | 9  510 |
| Totalt | 116 | 5  336 | 528 | 1  024 | 34  883 | 974 | 42  862 | 80 | 1  256 | 501 | 355 | 28  518 | 635 | 31  345 |
| Finansiella skulder | | | | | | | | | | | | | | |
| Skulder | 0 | (10) | 0 | 0 | (43  168) | 2) | (43  180) | — | (5) | — | — | (36  156) | (52) | (36  213) |
| Totalt | 0 | (10) | 0 | 0 | (43  168) | 2) | (43  180) | — | (5) | — | — | (36  156) | (52) | (36  213) |
| Totalt | 116 | 5  326 | 528 | 1  024 | (8  284) | 972 | (318) | 80 | 1  251 | 501 | 355 | (7  638) | 583 | (4  868) |

(miljoner euro)

31.12.2014

31.12.2013

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Övrigt

Totalt

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Övrigt

Totalt

Finansiella tillgångar

Finansiella tillgångar

Säljbara finansiella tillgångar

68

77

7

9

9  203

42

9  406

39

66

13

19

7  732

—

7  870

Lån (14)

14

2

0

—

—

303

28

334

1

—

—

—

277

8

286

Fordringar och medel som kan återkrävas

2

4  102

50

88

11  197

140

15  578

1

1  050

42

79

12  284

224

13  680

Likvida medel

44

1  157

471

928

14  180

764

17  545

39

140

446

257

8  225

403

9  510

Totalt

116

116

5  336

5  336

528

528

1  024

1  024

34  883

34  883

974

974

42  862

42  862

80

80

1  256

1  256

501

501

355

355

28  518

28  518

635

635

31  345

31  345

Finansiella skulder

Finansiella skulder

Skulder

0

(10)

0

0

(43  168)

2)

(43  180)

—

(5)

—

—

(36  156)

(52)

(36  213)

Totalt

0

0

(10)

(10)

0

0

0

0

(43  168)

(43  168)

2)

2)

(43  180)

(43  180)

—

(5)

(5)

—

—

(36  156)

(36  156)

(52)

(52)

(36  213)

(36  213)

Totalt

Totalt

116

116

5  326

5  326

528

528

1  024

1  024

(8  284)

(8  284)

972

972

(318)

(318)

80

80

1  251

1  251

501

501

355

355

(7  638)

(7  638)

583

583

(4  868)

(4  868)

Om euron skulle ha stärkts med 10 % mot andra valutor hade detta haft följande effekt:

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Rörelseresultat |
| USD | GBP | DKK | SEK | Övrigt |
| 31.12.2014 | (4) | (483) | (47) | (92) | 0 |
| 31.12.2013 | 3) | (107) | (44) | (30) | — |

(miljoner euro)

Rörelseresultat

USD

GBP

DKK

SEK

Övrigt

31.12.2014

(4)

(483)

(47)

(92)

0

31.12.2013

3)

(107)

(44)

(30)

—

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Nettotillgångar |
| USD | GBP | DKK | SEK | Övrigt |
| 31.12.2014 | (6) | (7) | 1) | 1) | — |
| 31.12.2013 | (4) | (6) | 1) | 2) | — |

(miljoner euro)

Nettotillgångar

USD

GBP

DKK

SEK

Övrigt

31.12.2014

(6)

(7)

1)

1)

—

31.12.2013

(4)

(6)

1)

2)

—

Om euron skulle ha försvagats med 10 % mot dessa valutor hade detta haft följande effekt:

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Rörelseresultat |
| USD | GBP | DKK | SEK | Övrigt |
| 31.12.2014 | 5 | 591 | 58 | 113 | — |
| 31.12.2013 | 4 | 131 | 53 | 38 | — |

(miljoner euro)

Rörelseresultat

USD

GBP

DKK

SEK

Övrigt

31.12.2014

5

591

58

113

—

31.12.2013

4

131

53

38

—

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Nettotillgångar |
| USD | GBP | DKK | SEK | Övrigt |
| 31.12.2014 | 8 | 9 | 1 | 1 | — |
| 31.12.2013 | 4 | 7 | 1 | 2 | — |

(miljoner euro)

Nettotillgångar

USD

GBP

DKK

SEK

Övrigt

31.12.2014

8

9

1

1

—

31.12.2013

4

7

1

2

—

Upp- och utlåning

Upp- och utlåning

De flesta finansiella tillgångar och skulder är utställda i euro. Därför är EU i dessa fall inte exponerad för valutarisk. Inom ramen för den finansiella mekanismen inom Euratom bedriver EU emellertid utlåning utställd i US-dollar. Utlåningen finansieras genom upplåning av motsvarande belopp i US-dollar (back-to-back-lån). På balansdagen var EU inte exponerad för någon valutarisk med avseende på Euratom.

Likviditetsförvaltning

Likviditetsförvaltning

De egna medel som medlemsstaterna betalat i annan valuta än euro hålls på kontona för egna medel i enlighet med förordningen om egna medel. Dessa egna medel räknas om till euro när de måste tas i anspråk för att verkställa utbetalningar. Förfarandena för att hantera dessa medel fastställs i den ovannämnda förordningen. I ett begränsat antal fall används medlen direkt för utbetalningar som ska göras i samma valuta.

Kommissionen har ett antal konton i affärsbanker i andra EU-valutor än euro, samt i US-dollar och schweiziska franc, i syfte att kunna göra utbetalningar i dessa valutor. Kontona fylls på beroende på hur många betalningar som ska verkställas och följaktligen exponeras inte saldona för valutarisk.

När diverse intäkter (andra än egna medel) tas emot i andra valutor än euro överförs de endera till kommissionens konton i samma valutor, om de behövs för att täcka utbetalningar, eller omräknas till euro och överförs till konton som hålls i euro. Förskottskonton som hålls i andra valutor än euro fylls på beroende på hur stora behoven beräknas vara av kortfristiga lokala utbetalningar i dessa valutor. Saldona på dessa konton hålls inom sina respektive tak.

Böter

Böter

Preliminärt inkasserade böter (depositioner och Bufi-portfölj) samt bankgarantier

Preliminärt inkasserade böter (depositioner och Bufi-portfölj) samt bankgarantier

Eftersom alla böter utdöms och betalas in i euro är de inte exponerade för valutarisk.

Garantifonden

Garantifonden

Eftersom garantifondens finansiella tillgångar är utställda i euro föreligger ingen valutarisk. Lån som övertagits av EU till följd av anspråk på garantifonden efter fallissemang hos en låntagare utförs i ursprungsvalutan och exponerar därmed EU mot valutarisk. På grund av osäkerhet avseende lånens återbetalningstid sker ingen risksäkring för att kompensera variationer i växelkurser (så kallad hedging).

7.4   RÄNTERISK

RÄNTERISK

Följande tabell visar räntekänsligheten för säljbara finansiella tillgångar med antagandet om en möjlig ränteförändring på cirka 1 %.

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Ökning (+)/minskning (–) i räntepunkter | Effekt på ekonomiskt resultat och nettotillgångar |
| 31.12.2014: Säljbara finansiella tillgångar | + 100 | (138) |
| | - 100 | 149 |
| 31.12.2013: Säljbara finansiella tillgångar | + 100 | (94) |
| | - 100 | 95 |

(miljoner euro)

Ökning (+)/minskning (–) i räntepunkter

Effekt på ekonomiskt resultat och nettotillgångar

31.12.2014: Säljbara finansiella tillgångar

- 100

(138)

- 100

149

31.12.2013: Säljbara finansiella tillgångar

- 100

(94)

- 100

95

I känslighetsanalysen beaktas endast effekten på prisrisken (verkligt värde) för säljbara finansiella tillgångar. Effekten på över- eller underskott för instrument med rörlig ränta har inte beaktats.

Upp- och utlåningsverksamhet

Upp- och utlåningsverksamhet

Upp- och utlåning med rörlig ränta

Upp- och utlåning med rörlig ränta

Av upp- och utlåningstransaktionernas natur följer att EU har såväl omfattande tillgångar som skulder som är räntebärande. Makroekonomiskt bistånd och Euratomlån till rörlig ränta medför en ränterisk för EU. De ränterisker som följer av utlåningen kompenseras dock av att den motsvarande inlåningen sker på jämförbara villkor (back-to-back). På balansdagen hade EU lån med rörlig ränta till ett nominellt belopp på 484 miljoner euro (år 2013: 583 miljoner euro). För dessa lån görs en omräkning av räntesatsen var sjätte månad.

back-to-back

Upp- och utlåning med fast ränta

Upp- och utlåning med fast ränta

EU har också makroekonomiskt bistånd och Euratomlån med fast ränta. Dessa lån uppgår till sammanlagt 1  692 miljoner euro under 2014 (år 2013: 367 miljoner euro) och har en slutlig löptid på under ett år (10 miljoner euro), mellan ett och fem år (146 miljoner euro) respektive över fem år (1  536 miljoner euro). Viktigare är att EU har nio lån genom det finansiella instrumentet betalningsbalanslån (BOP) med fast ränta. Dessa lånebelopp uppgick till totalt 8,4 miljarder euro under 2014 (år 2013: 11,4 miljarder euro) och lånen hade en slutlig löptid på under ett år (2,7 miljarder euro), mellan ett och fem år (5,5 miljarder euro) och över fem år (0,2 miljarder euro). Inom ramen för det finansiella instrumentet EFSM har EU 21 lån med fast ränta. Dessa lånebelopp uppgick till totalt 46,8 miljarder euro under 2014 (år 2013: 43,8 miljarder euro) och lånen hade en slutlig löptid på under ett år (5 miljarder euro), mellan ett och fem år (9,2 miljarder euro) och över fem år (32,5 miljarder euro).

Likviditetsförvaltning

Likviditetsförvaltning

Kommissionens finansförvaltning lånar inte upp pengar och exponeras därför inte för ränterisker. Ränta beräknas dock på saldon som innehas på olika bankkonton. Kommissionen har därför vidtagit åtgärder för att se till att den intjänade räntan på dess bankkonton regelbundet ska motsvara marknadsräntorna och deras eventuella fluktuationer.

De konton som öppnats vid medlemsstaternas statskassor för inbetalning av egna medel är icke-räntebärande och avgiftsfria. Ersättning kan utgå för konton hos nationella centralbanker enligt de officiella räntor som tillämpas av respektive institution.

För tillgodohavanden i affärsbanker utgår dagsränta. Räntan bygger på rörliga marknadsräntor med en avtalsenlig (positiv eller negativ) marginal. På de flesta kontona är ränteberäkningen kopplad till Eonia-räntan (Euro over night index average), och justeras för att spegla eventuella fluktuationer i denna räntesats. På vissa andra konton är räntan kopplad till ECB:s marginalränta vad gäller dess viktigaste refinansieringstransaktioner. Räntorna har vanligen ett avtalsmässigt golv på noll. Därför föreligger ingen risk att kommissionens intjänade räntor ligger under marknadsräntorna.

Euro over night index average

Böter

Böter

Preliminärt inkasserade böter (depositioner, Bufi-portfölj) samt bankgarantier

Preliminärt inkasserade böter (depositioner, Bufi-portfölj) samt bankgarantier

Depositioner och bankgarantier är inte utsatta för ränterisker. Depositionsräntorna följer marknadsräntan och dess eventuella fluktuationer. Det finns inga obligationer med rörlig ränta i Bufi-portföljen. Räntekänslighetsparametern, dvs. portföljens löptid, följer Bufi-indexet mycket nära. Eventuella negativa effekter på värderingen av tillgångarna skulle därför motsvaras av skuldsidan på Bufi. Endast en mycket liten exponering kvarstår gentemot ränterisker i det fall negativa sådana effekter under löptiden för betalning av böterna skulle leda till ett totalt sett negativt indexresultat.

Garantifonden

Garantifonden

Garantifondens räntebärande värdepapper har emitterats till rörlig ränta och innebär en exponering för räntevolatilitet, medan motsvarande värdepapper som emitterats till fast ränta innebär en exponering kopplad till det verkliga värdet. På balansdagen utgjorde obligationerna med fast räntesats ca 65 % av den samlade investeringsportföljen (år 2013: 58 %).

7.5   KREDITRISK

KREDITRISK

Beloppen som representerar EU:s exponering mot kreditrisk i slutet av räkenskapsperioden motsvarar det bokförda värdet av de finansiella instrumenten enligt not 2.

2

Finansiella tillgångar som varken har nedskrivits eller förfallit till betalning

Finansiella tillgångar som varken har nedskrivits eller förfallit till betalning

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Totalt | Varken förfallna eller nedskrivna | Förfallna men ej nedskrivna |
| < 1 år | 1–5 år | > 5 år |
| Lån | 58  843 | 58  843 | — | — | — |
| Fordringar och medel som kan återkrävas | 15  578 | 7  968 | 5  624 | 1  847 | 138 |
| Totalt per den 31.12.2014 | 74  421 | 66  811 | 5  624 | 1  847 | 138 |
| Lån | 57  544 | 57  542 | 1 | 1 | — |
| Fordringar och medel som kan återkrävas | 13  680 | 10  029 | 1  091 | 2  117 | 443 |
| Totalt per den 31.12.2013 | 71  224 | 67  571 | 1  092 | 2  118 | 443 |

(miljoner euro)

Totalt

Varken förfallna eller nedskrivna

Förfallna men ej nedskrivna

< 1 år

1–5 år

> 5 år

Lån

58  843

58  843

—

—

—

Fordringar och medel som kan återkrävas

15  578

7  968

5  624

1  847

138

Totalt per den 31.12.2014

Totalt per den 31.12.2014

74  421

74  421

66  811

66  811

5  624

5  624

1  847

1  847

138

138

Lån

57  544

57  542

1

1

—

Fordringar och medel som kan återkrävas

13  680

10  029

1  091

2  117

443

Totalt per den 31.12.2013

Totalt per den 31.12.2013

71  224

71  224

67  571

67  571

1  092

1  092

2  118

2  118

443

443

Kreditkvalitet för finansiella tillgångar som varken har nedskrivits eller förfallit till betalning

Kreditkvalitet för finansiella tillgångar som varken har nedskrivits eller förfallit till betalning

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Säljbara | Lån och fordringar | Kontanter | Totalt | Säljbara | Lån och fordringar | Kontanter | Totalt |
| Motparter med extern kreditvärdering | | | | | | | | |
| Mycket hög | 7  511 | 2  951 | 13  947 | 24  409 | 6  226 | 4  779 | 7  121 | 18  126 |
| Medelhög till hög | 359 | 25  045 | 2  932 | 28  335 | 138 | 209 | 1  760 | 2  107 |
| Låg till medelhög | 347 | 6  001 | 301 | 6  649 | 322 | 31  889 | 284 | 32  495 |
| Låg kreditvärdighet | 42 | 28  191 | 317 | 28  550 | 57 | 26  786 | 256 | 27  099 |
| Totalt | 8  259 | 62  188 | 17  497 | 87  944 | 6  743 | 63  663 | 9  421 | 79  827 |
| Motparter utan extern kreditvärdering | | | | | | | | |
| Grupp 1 | — | 4  488 | 48 | 4  537 | — | 3  771 | 89 | 3  860 |
| Grupp 2 | — | 136 | — | 136 | — | 137 | — | 137 |
| Totalt | — | 4  624 | 48 | 4  673 | — | 3  908 | 89 | 3  997 |
| Totalt | 8  259 | 66  812 | 17  545 | 92  616 | 6  743 | 67  571 | 9  510 | 83  824 |

(miljoner euro)

31.12.2014

31.12.2013

Säljbara

Lån och fordringar

Kontanter

Totalt

Säljbara

Lån och fordringar

Kontanter

Totalt

Motparter med extern kreditvärdering

Motparter med extern kreditvärdering

Mycket hög

7  511

2  951

13  947

24  409

6  226

4  779

7  121

18  126

Medelhög till hög

359

25  045

2  932

28  335

138

209

1  760

2  107

Låg till medelhög

347

6  001

301

6  649

322

31  889

284

32  495

Låg kreditvärdighet

42

28  191

317

28  550

57

26  786

256

27  099

Totalt

8  259

8  259

62  188

62  188

17  497

17  497

87  944

87  944

6  743

6  743

63  663

63  663

9  421

9  421

79  827

79  827

Motparter utan extern kreditvärdering

Motparter utan extern kreditvärdering

Grupp 1

—

4  488

48

4  537

—

3  771

89

3  860

Grupp 2

—

136

—

136

—

137

—

137

Totalt

—

4  624

4  624

48

48

4  673

4  673

—

3  908

3  908

89

89

3  997

3  997

Totalt

Totalt

8  259

8  259

66  812

66  812

17  545

17  545

92  616

92  616

6  743

6  743

67  571

67  571

9  510

9  510

83  824

83  824

I ovanstående tabell ingår inga säljbara finansiella tillgångar i form av egetkapitalinstrument utan extern kreditvärdering. De fyra ovanstående riskkategorierna baseras i princip på kategorierna hos externa kreditvärderingsinstitut och motsvarar följande:

| — | Mycket hög: Moody: P-1, Aaa–Aa3. S & P: A-1+, A-1, AAA–AA-. Fitch: F1+, F1, AAA–AA-. |
| --- | --- |

—

Mycket hög: Moody: P-1, Aaa–Aa3. S & P: A-1+, A-1, AAA–AA-. Fitch: F1+, F1, AAA–AA-.

| — | Medelhög till hög: Moody: P-2, A1–A3. S & P: A-2, A+–A-. Fitch: F2, A+–A-. |
| --- | --- |

—

Medelhög till hög: Moody: P-2, A1–A3. S & P: A-2, A+–A-. Fitch: F2, A+–A-.

| — | Låg till medelhög: Moody: P-3, Baa1–Baa3. S & P: A-3, BBB+–BBB-. Fitch: F-3, BBBB+–BBB-. |
| --- | --- |

—

Låg till medelhög: Moody: P-3, Baa1–Baa3. S & P: A-3, BBB+–BBB-. Fitch: F-3, BBBB+–BBB-.

| — | Låg kreditvärdighet: Moody: not prime, Ba1–C. S & P: B, C, BB+–D. Fitch: B, C, BB+–D. |
| --- | --- |

—

Låg kreditvärdighet: Moody: not prime, Ba1–C. S & P: B, C, BB+–D. Fitch: B, C, BB+–D.

Observera att EU använder de externa institutens värderingskategorier som referens främst för finansiella instrument och affärsbanker. EU kan dock efter egna analyser av enskilda ärenden behålla belopp i en av de ovanstående riskkategorierna trots att ett eller flera av de ovannämnda kreditvärderingsinstituten kan ha nedgraderat motsvarande motpart. För icke kreditvärderade motparter avser grupp 1 gäldenärer utan tidigare fallissemang och grupp 2 gäldenärer med tidigare fallissemang.

Beloppen som visas ovan under ”Lån och fordringar” och som klassificeras till kategorin för låg kreditvärdighet gäller främst finansiella stödlån som utbetalats av kommissionen till medlemsstater i ekonomiska svårigheter. Till denna kategori klassificeras även återkrav som riktas till vissa medlemsstater i enlighet med förordningen om egna medel eller andra rättsliga grunder. Beloppet under kontanter gäller bankkonton för egna medel. Dessa bankkonton har öppnats av finansförvaltningen eller medlemsstaternas centralbanker för de bidrag av egna medel som anges i förordningen. Kommissionen kan ta ut medel från dessa konton endast för att täcka likviditetsbehov i samband med budgetens genomförande.

Upp- och utlåningsverksamhet

Upp- och utlåningsverksamhet

Exponering för kreditrisker hanteras i fråga om Euratom i första hand genom garantier från stater, sedan via garantifonden (makroekonomiskt stöd och Euratom) och därefter genom möjligheten av att ta ut de medel som behövs från kommissionens konton för egna medel i medlemsstaterna samt i sista hand genom EU:s budget. I den lagstiftning som rör egna medel fastställs taket för betalningar av egna medel till 1,23 % av medlemsstaternas BNI och under år 2014 har reellt 1,06 % använts för att täcka betalningsbemyndiganden. Detta innebär att det fanns en tillgänglig marginal på 0,17 % för att täcka garantierna per den 31 december 2014. Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland inrättades 1994 som ett skydd mot risken för försumliga gäldenärer i samband med utlåning av upplånade medel till länder utanför Europeiska unionen. Exponeringen för kreditrisk dämpas under alla omständigheter genom att medel från kommissionens konton med egna medel i medlemsstaterna kan användas. Tillgodohavandena där får även överskridas för att täcka den del av beloppen som gäldenären är oförmögen att betala. När det handlar om att fullgöra sina rättsliga skyldigheter gentemot sina långivare har EU således rätt att vända sig till samtliga medlemsstater för täckning.

I fråga om finansförvaltningen i samband med dessa transaktioner måste riktlinjerna för valet av motpart alltid följas. Den förvaltande enheten får således bara samarbeta med godkända banker som har tillräckligt strikta krav på sina motparter.

Likviditetsförvaltning

Likviditetsförvaltning

I enlighet med rådets förordning (EG) nr 1150/2000 om egna medel innehas merparten av kommissionens likvida medel på de konton som medlemsstaterna har öppnat för inbetalningen av sina bidrag (egna medel). Alla dessa konton innehas av medlemsstaternas finansministerier eller centralbanker. Dessa institutioner utsätter kommissionen för den lägsta kreditrisken (och motpartsrisken) eftersom det rör sig om unionens medlemsstater. En del av kommissionens likvida medel hålls i affärsbanker för att täcka utbetalningar. Sådana konton fylls på strax innan betalningen ska verkställas och hanteras automatiskt via systemet för likviditetsförvaltning. Varje konto innehåller miniminivåer av tillgodohavanden som står i proportion till de genomsnittliga dagliga utbetalningarna. Följaktligen är beloppen på dessa avistakonton konstant låga (mellan 1 miljon euro och 20 miljoner euro i genomsnitt, fördelat på mer än 20 konton) och därmed begränsas kommissionens riskexponering. Beloppen bör sättas i relation till det sammanlagda dagliga likviditetssaldot som låg på mellan 100 miljoner euro och 34 miljarder euro år 2014 och de sammanlagda utbetalningarna som under 2014 uppgick till 142 miljarder euro.

Vidare tillämpas särskilda riktlinjer vid urvalet av affärsbanker för att ytterligare minska motpartsrisken som kommissionen utsätts för.

| — | Alla affärsbanker väljs ut genom anbudsförfaranden. Den lägsta kortfristiga kreditvärdering som krävs för att få delta i anbudsförfarandena är Moody’s P-1 eller motsvarande. En lägre nivå kan godtas under särskilda och vederbörligen motiverade förhållanden. |
| --- | --- |

—

Alla affärsbanker väljs ut genom anbudsförfaranden. Den lägsta kortfristiga kreditvärdering som krävs för att få delta i anbudsförfarandena är Moody’s P-1 eller motsvarande. En lägre nivå kan godtas under särskilda och vederbörligen motiverade förhållanden.

| — | Kreditvärderingarna granskas dagligen för de affärsbanker där kommissionens konton finns. Förstärkta tillsynsåtgärder och dagliga översyner av affärsbankernas kreditvärdighetsbetyg infördes i samband med finanskrisen och har fortsatt under 2014. |
| --- | --- |

—

Kreditvärderingarna granskas dagligen för de affärsbanker där kommissionens konton finns. Förstärkta tillsynsåtgärder och dagliga översyner av affärsbankernas kreditvärdighetsbetyg infördes i samband med finanskrisen och har fortsatt under 2014.

| — | Delegationer utanför EU innehar förskottskonton i lokala banker som valts ut genom ett förenklat anbudsförfarande. Kraven på kreditvärdering beror på den lokala situationen och kan skilja sig kraftigt från land till land. För att begränsa riskexponeringen hålls saldona på dessa konton på lägsta möjliga nivå (med hänsyn tagen till transaktionsbehoven). Kontona fylls på regelbundet och de fastställda taken ses över varje år. |
| --- | --- |

—

Delegationer utanför EU innehar förskottskonton i lokala banker som valts ut genom ett förenklat anbudsförfarande. Kraven på kreditvärdering beror på den lokala situationen och kan skilja sig kraftigt från land till land. För att begränsa riskexponeringen hålls saldona på dessa konton på lägsta möjliga nivå (med hänsyn tagen till transaktionsbehoven). Kontona fylls på regelbundet och de fastställda taken ses över varje år.

Böter

Böter

Preliminärt inkasserade böter: depositioner

Preliminärt inkasserade böter: depositioner

De banker som deponerar böter som preliminärt inkasserats före 2010 väljs ut enligt upphandlingsförfaranden som följer de interna reglerna för riskhantering. I dessa regler fastställs kraven på bankens kreditvärdering, liksom även vilka belopp som får placeras i förhållande till bankens kapitalbas.

Affärsbanker som särskilt valts ut för inlåning av preliminärt inkasserade böter måste enligt bestämmelserna i allmänhet ha en långsiktig kreditvärdering på minst A (S & P eller motsvarande) och en kortsiktig kreditvärdering på minst A-1 (S & P eller motsvarande). Särskilda åtgärder tillämpas om kreditvärderingen av dessa banker försämras. Dessutom begränsas de deponerade beloppen i varje bank till en viss procentuell andel av bankens kapitalbas, och detta varierar beroende på den berörda institutionens kreditvärdering. Vid beräkningen av dessa begränsningar beaktas även mängden utestående garantier som samma institution har utfärdat till kommissionen. Det kontrolleras regelbundet att de utestående depositionerna verkligen överensstämmer med gällande policykrav.

Preliminärt inkasserade böter: Bufi-portfölj

Preliminärt inkasserade böter: Bufi-portfölj

I fråga om investeringar som finansieras med preliminärt inkasserade böter utsätts kommissionen för kreditrisk, dvs. risken för att en motpart kommer att vara oförmögen att helt och fullt betala de belopp som förfaller till betalning. Mot Frankrike och Tyskland är exponeringskoncentrationen allra högst, eftersom dessa länder motsvarar 43 % respektive 27 % av portföljens totala nominella volym.

Bankgarantier

Bankgarantier

Kommissionen innehar även ett betydande antal garantier ställda i finansinstitut med anledning av böter som kommissionen ålagt sådana företag som bryter mot EU:s konkurrensregler (se not 2.6.1.2). Dessa garantier har ställts av de bötfällda företagen som ett alternativ till en preliminär inkassering av böterna. De riktlinjer för riskhantering som tillämpas för att godkänna dessa garantier sågs över 2012. En ny kombination av kreditvärderingskrav och begränsade procentsatser per motpart (i proportion till varje motparts egna medel) har utarbetats mot bakgrund av det nuvarande ekonomiska klimatet i EU. Detta säkerställer fortsatt en hög kreditkvalitet för kommissionen. Det kontrolleras regelbundet att de utestående garantierna verkligen överensstämmer med gällande policykrav.

2.6.1.2

Garantifonden

Garantifonden

Enligt EU:s avtal med EIB om förvaltning av garantifonden ska emittenten vid interbankinvesteringar ha en kreditvärdering på minst P-1 från Moody’s eller motsvarande. Den 31 december 2014 skedde tidsbunden inlåning på 147 miljoner euro med sådana motparter (år 2013: 151 miljoner euro).

7.6   LIKVIDITETSRISK

LIKVIDITETSRISK

Löptidsanalys av finansiella skulder efter resterande avtalsmässiga löptider

Löptidsanalys av finansiella skulder efter resterande avtalsmässiga löptider

| (miljoner euro) |
| --- |
| | < 1 år | 1–5 år | > 5 år | Totalt |
| Upplåning | 8  727 | 15  386 | 34  357 | 58  470 |
| Skulder i samband med finansiell leasing | 81 | 366 | 1  309 | 1  755 |
| Skulder | 43  180 | — | — | 43  180 |
| Övrigt | 20 | 97 | 336 | 454 |
| Totalt per den 31.12.2014 | 52  008 | 15  849 | 36  002 | 1 03  859 |
| Upplåning | 3  065 | 21  454 | 32  699 | 57  218 |
| Skulder i samband med finansiell leasing | 82 | 353 | 1  403 | 1  838 |
| Skulder | 36  213 | — | — | 36  213 |
| Övrigt | 17 | 84 | 375 | 477 |
| Totalt per den 31.12.2013 | 39  377 | 21  891 | 34  477 | 95  746 |

(miljoner euro)

< 1 år

1–5 år

> 5 år

Totalt

Upplåning

8  727

15  386

34  357

58  470

Skulder i samband med finansiell leasing

81

366

1  309

1  755

Skulder

43  180

—

—

43  180

Övrigt

20

97

336

454

Totalt per den 31.12.2014

Totalt per den 31.12.2014

52  008

52  008

15  849

15  849

36  002

36  002

1 03  859

1 03  859

Upplåning

3  065

21  454

32  699

57  218

Skulder i samband med finansiell leasing

82

353

1  403

1  838

Skulder

36  213

—

—

36  213

Övrigt

17

84

375

477

Totalt per den 31.12.2013

Totalt per den 31.12.2013

39  377

39  377

21  891

21  891

34  477

34  477

95  746

95  746

Upp- och utlåningsverksamhet

Upp- och utlåningsverksamhet

De likviditetsrisker som följer av upplåningen kompenseras dock generellt av att den motsvarande utlåningen sker på jämförbara villkor (back-to-back-lån). För makroekonomiskt stöd och Euratomlån används garantifonden som en likviditetsreserv (eller säkerhetsnät) om låntagarna inte fullgör sina skyldigheter eller gör inbetalningarna för sent. Vad gäller betalningsbalansstöd (BOP) föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 431/2009 ett förfarande som ger tillräcklig tid för att skaffa fram medel ur kommissionens konton för egna medel i medlemsstaterna. För EFSM föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 407/2010 ett liknande förfarande.

Likviditetsförvaltning

Likviditetsförvaltning

EU:s budgetprinciper är avsedda att säkerställa att det alltid ska finnas en sammanlagd likviditet som räcker för att verkställa alla utbetalningar för ett visst år. Faktum är att medlemsstaternas sammanlagda bidrag motsvarar betalningsbemyndigandena under budgetåret. Medlemsstaternas bidrag betalas dock in i tolv månadsinbetalningar under hela året, medan utbetalningarna är mer säsongsbetonade. Enligt rådets förordning (EG) nr 1150/2000 (om egna medel) ska medlemsstaternas inbetalningar avseende (ändrings-) budgetar som antagits efter den 16:e dagen i en viss månad (N) ställas till förfogande först månad N + 2, medan motsvarande betalningsbemyndiganden blir omedelbart tillgängliga. För att kommissionen alltid ska ha tillräcklig tillgänglig likviditet för att täcka månadens utbetalningar tillämpas fastställda metoder för regelbunden kassaflödesanalys. Under vissa förutsättningar kan egna medel eller extra finansiering, upp till en viss gräns, vid behov begäras in i förväg från medlemsstaterna. Utgifternas säsongsbundenhet och de senaste årens budgetbegränsningar på det hela taget har medfört att utbetalningstakten måste övervakas mer under årets lopp. Inom ramen för kommissionens löpande finansförvaltning används dessutom automatiska system för likviditetsförvaltning för att dagligen se till att alla kommissionens bankkonton har tillräcklig täckning.

Garantifonden

Garantifonden

Garantifonden förvaltas enligt principen att tillgångarna ska vara tillräckligt likvida och kunna tas i anspråk i förhållande till de åtaganden som gjorts. Fonden ska besitta minst 100 miljoner euro i en portfölj med penningpolitiska instrument som har en löptid på mindre än tolv månader. Den 31 december 2014 uppgick dessa investeringar, inklusive likvida medel, till 148 miljoner euro. Minst 20 % av fondens nominella värde ska dessutom omfatta penningpolitiska instrument, obligationer till fast ränta med en återstående löptid på högst ett år samt obligationer med rörlig ränta. Den 31 december 2014 utgjorde dessa 49 % av det nominella värdet.

8.   REDOVISNING AV TRANSAKTIONER MED NÄRSTÅENDE PARTER

8.1   NÄRSTÅENDE PARTER

NÄRSTÅENDE PARTER

EU:s närstående parter utgörs av EU:s övriga konsoliderade enheter och nyckelpersoner i förvaltningen av dessa enheter. Transaktioner mellan dessa parter äger rum som ett led i EU:s normala verksamhet därför ställs inga särskilda redovisningskrav på transaktionerna som görs i enlighet med EU:s redovisningsregler.

8.2   ERSÄTTNINGAR TILL NYCKELPERSONER

ERSÄTTNINGAR TILL NYCKELPERSONER

I fråga om redovisningen av transaktioner med närstående, dvs. personer som har ett centralt förvaltningsansvar inom EU, räknas följande fem kategorier av personer som närstående:

Kategori 1: Ordförandena för Europeiska rådet, kommissionen och EU-domstolen

Kategori 1

Kategori 2: Kommissionens vice ordförande, tillika med Europeiska unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik, samt kommissionens övriga vice ordföranden

Kategori 2

Kategori 3: Rådets generalsekreterare, kommissionens ledamöter, EU-domstolens domare och generaladvokater, tribunalens ordförande och ledamöter, Europeiska unionens personaldomstols ordförande och ledamöter, ombudsmannen samt Europeiska datatillsynsmannen

Kategori 3

Kategori 4: Europeiska revisionsrättens ordförande och ledamöter

Kategori 4

Kategori 5: De högst uppsatta tjänstemännen vid EU:s institutioner och organ

Kategori 5

En sammanfattning av deras ersättningar ges nedan. Mer information finns även i tjänsteföreskrifterna som finns på webbplatsen Europa. Tjänsteföreskrifterna är det officiella dokument som klargör alla EU-tjänstemäns rättigheter och skyldigheter. Nyckelpersonerna i förvaltningen har inte beviljats några förmånliga lån från EU.

ERSÄTTNINGAR TILL NYCKELPERSONER I FÖRVALTNINGEN

ERSÄTTNINGAR TILL NYCKELPERSONER I FÖRVALTNINGEN

| (EUR) |
| --- |
| Ersättning (per person) | Kategori 1 | Kategori 2 | Kategori 3 | Kategori 4 | Kategori 5 |
| Grundlön (per månad) | 25  352 | 22  964 | 18  371 | 19  840 | 11  775 |
| | | -  23  882 | -  20  667 | -  21  126 | -  18  518 |
| | | | | | |
| Bosättningsbidrag/Utlandstillägg | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 0–4 %–16 % |
| | | | | | |
| Familjetillägg: | | | | | |
| Hushållstillägg (% av lön) | 2 % +
  171,88 | 2 % + 
  171,88 | 2 % + 
  171,88 | 2 % +
  171,88 | 2 % +
  171,88 |
| Underhållsberättigat barn | 375,59 | 375,59 | 375,59 | 375,59 | 375,59 |
| Förskoleersättning | 91,75 | 91,75 | 91,75 | 91,75 | 91,75 |
| Utbildningstillägg, eller | 254,83 | 254,83 | 254,83 | 254,83 | 254,83 |
| Bidrag för utbildning på annan ort | 509,66 | 509,66 | 509,66 | 509,66 | 509,66 |
| Tillägg för rättens ordförande | Inte tillämpligt | Inte tillämpligt | 554,17-607,71 | Inte tillämpligt | Inte tillämpligt |
| | | | | | |
| Representationstillägg | 1  418,07 | 0–911,38 | 554,17-607,71 | Inte tillämpligt | Inte tillämpligt |
| | | | | | |
| Årliga reseersättningar | Inte tillämpligt | Inte tillämpligt | Inte tillämpligt | Inte tillämpligt | Inte tillämpligt |
| | | | | | |
| Överföringar till medlemsstaterna: | | | | | |
| Utbildningstillägg (15) | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja |
| % av lön (15) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % av lön utan korr. koeff. | högst 25 % | högst 25 % | högst 25 % | högst 25 % | högst 25 % |
| Representationskostnader | Ersätts | Ersätts | Ersätts | Inte tillämpligt | Inte tillämpligt |
| | | | | | |
| Tillträde av tjänst: | | | | | |
| Bosättningsutgifter | 50  703,52 | 45  927,10 | 36  741,68 | 39  681,02 | Ersätts |
| | | -  47  764,18 | -  41  334,40 | -  42  252,94 | |
| Resekostnader för familjen | Ersätts | Ersätts | Ersätts | Ersätts | Ersätts |
| Ersättning för flyttkostnader | Ersätts | Ersätts | Ersätts | Ersätts | Ersätts |
| Utträde ur tjänst: | | | | | |
| Flyttbidrag | 25  352 | 22  964 | 18  371 | 19  840 | Ersätts |
| | | -  23  882 | -  20  667 | -  21  126 | |
| Resekostnader för familjen | Ersätts | Ersätts | Ersätts | Ersätts | Ersätts |
| Ersättning för flyttkostnader | Ersätts | Ersätts | Ersätts | Ersätts | Ersätts |
| Övergångsersättn. (% av lön) (16) | 40–65 % | 40–65 % | 40–65 % | 40–65 % | Inte tillämpligt |
| Sjukförsäkring | Täcks | Täcks | Täcks | Täcks | Täcks |
| Pension (% av lön, före skatt) | Högst 70 % | Högst 70 % | Högst 70 % | Högst 70 % | Högst 70 % |
| | | | | | |
| Avdrag: | | | | | |
| Skatt på lön | 8–45 % | 8–45 % | 8–45 % | 8–45 % | 8–45 % |
| Sjukförsäkringsavgift (% av lön) | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % |
| Särskild avgift | 7 % | 7 % | 7 % | 7 % | 6–7 % |
| Avgift till pensionssystem | Inte tillämpligt | Inte tillämpligt | Inte tillämpligt | Inte tillämpligt | 10,9—10,1 % (17) |
| Antal personer vid årets utgång | 3 | 8 | 93 | 28 | 112 |

(EUR)

Ersättning (per person)

Kategori 1

Kategori 2

Kategori 3

Kategori 4

Kategori 5

Grundlön (per månad)

Grundlön (per månad)

25  352

25  352

22  964

22  964

18  371

18  371

19  840

19  840

11  775

11  775

-  23  882

-  23  882

-  20  667

-  20  667

-  21  126

-  21  126

-  18  518

-  18  518

Bosättningsbidrag/Utlandstillägg

Bosättningsbidrag/Utlandstillägg

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

0–4 %–16 %

0–4 %–16 %

Familjetillägg:

Familjetillägg:

Hushållstillägg (% av lön)

2 % +

171,88

2 % +

171,88

2 % +

171,88

2 % +

171,88

2 % +

171,88

Underhållsberättigat barn

375,59

375,59

375,59

375,59

375,59

Förskoleersättning

91,75

91,75

91,75

91,75

91,75

Utbildningstillägg, eller

254,83

254,83

254,83

254,83

254,83

Bidrag för utbildning på annan ort

509,66

509,66

509,66

509,66

509,66

Tillägg för rättens ordförande

Tillägg för rättens ordförande

Inte tillämpligt

Inte tillämpligt

Inte tillämpligt

Inte tillämpligt

554,17-607,71

554,17-607,71

Inte tillämpligt

Inte tillämpligt

Inte tillämpligt

Inte tillämpligt

Representationstillägg

Representationstillägg

1  418,07

1  418,07

0–911,38

0–911,38

554,17-607,71

554,17-607,71

Inte tillämpligt

Inte tillämpligt

Inte tillämpligt

Inte tillämpligt

Årliga reseersättningar

Årliga reseersättningar

Inte tillämpligt

Inte tillämpligt

Inte tillämpligt

Inte tillämpligt

Inte tillämpligt

Inte tillämpligt

Inte tillämpligt

Inte tillämpligt

Inte tillämpligt

Inte tillämpligt

Överföringar till medlemsstaterna:

Överföringar till medlemsstaterna:

Utbildningstillägg (15)

15

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

% av lön (15)

15

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% av lön utan korr. koeff.

högst 25 %

högst 25 %

högst 25 %

högst 25 %

högst 25 %

Representationskostnader

Representationskostnader

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Inte tillämpligt

Inte tillämpligt

Inte tillämpligt

Inte tillämpligt

Tillträde av tjänst:

Tillträde av tjänst:

Bosättningsutgifter

50  703,52

45  927,10

36  741,68

39  681,02

Ersätts

-  47  764,18

-  41  334,40

-  42  252,94

Resekostnader för familjen

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersättning för flyttkostnader

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Utträde ur tjänst:

Utträde ur tjänst:

Flyttbidrag

25  352

22  964

18  371

19  840

Ersätts

-  23  882

-  20  667

-  21  126

Resekostnader för familjen

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersättning för flyttkostnader

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Ersätts

Övergångsersättn. (% av lön) (16)

16

40–65 %

40–65 %

40–65 %

40–65 %

Inte tillämpligt

Sjukförsäkring

Täcks

Täcks

Täcks

Täcks

Täcks

Pension (% av lön, före skatt)

Pension (% av lön, före skatt)

Högst 70 %

Högst 70 %

Högst 70 %

Högst 70 %

Högst 70 %

Högst 70 %

Högst 70 %

Högst 70 %

Högst 70 %

Högst 70 %

Avdrag:

Avdrag:

Skatt på lön

8–45 %

8–45 %

8–45 %

8–45 %

8–45 %

Sjukförsäkringsavgift (% av lön)

Sjukförsäkringsavgift (% av lön)

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

Särskild avgift

7 %

7 %

7 %

7 %

6–7 %

Avgift till pensionssystem

Inte tillämpligt

Inte tillämpligt

Inte tillämpligt

Inte tillämpligt

10,9—10,1 % (17)

17

Antal personer vid årets utgång

Antal personer vid årets utgång

3

3

8

8

93

93

28

28

112

112

9.   HÄNDELSER EFTER BALANSDAGEN

Den dag då räkenskaperna antogs hade fortfarande inga väsentliga händelser som borde redovisas under denna rubrik uppmärksammats av eller rapporterats till kommissionens räkenskapsförare. Redovisningen och noterna har sammanställts med stöd av senaste tillgängliga uppgifter, vilket också framgår av den information som redovisas.

10.   RÄCKVIDD FÖR KONSOLIDERINGEN

A.   KONTROLLERADE ENHETER (52 st.)

KONTROLLERADE ENHETER (52 st.)

1.   Institutioner och rådgivande organ (11 st.)

Institutioner och rådgivande organ (11 st.)

Europaparlamentet

Europeiska rådet

Europeiska kommissionen

Regionkommittén

Europeiska unionens domstol

Europeiska utrikestjänsten

Europeiska datatillsynsmannen

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ombudsmannen

Europeiska revisionsrätten

Europeiska unionens råd

2.   EU-organ (39 st.)

EU-organ (39 st.)

2.1   Genomförandeorgan (6 st.)

Genomförandeorgan (6 st.)

Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur

Genomförandeorganet för konsument-, hälso-, jordbruks- och livsmedelsfrågor

Genomförandeorganet för forskning

Genomförandeorganet för små och medelstora företag

Genomförandeorganet för innovation och transportnät

Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet

2.2   Decentraliserade organ (33 st.)

Decentraliserade organ (33 st.)

Europeiska sjösäkerhetsbyrån

Europeiska läkemedelsmyndigheten

Europeiska byrån för GNSS

Europeiska kemikaliemyndigheten

Fusionsenergi (det europeiska gemensamma företaget för Iter och utveckling av fusionsenergi)

Eurojust

Europeiska jämställdhetsinstitutet

Europeiska arbetsmiljöbyrån

Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar

Europeiska miljöbyrån

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning

Europeiska byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter

Europeiska bankmyndigheten

Europeiska stödkontoret för asylfrågor

Byrån för Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation

Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser

Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-LISA)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

Europeiska järnvägsbyrån

Gemenskapens växtsortsmyndighet

Europeiska fiskerikontrollbyrån

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk

Europeiska polisakademin (Cepol)

Europeiska polisbyrån (Europol)

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet

Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet

Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter

Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ

Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen

Europeiska fonden för förbättring av arbets- och levnadsvillkor

Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster)

3.   Övriga kontrollerade enheter (2 st.)

Övriga kontrollerade enheter (2 st.)

Europeiska kol- och stålgemenskapen (under avveckling)

Europeiska institutet för innovation och teknik

B.   GEMENSAMMA FÖRETAG (7 st.)

GEMENSAMMA FÖRETAG (7 st.)

Internationella fusionsenergiorganisationen för gemensamt genomförande av Iterprojektet

Det gemensamma Sesar-företaget

Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas 2 (det andra gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas)

Det gemensamma företaget Clean Sky 2

Det gemensamma företaget Galileo under avveckling

Det gemensamma företaget IMI 2 (gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel)

Det gemensamma företaget Ecsel (18)

18

C.   INTRESSEFÖRETAG (1)

INTRESSEFÖRETAG (1)

Europeiska investeringsfonden

KONSOLIDERADE RAPPORTER OM GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN OCH FÖRKLARANDE NOTER (19)

19

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| BUDGETUTFALL FÖR EU | 101 |
| --- | --- |

BUDGETUTFALL FÖR EU

| AVSTÄMNING MELLAN DET EKONOMISKA RESULTATET OCH BUDGETUTFALLET | 102 |
| --- | --- |

AVSTÄMNING MELLAN DET EKONOMISKA RESULTATET OCH BUDGETUTFALLET

| JÄMFÖRELSE MELLAN BUDGETERADE OCH FAKTISKA BELOPP | 103 |
| --- | --- |

JÄMFÖRELSE MELLAN BUDGETERADE OCH FAKTISKA BELOPP

| NOTER TILL KONSOLIDERADE RAPPORTER OM GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN | 106 |
| --- | --- |

NOTER TILL KONSOLIDERADE RAPPORTER OM GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN

| 1. | EU:s BUDGETCYKEL | 106 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | FLERÅRIG BUDGETRAM FÖR 2014–2020 | 106 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | POLITIKOMRÅDEN | 107 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 1.3 | ÅRLIG BUDGET | 107 |
| --- | --- | --- |

1.3

| 2. | NOTER TILL BUDGETUTFALLET I EU | 108 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | BERÄKNING AV BUDGETUTFALLET | 108 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | GENOMFÖRANDET AV EU:s BUDGET 2014 | 109 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 3. | NOTER TILL AVSTÄMNINGEN MELLAN DET EKONOMISKA RESULTATET OCH BUDGETUTFALLET | 110 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | NYTTJANDET AV EU:s BUDGETINTÄKTER | 111 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | SAMMANSTÄLLNING AV HUR BUDGETINTÄKTERNA UTNYTTJATS | 111 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.2 | GENOMFÖRANDE AV INKOMSTER | 114 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 5. | GENOMFÖRANDET AV EU:s BUDGETUTGIFTER | 117 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1 | DEN FLERÅRIGA BUDGETRAMEN: FÖRDELNING OCH FÖRÄNDRINGAR AV ÅTAGANDE- OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDEN | 117 |
| --- | --- | --- |

5.1

| 5.2 | DEN FLERÅRIGA BUDGETRAMEN: GENOMFÖRANDE AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN | 118 |
| --- | --- | --- |

5.2

| 5.3 | DEN FLERÅRIGA BUDGETRAMEN: GENOMFÖRANDE AV BETALNINGSBEMYNDIGANDEN | 119 |
| --- | --- | --- |

5.3

| 5.4 | DEN FLERÅRIGA BUDGETRAMEN: UTVECKLING AV UTESTÅENDE ÅTAGANDEN | 120 |
| --- | --- | --- |

5.4

| 5.5 | DEN FLERÅRIGA BUDGETRAMEN: UTESTÅENDE ÅTAGANDEN FÖRDELADE PÅ URSPRUNGSÅR | 121 |
| --- | --- | --- |

5.5

| 5.6 | POLITIKOMRÅDE: FÖRDELNING OCH FÖRÄNDRINGAR AV ÅTAGANDE- OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDEN | 122 |
| --- | --- | --- |

5.6

| 5.7 | POLITIKOMRÅDE: GENOMFÖRANDE AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN | 126 |
| --- | --- | --- |

5.7

| 5.8 | POLITIKOMRÅDE: GENOMFÖRANDE AV BETALNINGSBEMYNDIGANDEN | 130 |
| --- | --- | --- |

5.8

| 5.9 | POLITIKOMRÅDE: UTVECKLING AV UTESTÅENDE ÅTAGANDEN | 132 |
| --- | --- | --- |

5.9

| 5.10 | POLITIKOMRÅDE: UTESTÅENDE ÅTAGANDEN FÖRDELADE PÅ URSPRUNGSÅR | 134 |
| --- | --- | --- |

5.10

| 5.11 | VERKSTÄLLANDE AV UTGIFTER 2014 | 137 |
| --- | --- | --- |

5.11

| 6. | GENOMFÖRANDE AV INSTITUTIONERNAS OCH MYNDIGHETERNAS BUDGET | 138 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1 | INSTITUTIONERNA: SAMMANSTÄLLNING AV HUR BUDGETINKOMSTERNA NYTTJATS | 138 |
| --- | --- | --- |

6.1

| 6.2 | INSTITUTIONERNA: GENOMFÖRANDE AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDEN | 139 |
| --- | --- | --- |

6.2

| 6.3 | ORGANENS INKOMSTER: BUDGETPROGNOSER, FORDRINGAR OCH ERHÅLLNA BELOPP | 141 |
| --- | --- | --- |

6.3

| 6.4 | ÅTAGANDE- OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDEN PER ORGAN | 142 |
| --- | --- | --- |

6.4

| 6.5 | BUDGETUTFALL INKLUSIVE ORGANEN | 144 |
| --- | --- | --- |

6.5

BUDGETUTFALL FÖR EU

BUDGETUTFALL FÖR EU

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Not | 2014 | 2013 |
| Intäkter under budgetåret | 4.1 | 1 43  940 | 1 49  504 |
| Betalningar mot det innevarande årets budgetanslag | 5.3 | (1 41  193) | (1 47  567) |
| Betalningsbemyndiganden som överförts till år N+1 | | (1  787) | (1  329) |
| Annullering av outnyttjade betalningsbemyndiganden som överförts från budgetår N-1 | | 25 | 34 |
| Utveckling av inkomster avsatta för särskilda ändamål | | 336 | 403 |
| Växelkursskillnader under budgetåret | | 110 | (42) |
| Budgetutfall
   (20) | 2.2 | 1  432 | 1  002 |

(miljoner euro)

Not

2014

2013

Intäkter under budgetåret

4.1

1 43  940

1 49  504

Betalningar mot det innevarande årets budgetanslag

5.3

(1 41  193)

(1 47  567)

Betalningsbemyndiganden som överförts till år N+1

(1  787)

(1  329)

Annullering av outnyttjade betalningsbemyndiganden som överförts från budgetår N-1

25

34

Utveckling av inkomster avsatta för särskilda ändamål

336

403

Växelkursskillnader under budgetåret

110

(42)

Budgetutfall
   (20)

Budgetutfall

20

2.2

2.2

1  432

1  432

1  002

1  002

AVSTÄMNING MELLAN DET EKONOMISKA RESULTATET OCH BUDGETUTFALLET

AVSTÄMNING MELLAN DET EKONOMISKA RESULTATET OCH BUDGETUTFALLET

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET | (11  280) | (4  365) |
| Intäkter | | |
| Fordringar som fastställts under budgetåret men ännu inte uppburits | (6  573) | (2  071) |
| Fordringar som fastställts under tidigare år och som uppburits under budgetåret | 4  809 | 3  357 |
| Upplupna intäkter (netto) | (4  877) | (134) |
| Kostnader | | |
| Upplupna kostnader (netto) | 9  223 | 3  216 |
| Utgifter som betalats under budgetåret men som hänför sig till föregående år | (821) | (1  123) |
| Nettoeffekt av förfinansiering | 457 | (902) |
| Betalningsbemyndiganden som överförs till påföljande år | (1  979) | (1  528) |
| Betalningar mot överförda anslag samt annullering av outnyttjade betalningsbemyndiganden | 1  858 | 1  538 |
| Förändringar i avsättningar | 12  164 | 4  136 |
| Övrigt | (1  719) | (1  027) |
| Ekonomiskt utfall i organen + EKSG | 170 | (93) |
| BUDGETUTFALL FÖR ÅRET | 1  432 | 1  002 |

(miljoner euro)

2014

2013

EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET

EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET

(11  280)

(11  280)

(4  365)

(4  365)

Intäkter

Intäkter

Fordringar som fastställts under budgetåret men ännu inte uppburits

(6  573)

(2  071)

Fordringar som fastställts under tidigare år och som uppburits under budgetåret

4  809

3  357

Upplupna intäkter (netto)

(4  877)

(134)

Kostnader

Kostnader

Upplupna kostnader (netto)

9  223

3  216

Utgifter som betalats under budgetåret men som hänför sig till föregående år

(821)

(1  123)

Nettoeffekt av förfinansiering

457

(902)

Betalningsbemyndiganden som överförs till påföljande år

(1  979)

(1  528)

Betalningar mot överförda anslag samt annullering av outnyttjade betalningsbemyndiganden

1  858

1  538

Förändringar i avsättningar

12  164

4  136

Övrigt

(1  719)

(1  027)

Ekonomiskt utfall i organen + EKSG

Ekonomiskt utfall i organen + EKSG

170

170

(93)

(93)

BUDGETUTFALL FÖR ÅRET

BUDGETUTFALL FÖR ÅRET

1  432

1  432

1  002

1  002

Ytterligare förklaringar om avstämningen av det ekonomiska resultatet och budgetutfallet finns i not 3.

3

JÄMFÖRELSE MELLAN BUDGETERADE OCH FAKTISKA BELOPP

JÄMFÖRELSE MELLAN BUDGETERADE OCH FAKTISKA BELOPP

BUDGETINKOMSTER

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Ursprunglig antagen budget | Ändringsbudgetar | Slutlig antagen budget | Intäkter |
| 1. | Egna medel | 1 33  960 | (5  572) | 1 28  388 | 1 28  867 |
| | Varav tullar | 16  186 | (12) | 16  174 | 16  499 |
| | Varav moms | 17  882 | (192) | 17  690 | 17  746 |
| | Varav BNI-medel | 99  767 | (5  154) | 94  614 | 94  863 |
| 3. | Överskott, saldon och justeringar | — | 5  101 | 5  101 | 5  100 |
| 4. | Intäkter från personer knutna till institutionerna eller till andra unionsorgan | 1  275 | — | 1  275 | 1  251 |
| 5. | Intäkter från institutionernas administrativa verksamhet | 54 | — | 54 | 578 |
| 6. | Avgifter och bidrag inom ramen för olika unionsavtal och unionsprogram | 60 | — | 60 | 3  225 |
| 7. | Dröjsmålsränta och böter | 123 | 3  850 | 3  973 | 4  607 |
| 8. | Upp- och utlåning | 2 | 151 | 153 | 297 |
| 9. | Diverse intäkter | 30 | — | 30 | 15 |
| Totalt | 1 35  505 | 3  530 | 1 39  034 | 1 43  940 |

(miljoner euro)

Ursprunglig antagen budget

Ändringsbudgetar

Slutlig antagen budget

Intäkter

1.

Egna medel

1 33  960

(5  572)

1 28  388

1 28  867

Varav tullar

Varav tullar

16  186

16  186

(12)

(12)

16  174

16  174

16  499

16  499

Varav moms

Varav moms

17  882

17  882

(192)

(192)

17  690

17  690

17  746

17  746

Varav BNI-medel

Varav BNI-medel

99  767

99  767

(5  154)

(5  154)

94  614

94  614

94  863

94  863

3.

Överskott, saldon och justeringar

—

5  101

5  101

5  100

4.

Intäkter från personer knutna till institutionerna eller till andra unionsorgan

1  275

—

1  275

1  251

5.

Intäkter från institutionernas administrativa verksamhet

54

—

54

578

6.

Avgifter och bidrag inom ramen för olika unionsavtal och unionsprogram

60

—

60

3  225

7.

Dröjsmålsränta och böter

123

3  850

3  973

4  607

8.

Upp- och utlåning

2

151

153

297

9.

Diverse intäkter

30

—

30

15

Totalt

Totalt

1 35  505

1 35  505

3  530

3  530

1 39  034

1 39  034

1 43  940

1 43  940

Närmare uppgifter om intäktsgenomförandet år 2014 finns i not 4.

4

BUDGETUTGIFTER: ÅTAGANDEN EFTER RUBRIK I DEN FLERÅRIGA BUDGETRAMEN

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Ursprunglig antagen budget | Ändringsbudgetar och överföringar | Slutlig antagen budget | Tilläggs- anslag (21) | Totala tillgängliga anslag | Gjorda åtaganden |
| 1. | Smart tillväxt för alla | 63  986 | — | 63  986 | 3  625 | 67  611 | 45  972 |
| | 1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning | 16  484 | — | 16  484 | 2  645 | 19  129 | 18  018 |
| | 1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning | 47  502 | — | 47  502 | 980 | 48  482 | 27  954 |
| 2. | Hållbar tillväxt: naturresurser | 59  267 | (76) | 59  191 | 2  105 | 61  296 | 48  263 |
| | varav: marknadsutgifter och direktstöd | 43  778 | — | 43  778 | 1  724 | 45  502 | 44  293 |
| 3. | Säkerhet och medborgarskap | 2  172 | — | 2  172 | 84 | 2  256 | 1  507 |
| 4. | Europa i världen | 8  325 | 98 | 8  423 | 577 | 9  000 | 8  489 |
| 5. | Administration | 8  405 | (1) | 8  405 | 766 | 9  171 | 8  884 |
| | varav: Administrativa utgifter för institutionerna | 3  532 | (0) | 3  531 | 400 | 3  931 | 3  789 |
| 6. | Kompensationer | 29 | — | 29 | — | 29 | 29 |
| 8. | Negativ reserv | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Särskilda instrument | 456 | 29 | 485 | 92 | 577 | 64 |
| Totalt | 1 42  640 | 50 | 1 42  690 | 7  249 | 1 49  939 | 1 13  208 |

(miljoner euro)

Ursprunglig antagen budget

Ändringsbudgetar och överföringar

Slutlig antagen budget

Tilläggs- anslag (21)

21

Totala tillgängliga anslag

Gjorda åtaganden

1.

Smart tillväxt för alla

63  986

—

63  986

3  625

67  611

45  972

1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

16  484

16  484

—

16  484

16  484

2  645

2  645

19  129

19  129

18  018

18  018

1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

47  502

47  502

—

47  502

47  502

980

980

48  482

48  482

27  954

27  954

2.

Hållbar tillväxt: naturresurser

59  267

(76)

59  191

2  105

61  296

48  263

varav: marknadsutgifter och direktstöd

varav: marknadsutgifter och direktstöd

43  778

43  778

—

43  778

43  778

1  724

1  724

45  502

45  502

44  293

44  293

3.

Säkerhet och medborgarskap

2  172

—

2  172

84

2  256

1  507

4.

Europa i världen

8  325

98

8  423

577

9  000

8  489

5.

Administration

8  405

(1)

8  405

766

9  171

8  884

varav: Administrativa utgifter för institutionerna

varav: Administrativa utgifter för institutionerna

3  532

3  532

(0)

(0)

3  531

3  531

400

400

3  931

3  931

3  789

3  789

6.

Kompensationer

29

—

29

—

29

29

8.

Negativ reserv

—

—

—

—

—

—

9.

Särskilda instrument

456

29

485

92

577

64

Totalt

Totalt

1 42  640

1 42  640

50

50

1 42  690

1 42  690

7  249

7  249

1 49  939

1 49  939

1 13  208

1 13  208

BUDGETUTGIFTER: BETALNINGAR EFTER RUBRIK I DEN FLERÅRIGA BUDGETRAMEN

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Ursprunglig antagen budget | Ändringsbudgetar och överföringar | Slutlig antagen budget | Tilläggs- anslag (22) | Totala tillgängliga anslag | Verkställda betalningar |
| 1. | Smart tillväxt för alla | 62  393 | 3  470 | 65  863 | 3  836 | 69  699 | 67  683 |
| | 1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning | 11  441 | 415 | 11  857 | 3  451 | 15  308 | 13  331 |
| | 1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning | 50  951 | 3  055 | 54  006 | 385 | 54  392 | 54  352 |
| 2. | Hållbar tillväxt: naturresurser | 56  459 | (500) | 55  959 | 2  003 | 57  962 | 56  584 |
| | varav: marknadsutgifter och direktstöd | 43  777 | (1) | 43  776 | 1  738 | 45  514 | 44  287 |
| 3. | Säkerhet och medborgarskap | 1  677 | (17) | 1  660 | 88 | 1  747 | 1  711 |
| 4. | Europa i världen | 6  191 | 734 | 6  925 | 556 | 7  481 | 7  206 |
| 5. | Administration | 8  406 | 0 | 8  406 | 1  634 | 10  040 | 8  819 |
| | varav: Administrativa utgifter för institutionerna | 3  532 | (0) | 3  531 | 944 | 4  475 | 3  729 |
| 6. | Kompensationer | 29 | — | 29 | — | 29 | 29 |
| 8. | Negativ reserv | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Särskilda instrument | 350 | (157) | 193 | 344 | 536 | 465 |
| Totalt | 1 35  505 | 3  530 | 1 39  034 | 8  460 | 1 47  495 | 1 42  497 |
| |

(miljoner euro)

Ursprunglig antagen budget

Ändringsbudgetar och överföringar

Slutlig antagen budget

Tilläggs- anslag (22)

22

Totala tillgängliga anslag

Verkställda betalningar

1.

Smart tillväxt för alla

62  393

3  470

65  863

3  836

69  699

67  683

1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

11  441

11  441

415

415

11  857

11  857

3  451

3  451

15  308

15  308

13  331

13  331

1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

50  951

50  951

3  055

3  055

54  006

54  006

385

385

54  392

54  392

54  352

54  352

2.

Hållbar tillväxt: naturresurser

56  459

(500)

55  959

2  003

57  962

56  584

varav: marknadsutgifter och direktstöd

varav: marknadsutgifter och direktstöd

43  777

43  777

(1)

(1)

43  776

43  776

1  738

1  738

45  514

45  514

44  287

44  287

3.

Säkerhet och medborgarskap

1  677

(17)

1  660

88

1  747

1  711

4.

Europa i världen

6  191

734

6  925

556

7  481

7  206

5.

Administration

8  406

0

8  406

1  634

10  040

8  819

varav: Administrativa utgifter för institutionerna

varav: Administrativa utgifter för institutionerna

3  532

3  532

(0)

(0)

3  531

3  531

944

944

4  475

4  475

3  729

3  729

6.

Kompensationer

29

—

29

—

29

29

8.

Negativ reserv

—

—

—

—

—

—

9.

Särskilda instrument

350

(157)

193

344

536

465

Totalt

Totalt

1 35  505

1 35  505

3  530

3  530

1 39  034

1 39  034

8  460

8  460

1 47  495

1 47  495

1 42  497

1 42  497

Uppgifter om utgiftsgenomförandet år 2014 finns i not 5 och förklaringar finns i not 5.11.

5

5.11

NOTER TILL KONSOLIDERADE RAPPORTER OM GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN

NOTER TILL KONSOLIDERADE RAPPORTER OM GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN

1.   EU:s BUDGETCYKEL

Budgeträkenskaperna upprättas i enlighet med budgetförordningen och dess tillämpningsföreskrifter. Den allmänna budgeten är det huvudsakliga instrumentet för EU:s finansiella politik och det är genom budgeten som unionens inkomster och utgifter regleras och beviljas varje år. Enligt budgetförordningen består budgeten av två huvudelement: den fleråriga budgetramen, där större tak för en sjuårsperiod anges, och det årliga budgetförfarandet.

1.1   FLERÅRIG BUDGETRAM FÖR 2014–2020

FLERÅRIG BUDGETRAM FÖR 2014–2020

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Totalt |
| 1. | Smart tillväxt för alla |

(miljoner euro)

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Totalt

1.

Smart tillväxt för alla

63  973

66  813

69  304

72  342

75  271

78  752

82  466

5 08  921

| 1.a | Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning |
| --- | --- |

1.a

Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

16  560

17  666

18  467

19  925

21  239

23  082

25  191

1 42  130

| 1.b | Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning |
| --- | --- |

1.b

Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

47  413

49  147

50  837

52  417

54  032

55  670

57  275

3 66  791

| 2. | Hållbar tillväxt: naturresurser |
| --- | --- |

2.

Hållbar tillväxt: naturresurser

59  303

59  599

59  909

60  191

60  267

60  344

60  421

4 20  034

varav: marknadsutgifter och direktstöd

43  779

44  313

44  624

44  859

44  885

44  912

44  937

3 12  309

| 3. | Säkerhet och medborgarskap |
| --- | --- |

3.

Säkerhet och medborgarskap

2  179

2  246

2  378

2  514

2  656

2  801

2  951

17  725

| 4. | Europa i världen |
| --- | --- |

4.

Europa i världen

8  335

8  749

9  143

9  432

9  825

10  268

10  510

66  262

| 5. | Administration |
| --- | --- |

5.

Administration

8  721

9  076

9  483

9  918

10  346

10  786

11  254

69  584

varav: Administrativa utgifter för institutionerna

7  056

7  351

7  679

8  007

8  360

8  700

9  071

56  224

| 6. | Kompensationer |
| --- | --- |

6.

Kompensationer

29

—

—

—

—

—

—

29

Åtagandebemyndiganden:

Åtagandebemyndiganden:

1 42  540

1 42  540

1 46  483

1 46  483

1 50  217

1 50  217

1 54  397

1 54  397

1 58  365

1 58  365

1 62  951

1 62  951

1 67  602

1 67  602

1 0 82  555

1 0 82  555

Betalningsbemyndiganden totalt:

Betalningsbemyndiganden totalt:

1 35  866

1 35  866

1 41  901

1 41  901

1 44  685

1 44  685

1 42  771

1 42  771

1 49  074

1 49  074

1 53  362

1 53  362

1 56  295

1 56  295

1 0 23  954

1 0 23  954

I ovanstående tabell redovisas budgettaken för den fleråriga budgetramen i löpande priser. År 2014 var det första räkenskapsåret som omfattades av den nya fleråriga budgetramen för 2014–2020. Det övergripande taket för åtagandebemyndiganden för 2014 var 1 42  540 miljoner euro, vilket motsvarar 1,06 % av BNI, medan motsvarande tak för betalningsbemyndiganden var 1 35  866 miljoner euro, eller 1,01 % av BNI.

Nya flexibilitetsbestämmelser har avtalats för den fleråriga budgetramen för 2014–2020. En av de nya bestämmelserna medför möjligheten att frigöra en marginal för oförutsedda utgifter (under exceptionella omständigheter). På så sätt kan man frigöra bemyndiganden som överstiger taket för ett visst år, med motsvarande minskningar under övriga år, så att totalbeloppet för betalnings- och åtagandebemyndiganden under hela perioden 2014–2020 inte höjs. Marginalen för oförutsedda utgifter utnyttjades 2014 för att tillhandahålla 3  168 miljoner euro i betalningsbemyndiganden, vilket var beloppet som översteg betalningstaket för 2014.

Omprogrammeringen av oanvända åtagandebemyndiganden för 2014 till år 2015 och 2016 (i enlighet med artikel 19 i den fleråriga budgetramen) avtalades i april 2015 med en revidering av budgetramens tak och en tillhörande ändringsbudget för 2015. Den huvudsakliga effekten för 2015 återfinns under rubrik 1 b (11,2 miljarder euro) och rubrik 2 (5 miljarder euro), medan den huvudsakliga förändringen för 2016 är under rubrik 2 (4,4 miljarder euro).

Nedan följer en beskrivning av de olika rubrikerna i den fleråriga budgetramen:

Rubrik 1 – Smart tillväxt för alla

Rubrik 1 – Smart tillväxt för alla

Denna rubrik indelas i två separata men inbördes relaterade underrubriker.

| — | Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning, som omfattar utgifter för forskning och innovation, utbildning, Fonden för ett sammanlänkat Europa, socialpolitik samt den inre marknaden och därtill hörande politik. |
| --- | --- |

—

Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning, som omfattar utgifter för forskning och innovation, utbildning, Fonden för ett sammanlänkat Europa, socialpolitik samt den inre marknaden och därtill hörande politik.

| — | Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, avsedd att öka konvergensen i de minst utvecklade medlemsstaterna och regionerna, vilket kompletterar EU:s strategi för hållbar utveckling utanför de mindre blomstrande regionerna samt främjar samarbete mellan olika regioner. |
| --- | --- |

—

Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, avsedd att öka konvergensen i de minst utvecklade medlemsstaterna och regionerna, vilket kompletterar EU:s strategi för hållbar utveckling utanför de mindre blomstrande regionerna samt främjar samarbete mellan olika regioner.

Rubrik 2 – Hållbar tillväxt: naturresurser

Rubrik 2 – Hållbar tillväxt: naturresurser

Rubrik 2 omfattar den gemensamma jordbrukspolitiken och den gemensamma fiskeripolitiken, samt arbetet för landsbygdsutveckling och miljöskydd, i synnerhet Natura 2000.

Rubrik 3 – Säkerhet och medborgarskap

Rubrik 3 – Säkerhet och medborgarskap

Rubrik 3 speglar den växande betydelsen av de särskilda uppgifter som EU fått när det gäller områdena rättsliga och inrikes frågor, gränsskydd, invandrings- och asylpolitik, folkhälsa och konsumentskydd, kultur, ungdomsfrågor och information till och dialog med medborgarna.

Rubrik 4 – Europa i världen

Rubrik 4 – Europa i världen

Rubrik 4 omfattar samtliga yttre åtgärder, inklusive utvecklingssamarbete, humanitärt bistånd samt föranslutningsinstrument och grannskapsinstrument. Europeiska utvecklingsfonden förblir utanför EU:s budget och omfattas inte av den fleråriga budgetramen.

Rubrik 5 – Administration

Rubrik 5 – Administration

Denna rubrik omfattar administrationsanslag för samtliga institutioner, jämte anslag till pensioner och till Europaskolorna. Vid andra institutioner än kommissionen utgör driftskostnaderna hela utgiften.

Rubrik 6 – Kompensationer

Rubrik 6 – Kompensationer

Enligt den politiska överenskommelsen om att de nya medlemsstaterna inte ska bli nettobetalare till budgeten alldeles i början av medlemskapet infördes särskilda kompensationer för ändamålet under denna rubrik. Beloppet ställdes till förfogande i form av överföringar för att balansera de medel som de nya medlemsstaterna fått utbetalt via budgeten och det som de bidragit med.

1.2   POLITIKOMRÅDEN

POLITIKOMRÅDEN

Som ett led i sin verksamhetsbaserade förvaltning (ABM) har kommissionen infört verksamhetsbaserad budgetering (ABB) i sina planerings- och förvaltningsprocesser. Den verksamhetsbaserade budgeteringen för med sig en ny budgetstruktur, där budgetrubrikerna motsvarar politikområden och budgetkapitlen verksamhetsområden. Syftet med den verksamhetsbaserade budgeteringen är att ge en tydlig ram för hur kommissionens politiska målsättningar ska omsättas i praktiken, antingen genom lagstiftning eller finansiering eller på annat sätt inom den offentliga politiken. Genom att strukturera kommissionens arbete efter verksamhetsområde ger man en tydlig bild av vad kommissionen sysslar med och samtidigt skapas en generell ram för prioriteringar. Resurser anslås till prioriterade områden under budgetförfarandet, varvid de enskilda verksamheterna fungerar som byggstenar i budgetarbetet. Genom att skapa en sådan koppling mellan verksamheterna och de resurser som anslagits till dem syftar den verksamhetsbaserade budgeteringen till att öka effektiviteten och ändamålsenligheten i användningen av resurserna inom kommissionen.

Ett politikområde kan definieras som en homogen samling verksamheter som ingår i kommissionens arbete och som är relevanta för beslutsfattandet. Varje politikområde motsvarar generellt ett generaldirektorat, och omfattar i genomsnitt omkring sex eller sju enskilda verksamheter. Politikområdena är huvudsakligen operativt inriktade, eftersom kärnverksamheten inom varje område avser förmåner till tredje man som är stödmottagare. Driftsbudgeten kompletteras med nödvändiga administrativa utgifter för de enskilda politikområdena.

1.3   ÅRLIG BUDGET

ÅRLIG BUDGET

Varje år gör kommissionen en uppskattning av samtliga EU-institutioners inkomster och utgifter för budgetåret och upprättar ett budgetförslag som överlämnas till budgetmyndigheten. På grundval av detta budgetförslag arbetar rådet fram ett ställningstagande som sedan blir föremål för förhandlingar mellan budgetmyndighetens båda parter. Budgeten vinner laga kraft när det gemensamma utkastet slutligen förklaras antaget av Europaparlamentets talman. Under det ifrågavarande året antas ändringsbudgetar. Uppdraget att genomföra budgeten ligger i huvudsak på kommissionens ansvar.

För kommissionens räkning är budgeten strukturerad kring administrativa anslag och anslag som används i den löpande bidragsverksamheten. Övriga institutioner förfogar i realiteten endast över administrativa anslag. I budgeten görs en särskiljning mellan två typer av anslag: icke-differentierade och differentierade. Icke-differentierade anslag är avsedda att täcka finansieringsbehovet av insatser som är ettåriga (och som motsvarar budgetens ettårighetsprincip). De differentierade anslagen har införts för att jämka samman budgetens ettårighetsprincip med behovet att finansiera insatser som genomförs under flera år. De differentierade anslagen delas in i åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden.

| — | Åtagandebemyndigandena täcker den totala kostnaden för de rättsliga åtaganden som görs under det innevarande budgetåret för projekt som avser flera år. Om den åtgärd som ett budgetåtagande ska täcka sträcker sig över mer än ett budgetår får åtagandet dock delas upp i årliga delbetalningar under flera år, om det är tillåtet enligt den rättsliga grunden. |
| --- | --- |

—

Åtagandebemyndigandena täcker den totala kostnaden för de rättsliga åtaganden som görs under det innevarande budgetåret för projekt som avser flera år. Om den åtgärd som ett budgetåtagande ska täcka sträcker sig över mer än ett budgetår får åtagandet dock delas upp i årliga delbetalningar under flera år, om det är tillåtet enligt den rättsliga grunden.

Åtagandebemyndigandena

| — | Betalningsbemyndiganden täcker utgifter för åtaganden som gjorts under innevarande eller tidigare budgetår. |
| --- | --- |

—

Betalningsbemyndiganden täcker utgifter för åtaganden som gjorts under innevarande eller tidigare budgetår.

Betalningsbemyndiganden

Anslagens ursprung

Anslagens ursprung

Anslagens huvudsakliga ursprung är EU:s antagna budget för det pågående budgetåret. Det finns dock andra typer av anslag som följer av bestämmelserna i budgetförordningen. Dessa anslag kommer från tidigare budgetår eller från externa källor.

| — | Budgetanslag från den ursprungligen antagna budgeten och ändringsbudgetarna. |
| --- | --- |

—

Budgetanslag från den ursprungligen antagna budgeten och ändringsbudgetarna.

Budgetanslag

| — | Anslag som överförts från föregående år. |
| --- | --- |

—

Anslag som överförts från föregående år.

Anslag som överförts

| — | Inkomster avsatta för särskilda ändamål bestående av återbetalningar, Efta-anslag, inkomster från tredjeparter eller andra länder, arbete för tredjeparter och anslag som görs disponibla på nytt till följd av återbetalningar av bokförda betalningar. |
| --- | --- |

—

Inkomster avsatta för särskilda ändamål bestående av återbetalningar, Efta-anslag, inkomster från tredjeparter eller andra länder, arbete för tredjeparter och anslag som görs disponibla på nytt till följd av återbetalningar av bokförda betalningar.

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

Sammansättning av total tillgänglig budget

Sammansättning av total tillgänglig budget

| — | Ursprunglig antagen budget = anslag som godkänts år N – 1 |
| --- | --- |

—

Ursprunglig antagen budget = anslag som godkänts år N – 1

| — | Antagna ändringsbudgetar |
| --- | --- |

—

Antagna ändringsbudgetar

| — | Tilläggsanslag = inkomster avsatta för särskilda ändamål + anslag som överförts från föregående budgetår eller anslag dragits tillbaka under föregående budgetår och som görs disponibla på nytt. |
| --- | --- |

—

Tilläggsanslag = inkomster avsatta för särskilda ändamål + anslag som överförts från föregående budgetår eller anslag dragits tillbaka under föregående budgetår och som görs disponibla på nytt.

2.   NOTER TILL BUDGETUTFALLET I EU

2.1   BERÄKNING AV BUDGETUTFALLET

BERÄKNING AV BUDGETUTFALLET

Om EU:s budgetutfall är ett överskott återgår detta till medlemsstaterna under det påföljande året genom avdrag från den summa som de skulle ha betalat in för det berörda året.

Egna medel redovisas med de belopp som under budgetåret överförts till konton som öppnats i kommissionens namn av medlemsstaternas regeringar. Om budgetutfallet för föregående räkenskapsår är ett överskott tas även detta upp bland intäkterna i budgeten. Övriga intäkter redovisas med de belopp som faktiskt uppburits under budgetåret.

Vid beräkningen av budgetutfallet för det berörda året redovisas betalningar ur budgetårets anslag i form av utgifter, liksom även de anslag som överförs från det berörda budgetåret till följande budgetår. Med betalningar ur budgetårets anslag avses betalningar som verkställs av räkenskapsföraren senast den 31 december under budgetåret. För Europeiska garantifonden för jordbruket beaktas de betalningar som medlemsstaterna verkställt fr.o.m. den 16 oktober år N-1 t.o.m. den 15 oktober år N, förutsatt att åtagandet och godkännandet av utgifter förelagts räkenskapsföraren senast den 31 januari år N+1. EGFJ-utgifterna kan också påverkas av ett s.k. överensstämmelsebeslut, som grundar sig på kontroller som utförts i medlemsstaterna.

Budgetutfallet består av två delar: EU:s resultat och resultatet av de EES-anslutna Eftaländernas bidrag. I enlighet med artikel 15 i förordning nr 1150/2000 om egna medel utgör utfallet differensen mellan

| — | de sammanlagda intäkterna under budgetåret, och |
| --- | --- |

—

de sammanlagda intäkterna under budgetåret, och

| — | summan av de betalningar som verkställs ur det aktuella årets anslag, plus summan av de betalningsbemyndiganden som överförts från samma budgetår till närmast efterföljande budgetår. |
| --- | --- |

—

summan av de betalningar som verkställs ur det aktuella årets anslag, plus summan av de betalningsbemyndiganden som överförts från samma budgetår till närmast efterföljande budgetår.

Denna skillnad ska ökas eller minskas med

| — | nettobeloppet av de betalningsbemyndiganden som överförts från tidigare budgetår och som annullerats, samt de eventuella betalningar som på grund av eurokursens variationer överskrider de icke-differentierade anslag som överförts från tidigare budgetår, |
| --- | --- |

—

nettobeloppet av de betalningsbemyndiganden som överförts från tidigare budgetår och som annullerats, samt de eventuella betalningar som på grund av eurokursens variationer överskrider de icke-differentierade anslag som överförts från tidigare budgetår,

| — | utvecklingen av inkomster avsatta för särskilda ändamål, och |
| --- | --- |

—

utvecklingen av inkomster avsatta för särskilda ändamål, och

| — | de kursvinster och -förluster (netto) som gjorts under budgetåret. |
| --- | --- |

—

de kursvinster och -förluster (netto) som gjorts under budgetåret.

De anslag som överförts från föregående budgetår, som härrör från tredje man eller från arbete för tredje man och som är av sådant slag att de aldrig förfaller, tas upp under budgetårets tilläggsanslag. Detta förklarar skillnaden mellan de anslag som överförts från föregående år enligt rapporten om budgetgenomförandet för 2014 och de anslag som överförts till påföljande år enligt rapporten om budgetgenomförandet för 2013. Anslag som tagits upp på nytt sedan delbetalningar återbetalats ingår inte i beräkningarna av budgetutfallet.

De överförda betalningsbemyndigandena består av automatiska överföringar samt överföringar som grundar sig på beslut. När det gäller outnyttjade betalningsbemyndiganden som överförts från föregående budgetår och som annulleras, anges anslag som överförts antingen automatiskt eller genom beslut.

2.2   GENOMFÖRANDET AV EU:s BUDGET 2014

GENOMFÖRANDET AV EU:s BUDGET 2014

Budgetöverskott på 1,4 miljarder euro:

Budgetöverskott på 1,4 miljarder euro:

| — | Överskottet härrör främst från inkomstsidan (1,2 miljarder euro), verkställandet av tullar (0,5 miljarder euro) och ytterligare icke-budgeterade böter (0,6 miljarder euro). |
| --- | --- |

—

Överskottet härrör främst från inkomstsidan (1,2 miljarder euro), verkställandet av tullar (0,5 miljarder euro) och ytterligare icke-budgeterade böter (0,6 miljarder euro).

| — | Det lilla överskottet på utgiftssidan (142 miljoner euro) härrör främst från övriga institutioner eftersom kommissionens genomförandegrad praktiskt taget är 100 %. |
| --- | --- |

—

Det lilla överskottet på utgiftssidan (142 miljoner euro) härrör främst från övriga institutioner eftersom kommissionens genomförandegrad praktiskt taget är 100 %.

| — | Återstående överskott på 110 miljoner euro härrör från växelkursvinster. |
| --- | --- |

—

Återstående överskott på 110 miljoner euro härrör från växelkursvinster.

Inkomster:

Inkomster:

| — | Inkomsterna, som uppgick till totalt 143,9 miljarder euro, var 4,9 miljarder euro högre än den slutligt antagna budgeten, främst på grund av inkomster avsatta för särskilda ändamål under rubrikerna 5 och 6 – se tabell 4.1 nedan. |
| --- | --- |

—

Inkomsterna, som uppgick till totalt 143,9 miljarder euro, var 4,9 miljarder euro högre än den slutligt antagna budgeten, främst på grund av inkomster avsatta för särskilda ändamål under rubrikerna 5 och 6 – se tabell 4.1 nedan.

4.1

| — | Bötesinkomsterna på 4,2 miljarder euro användes för att finansiera det ökade behovet av betalningsbemyndiganden. |
| --- | --- |

—

Bötesinkomsterna på 4,2 miljarder euro användes för att finansiera det ökade behovet av betalningsbemyndiganden.

| — | En exceptionellt stor revidering av egna medel från BNI gjordes under 2014 (totalt 9,5 miljarder euro) och omfattade perioden tillbaka till 2002. Detta påverkade dock inte budgetintäkterna för 2014 i någon högre grad, eftersom beloppen jämkats mellan medlemsstaterna (vissa får återbetalningar medan andra ska betala) och eftersom de flesta belopp dessutom skjutits upp till 2015. |
| --- | --- |

—

En exceptionellt stor revidering av egna medel från BNI gjordes under 2014 (totalt 9,5 miljarder euro) och omfattade perioden tillbaka till 2002. Detta påverkade dock inte budgetintäkterna för 2014 i någon högre grad, eftersom beloppen jämkats mellan medlemsstaterna (vissa får återbetalningar medan andra ska betala) och eftersom de flesta belopp dessutom skjutits upp till 2015.

Utgifter:

Utgifter:

| — | Beloppet för ursprungliga betalningsbemyndiganden (135,5 miljarder euro) var ovanligt lågt – 6 % lägre än den slutliga antagna budgeten för 2013. I ändringsbudgetarna ökades så småningom beloppet för de slutligt antagna bemyndigandena till 139 miljarder euro – se tabell 5.1. |
| --- | --- |

—

Beloppet för ursprungliga betalningsbemyndiganden (135,5 miljarder euro) var ovanligt lågt – 6 % lägre än den slutliga antagna budgeten för 2013. I ändringsbudgetarna ökades så småningom beloppet för de slutligt antagna bemyndigandena till 139 miljarder euro – se tabell 5.1.

5.1

| — | De totala betalningarna uppgick till 142,5 miljarder euro (år 2013: 148,5 miljarder euro) – se tabell 5.3. |
| --- | --- |

—

De totala betalningarna uppgick till 142,5 miljarder euro (år 2013: 148,5 miljarder euro) – se tabell 5.3.

5.3

| — | Genomförandeunderskottet för betalningarna (efter överföringar) uppgick till 32 miljoner euro och är ett av historiens lägsta, vilket visar på de stränga inskränkningar som fastställts för betalningsbemyndiganden. |
| --- | --- |

—

Genomförandeunderskottet för betalningarna (efter överföringar) uppgick till 32 miljoner euro och är ett av historiens lägsta, vilket visar på de stränga inskränkningar som fastställts för betalningsbemyndiganden.

Åtaganden och utestående åtaganden (RAL):

Åtaganden och utestående åtaganden (RAL):

| — | De tillgängliga åtagandebemyndigandena på 149,9 miljarder euro genomfördes endast till 76 % och en stor andel bemyndiganden överfördes eller omprogrammerades till 2015 – se tabell 5.2. |
| --- | --- |

—

De tillgängliga åtagandebemyndigandena på 149,9 miljarder euro genomfördes endast till 76 % och en stor andel bemyndiganden överfördes eller omprogrammerades till 2015 – se tabell 5.2.

5.2

| — | Beloppet för utestående åtaganden (”RAL”) minskade väsentligt från 222,4 miljarder euro i slutet av 2013 till 189,6 miljarder euro i slutet av 2014 – se tabell 5.9. Detta återspeglar den låga genomförandegraden av bemyndiganden i början av en ny programperiod. Om alla bemyndiganden för de nya programmen hade använts 2014 skulle beloppet för utestående åtaganden (RAL) ha varit på en liknande nivå som 2013. |
| --- | --- |

—

Beloppet för utestående åtaganden (”RAL”) minskade väsentligt från 222,4 miljarder euro i slutet av 2013 till 189,6 miljarder euro i slutet av 2014 – se tabell 5.9. Detta återspeglar den låga genomförandegraden av bemyndiganden i början av en ny programperiod. Om alla bemyndiganden för de nya programmen hade använts 2014 skulle beloppet för utestående åtaganden (RAL) ha varit på en liknande nivå som 2013.

5.9

En närmare analys av budgetjusteringarna och deras kontext, motiv och verkan återfinns i kommissionens rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen 2014 (se del A för en överblick över hela budgeten och del B för en redogörelse per rubrik i den fleråriga budgetramen).

3.   NOTER TILL AVSTÄMNINGEN MELLAN DET EKONOMISKA RESULTATET OCH BUDGETUTFALLET

I enlighet med budgetförordningen beräknas årets ekonomiska resultat på grundval av principer för periodiserad bokföring, medan budgetutfallet baseras på modifierade bokföringsregler för frigjorda kontanter. Eftersom det ekonomiska resultatet och budgetutfallet bygger på samma underliggande transaktioner är det nyttigt att kontrollera dem genom att försöka stämma av dem mot varandra.

Avstämning på inkomstsidan

Avstämning på inkomstsidan

De reella budgetinkomsterna under ett budgetår motsvarar inkomster från fordringar som fastställts under budgetåret och uppbörd av fordringar från tidigare budgetår. De fordringar som fastställts under budgetåret men ännu inte hunnit uppbäras ska därför subtraheras från det ekonomiska resultatet vid avstämningen, eftersom de inte ingår i budgetinkomsterna. Däremot måste fordringar som fastställts under tidigare år men som uppbärs under det aktuella året läggas till det ekonomiska resultatet för att avstämningen ska bli rättvisande.

De upplupna nettointäkterna består främst av upplupna intäkter från jordbruksavgifter, egna medel, räntor och utdelningar. Endast nettoeffekten ska beaktas, dvs. de upplupna intäkterna för innevarande år minus återföring av upplupna intäkter från föregående år.

Avstämning på utgiftssidan

Avstämning på utgiftssidan

De upplupna nettokostnaderna består huvudsakligen av belopp som sammanställs i samband med periodavgränsningen vid årets utgång, t.ex. stödberättigande kostnader som burits av mottagare av EU-bidrag men som ännu inte har rapporterats till kommissionen. Medan de upplupna kostnaderna inte betraktas som kostnader i budgethänseende, ska däremot betalningar räknas till det aktuella årets budgetkostnader, då betalningarna sker under det aktuella budgetåret och då de hänger samman med sådana fakturor som registrerats under föregående år.

Nettoeffekten av förfinansiering utgörs av 1) ny förfinansiering som sker under det aktuella budgetåret och som därmed innebär budgetkostnader för det berörda året och 2) regleringen av förfinansiering som betalats ut under föregående år eller under det aktuella året, genom att de motsvarande stödberättigande kostnaderna godkänns. De senare beloppen utgör kostnader i den periodiserade redovisningen, men däremot inte i budgeträkenskaperna, eftersom den ursprungliga förfinansieringen redan tagits upp som en budgetutgift i det skede då den betalades ut.

Utöver de betalningar som görs mot det berörda årets anslag, ska även den del av årets anslag som överförs till följande år tas upp vid beräkningen av budgetutfallet för det berörda året (i enlighet med artikel 15 i förordning (EG) nr 1150/2000). Samma princip gäller för de budgetbetalningar som gjorts under det aktuella budgetåret ur anslag som förts över från föregående budgetår, samt för outnyttjade betalningsbemyndiganden som annullerats.

Posten för förändring i avsättningar avser de uppskattningar som vid årets utgång görs i räkenskaperna (främst i fråga om ersättningar till anställda) och påverkar inte budgeträkenskaperna. I avstämningen måste man också kompensera för andra poster där budgeträkenskaperna och de periodiserade räkenskaperna skiljer sig åt, t.ex. i fråga om avskrivning av tillgångar, förvärv, betalningar inom ramen för finansiella leasingkontrakt (capital lease), finansiella bidrag m.m.

capital lease

4.   NYTTJANDET AV EU:s BUDGETINKOMSTER

4.1   SAMMANSTÄLLNING AV HUR BUDGETINKOMSTERNA NYTTJATS

SAMMANSTÄLLNING AV HUR BUDGETINKOMSTERNA NYTTJATS

| (miljoner euro) |
| --- |
| Avdelning | Budgeterade intäkter | Fastställda fordringar | Intäkter | Intäkter som | Utestående |
| Ursprunglig antagen budget | Slutlig antagen budget | Innevarande budgetår | Överförda anslag | Totalt | Innevarande års fordringar | Överförda fordringar | Totalt | procentandel av budgeten |
| 1. | Egna medel | 1 33  960 | 1 28  388 | 1 28  853 | 46 | 1 28  899 | 1 28  841 | 25 | 1 28  867 | 100,37 % | 32 |
| 3. | Överskott, saldon och justeringar | — | 5  101 | 10  507 | — | 10  507 | 5  100 | — | 5  100 | 99,98 % | 5  407 |
| 4. | Intäkter från personer med anknytning till institutionerna och andra unionsorgan | 1  275 | 1  275 | 1  248 | 12 | 1  260 | 1  240 | 11 | 1  251 | 98,14 % | 8 |
| 5. | Intäkter från institutionernas administrativa verksamhet | 54 | 54 | 578 | 21 | 599 | 563 | 15 | 578 | 1  075,46 % | 21 |
| 6. | Avgifter och bidrag inom ramen för olika unionsavtal och unionsprogram | 60 | 60 | 3  267 | 228 | 3  496 | 3  120 | 105 | 3  225 | 5  374,97 % | 271 |
| 7. | Dröjsmålsränta och böter | 123 | 3  973 | 2  206 | 10  416 | 12  622 | 1  131 | 3  475 | 4  607 | 115,95 % | 8  016 |
| 8. | Upp- och utlåning | 2 | 153 | 46 | 255 | 301 | 43 | 254 | 297 | 193,72 % | 3 |
| 9. | Diverse intäkter | 30 | 30 | 15 | 10 | 25 | 13 | 2 | 15 | 50,01 % | 10 |
| Totalt | 1 35  505 | 1 39  034 | 1 46  721 | 10  988 | 1 57  709 | 1 40  052 | 3  888 | 1 43  940 | 103,53 % | 13  769 |

(miljoner euro)

Avdelning

Budgeterade intäkter

Fastställda fordringar

Intäkter

Intäkter som

Utestående

Ursprunglig antagen budget

Slutlig antagen budget

Innevarande budgetår

Överförda anslag

Totalt

Innevarande års fordringar

Överförda fordringar

Totalt

procentandel av budgeten

1.

1.

Egna medel

1 33  960

1 28  388

1 28  853

46

1 28  899

1 28  841

25

1 28  867

100,37 %

32

3.

3.

Överskott, saldon och justeringar

—

5  101

10  507

—

10  507

5  100

—

5  100

99,98 %

5  407

4.

4.

Intäkter från personer med anknytning till institutionerna och andra unionsorgan

1  275

1  275

1  248

12

1  260

1  240

11

1  251

98,14 %

8

5.

5.

Intäkter från institutionernas administrativa verksamhet

54

54

578

21

599

563

15

578

1  075,46 %

21

6.

6.

Avgifter och bidrag inom ramen för olika unionsavtal och unionsprogram

60

60

3  267

228

3  496

3  120

105

3  225

5  374,97 %

271

7.

7.

Dröjsmålsränta och böter

123

3  973

2  206

10  416

12  622

1  131

3  475

4  607

115,95 %

8  016

8.

8.

Upp- och utlåning

2

153

46

255

301

43

254

297

193,72 %

3

9.

9.

Diverse intäkter

30

30

15

10

25

13

2

15

50,01 %

10

Totalt

Totalt

1 35  505

1 35  505

1 39  034

1 39  034

1 46  721

1 46  721

10  988

10  988

1 57  709

1 57  709

1 40  052

1 40  052

3  888

3  888

1 43  940

1 43  940

103,53 %

103,53 %

13  769

13  769

Uppgifter om avdelning 1: Egna medel

Uppgifter om avdelning 1: Egna medel

| (miljoner euro) |
| --- |
| Kapitel | Budgeterade intäkter | Fastställda fordringar | Intäkter | Intäkter som | Utestående |
| Ursprunglig budget för röstning | Slutlig antagen budget | Innevarande budgetår | Överförda anslag | Totalt | Innevarande års fordringar | Överförda fordringar | Totalt | procentandel av budgeten |
| 11. | Sockeravgifter | 125 | (90) | (69) | — | (69) | (69) | — | (69) | 77,12 % | — |
| 12. | Betalda tullar | 16  186 | 16  174 | 16  485 | 46 | 16  531 | 16  473 | 25 | 16  499 | 102,01 % | 32 |
| 13. | Moms | 17  882 | 17  690 | 17  746 | — | 17  746 | 17  746 | — | 17  746 | 100,32 % | — |
| 14. | BNI | 99  767 | 94  614 | 94  863 | — | 94  863 | 94  863 | — | 94  863 | 100,26 % | — |
| 15. | Korrigering av budgetobalanser | — | — | (172) | — | (172) | (172) | — | (172) | 0,00 % | — |
| Totalt | 1 33  960 | 1 28  388 | 1 28  853 | 46 | 1 28  899 | 1 28  841 | 25 | 1 28  867 | 100,37 % | 32 |

(miljoner euro)

Kapitel

Budgeterade intäkter

Fastställda fordringar

Intäkter

Intäkter som

Utestående

Ursprunglig budget för röstning

Slutlig antagen budget

Innevarande budgetår

Överförda anslag

Totalt

Innevarande års fordringar

Överförda fordringar

Totalt

procentandel av budgeten

11.

11.

Sockeravgifter

125

(90)

(69)

—

(69)

(69)

—

(69)

77,12 %

—

12.

12.

Betalda tullar

16  186

16  174

16  485

46

16  531

16  473

25

16  499

102,01 %

32

13.

13.

Moms

17  882

17  690

17  746

—

17  746

17  746

—

17  746

100,32 %

—

14.

14.

BNI

99  767

94  614

94  863

—

94  863

94  863

—

94  863

100,26 %

—

15.

15.

Korrigering av budgetobalanser

—

—

(172)

—

(172)

(172)

—

(172)

0,00 %

—

Totalt

Totalt

1 33  960

1 33  960

1 28  388

1 28  388

1 28  853

1 28  853

46

46

1 28  899

1 28  899

1 28  841

1 28  841

25

25

1 28  867

1 28  867

100,37 %

100,37 %

32

32

Uppgifter om avdelning 3: Överskott, saldon och justeringar av egna medel

Uppgifter om avdelning 3: Överskott, saldon och justeringar av egna medel

| (miljoner euro) |
| --- |
| Kapitel | Budgeterade intäkter | Fastställda fordringar | Intäkter | Intäkter som | Utestående |
| Ursprunglig budget för röstning | Slutlig antagen budget | Innevarande budgetår | Överförda anslag | Totalt | Innevarande års fordringar | Överförda fordringar | Totalt | procentandel av budgeten |
| 30. | Överskott från föregående budgetår | — | 1  005 | 1  005 | — | 1  005 | 1  005 | — | 1  005 | 100,00 % | — |
| 31. | Momssaldo | — | (81) | (284) | — | (284) | (79) | — | (79) | 97,59 % | (205) |
| 32. | BNI-saldo | — | 4  176 | 9  825 | — | 9  825 | 4  212 | — | 4  212 | 100,87 % | 5  613 |
| 34. | Justering för dem som inte deltar i RIF-politiken | — | — | (2) | — | (2) | (2) | — | (2) | 0,00 % | — |
| 35. | Korrigering för Förenade Kungariket – rabatt | — | — | (18) | — | (18) | (18) | — | (18) | 0,00 % | — |
| 36. | Korrigering för Förenade kungariket – mellanliggande beräkning | — | — | (19) | — | (19) | (19) | — | (19) | 0,00 % | — |
| Totalt | — | 5  101 | 10  507 | — | 10  507 | 5  100 | — | 5  100 | 99,98 % | 5  407 |

(miljoner euro)

Kapitel

Budgeterade intäkter

Fastställda fordringar

Intäkter

Intäkter som

Utestående

Ursprunglig budget för röstning

Slutlig antagen budget

Innevarande budgetår

Överförda anslag

Totalt

Innevarande års fordringar

Överförda fordringar

Totalt

procentandel av budgeten

30.

30.

Överskott från föregående budgetår

—

1  005

1  005

—

1  005

1  005

—

1  005

100,00 %

—

31.

31.

Momssaldo

—

(81)

(284)

—

(284)

(79)

—

(79)

97,59 %

(205)

32.

32.

BNI-saldo

—

4  176

9  825

—

9  825

4  212

—

4  212

100,87 %

5  613

34.

34.

Justering för dem som inte deltar i RIF-politiken

—

—

(2)

—

(2)

(2)

—

(2)

0,00 %

—

35.

35.

Korrigering för Förenade Kungariket – rabatt

—

—

(18)

—

(18)

(18)

—

(18)

0,00 %

—

36.

36.

Korrigering för Förenade kungariket – mellanliggande beräkning

—

—

(19)

—

(19)

(19)

—

(19)

0,00 %

—

Totalt

Totalt

—

5  101

5  101

10  507

10  507

—

10  507

10  507

5  100

5  100

—

5  100

5  100

99,98 %

99,98 %

5  407

5  407

4.2   GENOMFÖRANDE AV INKOMSTER

GENOMFÖRANDE AV INKOMSTER

4.2.1   
  Översikter av inkomster 2014

Översikter av inkomster 2014

Betalningsbemyndigandena uppgick till 1 35  505 miljoner euro i den ursprungliga EU-budget som undertecknades av Europaparlamentets talman den 20 december 2013. Enligt planen skulle dessa budgetutgifter finansieras via egna medel till ett belopp av 1 33  960 miljoner euro. De beräknade inkomsterna och utgifterna i den ursprungliga budgeten justeras normalt under loppet av budgetåret, genom s.k. ändringsbudgetar. Justeringarna av de BNI-baserade egna medlen garanterar att de budgeterade inkomsterna exakt motsvarar de budgeterade utgifterna. Enligt principen om jämvikt i budgeten måste inkomsterna och utgifterna (betalningsbemyndigandena) i budgeten vara i balans.

Under 2014 antogs sammanlagt sju ändringsbudgetar. Med beaktande av dessa ändringsbudgetar uppgick de slutligt antagna totala inkomsterna för 2014 till 1 39  034 miljoner euro. Inkomsterna bestod till 1 28  388 miljoner euro av egna medel (vilket var 5  572 miljoner euro lägre än vad som ursprungligen förutsetts) och resten bestod av övriga inkomster. Det ökade finansieringsbehovet för betalningsbemyndiganden täcktes främst genom inkomster från böter. Överskottet från föregående budgetår och extraordinära intäkter från moms- och BNI-justeringar för tidigare år minskade medlemsstaternas BNI-bidrag väsentligt.

Ändringsbudget nr 2 och 3/2014 omfattade böter och därtill hörande ränta från företag. Dessa belopp uppgick till totalt 3  850 miljoner euro. Beloppen baseras på de uppgifter som var kända vid tidpunkten då de motsvarande förslagen till ändringsbudgetar utarbetades. Den 31 december 2014 fastställdes andra böter slutgiltigt, antingen efter en slutgiltig dom eller på grund av att företagen inte överklagade nya bötesbeslut.

Beloppet för inkomster, avgifter och bidrag inom ramen för olika EU-avtal och -program uppgår totalt till 3  225 miljoner euro. Huvudbeloppet avser EGFJ och EJFLU (och i synnerhet avslutningen av räkenskaperna samt oriktigheter), tredjeländers deltagande i forskningsprogram och andra avgifter och bidrag till EU:s program/verksamheter. En betydande del av totalbeloppet utgörs av inkomster avsatta för särskilda ändamål, som ofta medför att tilläggsanslag förs upp på utgiftssidan.

I fråga om egna medel låg uppbörden av traditionella egna medel mycket nära de prognostiserade beloppen. Detta främst eftersom de budgetberäkningar som ändrades i samband med att förslaget till ändringsbudget nr 4/2014 fastställdes (där de traditionella egna medlen minskades med 646 miljoner euro i enlighet med de nya prognoserna våren 2014), åter ändrades i förslaget till ändringsbudget nr 6/2014 för att ta hänsyn till den reella uppbördstakten. Därför ökade de igen med 420 miljoner euro.

Medlemsstaternas slutliga inbetalningar av BNI- och momsmedel låg också mycket nära de slutligt uppdaterade beräkningarna i budgeten. Skillnaderna mellan de i förhand beräknade beloppen och de belopp som faktiskt betalades in förklaras av avvikelserna mellan de omräkningskurser för euron som används för budgetändamål och de marknadskurser som rådde då medlemsstater utanför euroområdet gjorde sina inbetalningar.

Justeringen 2014 omfattade stora ändringar av BNI ända tillbaka till 2002. Justeringen var därmed ovanligt stor och uppgick till totalt 9,5 miljarder i alla EU-medlemsstater. För att hantera den ovanliga situationen antog rådet den 18 december ett kommissionsförslag i enlighet med vilket medlemsstaterna kunde skjuta upp betalningen räntefritt, enligt stränga villkor, till den 1 september 2015 – se rådets förordning (EU, Euratom) nr 1377/2014 av den 18 december 2014. I enlighet med detta valde sex medlemsstater att betala sina justeringar 2015. De uppskjutna betalningarna uppgår till 5,4 miljarder euro.

De egna medel som ska inkasseras gäller ändringsbudget nr 2 till 7/2014 som antogs den 17 december 2014. Enligt artikel 10 i rådets förordning (EG) nr 1150/2000 av den 22 maj 2000 (EUT L 130, 31.5.2000, s. 1) krediterades justeringen av inbetalningarna av egna medel den första vardagen i februari 2015. Medlemsstaternas nationella bidrag till EU:s budget baseras på mervärdesskatt och BNI. Dessa bidrag justeras varje år den första arbetsdagen i december.

4.2.2   
  Inkomster från egna medel

Inkomster från egna medel

Den allra största delen av inkosmterna kommer från egna medel. Detta enligt artikel 311 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, där följande fastställs: ”Utan att det inverkar på andra inkomster ska budgeten finansieras helt av egna medel.” Den största delen av budgetutgifterna finansieras genom egna medel.

Egna medel kan delas in i följande kategorier:

| 1. | Traditionella egna medel (TOR) som består av tullar och sockeravgifter. Dessa egna medel tas ut av ekonomiska aktörer och uppbärs av medlemsstaterna för EU:s räkning. Medlemsstaterna har emellertid rätt att behålla 25 % (20 % från och med 2014) som ersättning för uppbördskostnaderna. Tullar tas ut på import av varor från tredjeland, enligt de satser som fastställs i gemensamma tulltaxan. Sockeravgifter betalas av sockerproducenter för att finansiera exportbidrag för socker. De traditionella egna medlen utgör cirka 13 % av de sammanlagda egna medlen. |
| --- | --- |

1.

Traditionella egna medel (TOR) som består av tullar och sockeravgifter. Dessa egna medel tas ut av ekonomiska aktörer och uppbärs av medlemsstaterna för EU:s räkning. Medlemsstaterna har emellertid rätt att behålla 25 % (20 % från och med 2014) som ersättning för uppbördskostnaderna. Tullar tas ut på import av varor från tredjeland, enligt de satser som fastställs i gemensamma tulltaxan. Sockeravgifter betalas av sockerproducenter för att finansiera exportbidrag för socker. De traditionella egna medlen utgör cirka 13 % av de sammanlagda egna medlen.

| 2. | Egna medel från mervärdesskatt (moms) tas ut från medlemsstaternas momsunderlag, som är harmoniserade för detta ändamål i enlighet med EU:s bestämmelser. Samma procentuella andel tas ut från varje medlemsstats harmoniserade underlag. Emellertid får momsunderlaget uppgå till högst 50 % av respektive medlemsstats BNI. De momsbaserade egna medlen utgör vanligen cirka 12 % av de egna medlen. |
| --- | --- |

2.

Egna medel från mervärdesskatt (moms) tas ut från medlemsstaternas momsunderlag, som är harmoniserade för detta ändamål i enlighet med EU:s bestämmelser. Samma procentuella andel tas ut från varje medlemsstats harmoniserade underlag. Emellertid får momsunderlaget uppgå till högst 50 % av respektive medlemsstats BNI. De momsbaserade egna medlen utgör vanligen cirka 12 % av de egna medlen.

| 3. | Den inkomstkälla som baserar sig på bruttonationalinkomst (BNI) ska balansera inkomsterna och utgifterna i budgeten, dvs. finansiera den del av budgeten som inte täcks av andra inkomster. Samma procentandel tas ut från alla medlemsstaters BNI och andelen fastställs i enlighet med EU:s bestämmelser. BNI-inkomsterna står vanligen för cirka 75 % av de egna medlen. |
| --- | --- |

3.

Den inkomstkälla som baserar sig på bruttonationalinkomst (BNI) ska balansera inkomsterna och utgifterna i budgeten, dvs. finansiera den del av budgeten som inte täcks av andra inkomster. Samma procentandel tas ut från alla medlemsstaters BNI och andelen fastställs i enlighet med EU:s bestämmelser. BNI-inkomsterna står vanligen för cirka 75 % av de egna medlen.

Fördelningen av egna medel regleras i rådets beslut nr 2007/436/EG, Euratom av den 7 juni 2007 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (2007 års beslut om egna medel). Ett nytt beslut om systemet för EU:s egna medel har antagits för perioden 2014–2020 (2014 års beslut om egna medel: Rådets beslut nr 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel). 2014 års beslut om egna medel träder i kraft efter att det har ratificerats av alla medlemsstater enligt deras konstitutionella regler (vilket väntas ske i början av 2016). Till dess är 2007 års beslut om egna medel tillämpliga. Den retroaktiva effekten (2014 års beslut kommer att gälla från och med den 1 januari 2014) kommer att beaktas under det budgetår då beslutet träder i kraft.

4.2.3   
  Traditionella egna medel

Traditionella egna medel

Traditionella egna medel: Alla fastställda belopp av traditionella egna medel måste tas upp i någon av de två typer av räkenskaper som förs av de behöriga myndigheterna, dvs.

| — | i de ordinarie räkenskaper som föreskrivs i artikel 6.3 a i förordning (EG) nr 1150/2000 och som avser alla belopp som uppburits eller för vilka säkerhet ställts, eller |
| --- | --- |

—

i de ordinarie räkenskaper som föreskrivs i artikel 6.3 a i förordning (EG) nr 1150/2000 och som avser alla belopp som uppburits eller för vilka säkerhet ställts, eller

| — | i de särskilda räkenskaper som föreskrivs i artikel 6.3 b i förordning (EG) nr 1150/2000 och som avser belopp som ännu inte har uppburits eller för vilka ingen säkerhet ställts. Belopp som garanterats men ifrågasatts kan också anges i dessa räkenskaper. |
| --- | --- |

—

i de särskilda räkenskaper som föreskrivs i artikel 6.3 b i förordning (EG) nr 1150/2000 och som avser belopp som ännu inte har uppburits eller för vilka ingen säkerhet ställts. Belopp som garanterats men ifrågasatts kan också anges i dessa räkenskaper.

I fråga om de särskilda räkenskaperna innehåller medlemsstaternas kvartalsrapport till kommissionen

| — | beloppet som återstod att uppbära under föregående kvartal, |
| --- | --- |

—

beloppet som återstod att uppbära under föregående kvartal,

| — | de fastställda fordringarna under kvartalet i fråga, |
| --- | --- |

—

de fastställda fordringarna under kvartalet i fråga,

| — | rättelserna som har gjorts av beräkningsunderlaget (rättelser/annulleringar) under det berörda kvartalet, |
| --- | --- |

—

rättelserna som har gjorts av beräkningsunderlaget (rättelser/annulleringar) under det berörda kvartalet,

| — | de avskrivna beloppen (som inte kan tillhandahållas enligt artikel 17.2 i förordning (EG) nr 1150/2000), |
| --- | --- |

—

de avskrivna beloppen (som inte kan tillhandahållas enligt artikel 17.2 i förordning (EG) nr 1150/2000),

| — | beloppen som har uppburits under kvartalet i fråga, |
| --- | --- |

—

beloppen som har uppburits under kvartalet i fråga,

| — | saldot som ska uppbäras vid det berörda kvartalets slut. |
| --- | --- |

—

saldot som ska uppbäras vid det berörda kvartalets slut.

Traditionella egna medel ska krediteras till kommissionens konto hos medlemsstatens finansförvaltning, eller hos det organ som medlemsstaten har utsett. Krediteringen ska ske senast den första arbetsdagen efter den nittonde dagen i den andra månaden efter det att fordran fastställdes (eller återkrävdes om de särskilda räkenskaperna avses). Medlemsstaterna behåller 25 % (enligt 2014 års beslut om egna medel: 20 %) av de traditionella egna medlen för att täcka sina uppbördskostnader. Eventualfordringarna på egna medel justeras utifrån hur troligt det är att de kommer att uppbäras.

4.2.4   
  Egna medel från mervärdesskatt och BNI

Egna medel från mervärdesskatt och BNI

De egna medlen från moms (mervärdesskatt) bygger på att en enhetlig procentsats av det harmoniserade momsunderlaget tas ut av varje medlemsstat. Momsunderlaget har fastställts enligt bestämmelserna i artikel 2.1 b i 2007 års beslut om egna medel. Den enhetliga procentsatsen fastställs till 0,30 % utom för perioden 2007–2013, då uttagssatsen fastställdes till 0,225 % för Österrike, 0,15 % för Tyskland samt 0,10 % för Nederländerna och Sverige. Momsunderlaget utjämnas på så sätt att det inte får överstiga 50 % av BNI i någon medlemsstat. Enligt 2014 års beslut om egna medel ska uttagssatsen förbli 0,3 % förutom för Tyskland, Nederländerna och Sverige som under perioden 2014–2020 tillämpar satsen 0,15 %.

De BNI-baserade egna medlen är en flexibel resurs, avsedd att tillhandahålla de inkomster som behövs för att täcka utgifterna under ett visst budgetår utöver de belopp som ställs till förfogande genom de traditionella egna medlen, momsmedlen och diverse intäkter. Inkomsterna beräknas med hjälp av en enhetlig procentsats på varje medlemsstats samlade BNI. De moms- och BNI-baserade medlen bestäms på grundval av de prognoser som tas fram för moms- och BNI-underlagen i samband med att budgetförslaget utarbetas. Prognoserna revideras senare, och en uppdatering genomförs med hjälp av en ändringsbudget under det berörda budgetåret. De faktiska uppgifterna för moms- och BNI-underlagen blir tillgängliga under det påföljande budgetåret. Kommissionen beräknar då skillnaden mellan de belopp som medlemsstaterna är skyldiga att betala på grundval av de faktiska beräkningsunderlagen och de belopp som medlemsstaterna i praktiken har betalat på grundval av (de reviderade) prognoserna. Dessa moms- och BNI-saldon (positiva eller negativa) uppbärs sedan av kommissionen från medlemsstaterna den första arbetsdagen i december under det påföljande budgetåret. Rådet antog den 18 december 2014 förordning (EU, Euratom) nr 1377/2014 enligt vilken medlemsstaterna enligt vissa villkor får skjuta upp betalningen av moms- och BNI-medel till den första arbetsdagen i september under det efterföljande året. Även de faktiska moms- och BNI-underlagen kan korrigeras under de påföljande fyra åren, såvitt uppgifterna inte omfattas av ett förbehåll. De tidigare beräknade saldona justeras, och skillnaden uppbärs samtidigt som moms- och BNI-saldona för det föregående budgetåret.

Då kommissionen utför kontroller av medlemsstaternas redovisningar av mervärdesskatt samt deras BNI-uppgifter kan kommissionen lägga in ett förbehåll till medlemsstaterna på vissa punkter som enligt bedömningarna kan få konsekvenser för respektive medlemsstats bidrag till EU:s egna medel. Det kan till exempel handla om att det saknas uppgifter av godtagbar kvalitet, eller att en bättre metod behöver utvecklas på någon punkt. Dessa förbehåll bör ses som potentiella fordringar på medlemsstaten i fråga, även om beloppet inte har fastställts, eftersom det ännu inte går att beräkna budgetkonsekvenserna exakt. När det exakta beloppet kan fastställas begärs motsvarande moms- eller BNI-baserade medel in, antingen i samband med återkommande betalningar av moms- eller BNI-saldon eller genom ett separat krav.

4.2.5   
  Förenade kungarikets korrigering

Förenade kungarikets korrigering

Denna mekanism innebär att Förenade kungarikets inbetalningar av egna medel minskas i förhållande till landets obalans gentemot EU-budgeten och inbetalningarna av egna medel från andra medlemsstater ökas proportionellt. Mekanismen för att kompensera budgetmässiga obalanser till förmån för Förenade kungariket infördes av Europeiska rådet i Fontainebleu i juni 1984 och genom ett efterföljande beslut om egna medel den 7 maj 1985. Syftet var att minska Förenade kungarikets obalans i förhållande till budgeten genom en minskning av dess inbetalningar till EU. Finansieringen av rabatten har satts ner för Tyskland, Österrike, Sverige och Nederländerna (som deltar med en fjärdedel av sina normala andelar).

4.2.6   
  Bruttominskning

Bruttominskning

Den 15 och 16 december 2005 kom Europeiska rådet till slutsatsen att Nederländerna och Sverige ska tillerkännas en bruttominskning av sina BNI-baserade bidrag till budgeten under perioden 2007–2013. Dessa slutsatser speglas i 2007 års beslut om egna medel genom en bestämmelse om att Nederländernas årliga BNI-baserade bidrag till budgeten minskas med 605 miljoner euro brutto per år, medan Sveriges årliga BNI-baserade bidrag ska minskas med 150 miljoner euro brutto per år, i båda fallen uttryckt i 2004 års priser. Den 7–8 februari 2013 fattade Europeiska rådet beslut om att Danmark, Nederländerna och Sverige ska beviljas en bruttominskning av det årliga BNI-baserade bidraget endast för perioden 2014–2020 och att Österrike ska beviljas en bruttominskning av det årliga BNI-baserade bidraget endast för perioden 2014–2016. Danmark, Nederländerna och Sverige får en årlig bruttominskning av sina BNI-baserade egna medel. Minskningen uppgår till 130 miljoner euro, 695 miljoner euro respektive 185 miljoner euro. Österrike beviljas en bruttominskning av det årliga BNI-baserade bidraget på 30 miljoner euro under 2014, 20 miljoner euro under 2015 och 10 miljoner euro under 2016 (alla belopp är uttryckta i 2011 års priser). Dessa bestämmelser togs upp i 2014 års beslut om egna medel och de kommer att tillämpas (retroaktivt) när beslutet har trätt i kraft.

5.   GENOMFÖRANDET AV EU:s BUDGETUTGIFTER

5.1   DEN FLERÅRIGA BUDGETRAMEN: FÖRDELNING OCH FÖRÄNDRINGAR AV ÅTAGANDE- OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDEN

DEN FLERÅRIGA BUDGETRAMEN: FÖRDELNING OCH FÖRÄNDRINGAR AV ÅTAGANDE- OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDEN

| (miljoner euro) |
| --- |
| Åtagandebemyndiganden | Betalningsbemyndiganden | Rubrik i den fleråriga budgetramen |
| Budgetanslag | Tilläggsanslag | Anslag totalt tillgängligt | Budgetanslag | Tilläggsanslag | Anslag totalt tillgängligt |
| Ursprunglig antagen budget | Ändringsbudgetar och överföringar | Slutlig antagen budget | Överföringar | Inkomster avsatta för särskilda ändamål | Ursprunglig antagen budget | Ändringsbudgetar och överföringar | Slutlig antagen budget | Överföringar | Inkomster avsatta för särskilda ändamål |
| 1 | 2 | 3 = 1 + 2 | 4 | 5 | 6 = 3 + 4 + 5 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 | 11 | 12 = 9 + 10 + 11 |
| 1. | Smart tillväxt för alla | 63  986 | (0) | 63  986 | 150 | 3  474 | 67  611 | 62  393 | 3  470 | 65  863 | 289 | 3  548 | 69  699 |
| | 1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning | 16  484 | — | 16  484 | 0 | 2  645 | 19  129 | 11  441 | 415 | 11  857 | 128 | 3  323 | 15  308 |
| | 1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning | 47  502 | — | 47  502 | 150 | 830 | 48  482 | 50  951 | 3  055 | 54  006 | 161 | 224 | 54  392 |
| 2. | Hållbar tillväxt: naturresurser | 59  267 | (76) | 59  191 | — | 2  105 | 61  296 | 56  459 | (500) | 55  959 | 35 | 1  968 | 57  962 |
| | varav: marknadsutgifter och direktstöd | 43  778 | — | 43  778 | — | 1  724 | 45  502 | 43  777 | (1) | 43  776 | 13 | 1  724 | 45  514 |
| 3. | Säkerhet och medborgarskap | 2  172 | 0 | 2  172 | 3 | 81 | 2  256 | 1  677 | (17) | 1  660 | 10 | 78 | 1  747 |
| 4. | Europa i världen | 8  325 | 98 | 8  423 | 6 | 571 | 9  000 | 6  191 | 734 | 6  925 | 35 | 521 | 7  481 |
| 5. | Administration | 8  405 | (1) | 8  405 | 1 | 765 | 9  171 | 8  406 | 0 | 8  406 | 772 | 862 | 10  040 |
| | varav: Administrativa utgifter för institutionerna | 3  532 | — | 3  531 | 1 | 399 | 3  931 | 3  532 | — | 3  531 | 452 | 492 | 4  475 |
| 6. | Kompensationer | 29 | — | 29 | — | — | 29 | 29 | — | 29 | — | — | 29 |
| 8. | Negativ reserv | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Särskilda instrument | 456 | 29 | 485 | 18 | 74 | 577 | 350 | (157) | 193 | 270 | 74 | 536 |
| Totalt | 1 42  640 | 50 | 1 42  690 | 179 | 7  070 | 1 49  939 | 1 35  505 | 3  530 | 1 39  034 | 1  410 | 7  050 | 1 47  495 |

(miljoner euro)

Åtagandebemyndiganden

Betalningsbemyndiganden

Rubrik i den fleråriga budgetramen

Budgetanslag

Tilläggsanslag

Anslag totalt tillgängligt

Budgetanslag

Tilläggsanslag

Anslag totalt tillgängligt

Ursprunglig antagen budget

Ändringsbudgetar och överföringar

Slutlig antagen budget

Överföringar

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

Ursprunglig antagen budget

Ändringsbudgetar och överföringar

Slutlig antagen budget

Överföringar

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

1

2

3 = 1 + 2

4

5

6 = 3 + 4 + 5

7

8

9 = 7 + 8

10

11

12 = 9 + 10 + 11

1.

1.

Smart tillväxt för alla

63  986

(0)

63  986

150

3  474

67  611

62  393

3  470

65  863

289

3  548

69  699

1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

16  484

16  484

—

16  484

16  484

0

0

2  645

2  645

19  129

19  129

11  441

11  441

415

415

11  857

11  857

128

128

3  323

3  323

15  308

15  308

1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

47  502

47  502

—

47  502

47  502

150

150

830

830

48  482

48  482

50  951

50  951

3  055

3  055

54  006

54  006

161

161

224

224

54  392

54  392

2.

2.

Hållbar tillväxt: naturresurser

59  267

(76)

59  191

—

2  105

61  296

56  459

(500)

55  959

35

1  968

57  962

varav: marknadsutgifter och direktstöd

varav: marknadsutgifter och direktstöd

43  778

43  778

—

43  778

43  778

—

1  724

1  724

45  502

45  502

43  777

43  777

(1)

(1)

43  776

43  776

13

13

1  724

1  724

45  514

45  514

3.

3.

Säkerhet och medborgarskap

2  172

0

2  172

3

81

2  256

1  677

(17)

1  660

10

78

1  747

4.

4.

Europa i världen

8  325

98

8  423

6

571

9  000

6  191

734

6  925

35

521

7  481

5.

5.

Administration

8  405

(1)

8  405

1

765

9  171

8  406

0

8  406

772

862

10  040

varav: Administrativa utgifter för institutionerna

varav: Administrativa utgifter för institutionerna

3  532

3  532

—

3  531

3  531

1

1

399

399

3  931

3  931

3  532

3  532

—

3  531

3  531

452

452

492

492

4  475

4  475

6.

6.

Kompensationer

29

—

29

—

—

29

29

—

29

—

—

29

8.

8.

Negativ reserv

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

9.

Särskilda instrument

456

29

485

18

74

577

350

(157)

193

270

74

536

Totalt

Totalt

1 42  640

1 42  640

50

50

1 42  690

1 42  690

179

179

7  070

7  070

1 49  939

1 49  939

1 35  505

1 35  505

3  530

3  530

1 39  034

1 39  034

1  410

1  410

7  050

7  050

1 47  495

1 47  495

5.2   DEN FLERÅRIGA BUDGETRAMEN: GENOMFÖRANDE AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN

DEN FLERÅRIGA BUDGETRAMEN: GENOMFÖRANDE AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN

| (miljoner euro) |
| --- |
| Rubrik i den fleråriga budgetramen | | Gjorda åtaganden | Anslag som överförts till 2015 | Anslag som förfallit |
| Totala disponibla anslag | Från slutlig antagen budget | Från överförda anslag | Från inkomster för särskilda ändamål | Totalt | % | Inkomster avsatta för särskilda ändamål | Överföring genom beslut | Totalt | % | Från slutlig antagen budget | Från överförda anslag | Inkomster avsatta för särskilda ändamål (Efta) | Totalt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 = 9/1 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 + 12 + 13 | 15 = 14/1 |
| 1. | Smart tillväxt för alla | 67  611 | 44  260 | 150 | 1  561 | 45  972 | 67,99 % | 1  913 | 8  480 | 10  392 | 15,37 % | 11  246 | — | 0 | 11  247 | 16,63 % |
| | 1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning | 19  129 | 16  466 | 0 | 1  552 | 18  018 | 94,19 % | 1  092 | — | 1  092 | 5,71 % | 18 | — | 0 | 19 | 0,10 % |
| | 1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning | 48  482 | 27  794 | 150 | 9 | 27  954 | 57,66 % | 820 | 8  480 | 9  300 | 19,18 % | 11  228 | — | — | 11  228 | 23,16 % |
| 2. | Hållbar tillväxt: naturresurser | 61  296 | 46  866 | — | 1  397 | 48  263 | 78,74 % | 708 | 2  866 | 3  575 | 5,83 % | 9  458 | — | — | 9  458 | 15,43 % |
| | varav: marknadsutgifter och direktstöd | 45  502 | 42  910 | — | 1  383 | 44  293 | 97,34 % | 341 | 868 | 1  209 | 2,66 % | 0 | — | — | 0 | 0,00 % |
| 3. | Säkerhet och medborgarskap | 2  256 | 1  463 | 3 | 41 | 1  507 | 66,81 % | 40 | 254 | 294 | 13,02 % | 455 | — | — | 455 | 20,17 % |
| 4. | Europa i världen | 9  000 | 8  280 | 6 | 203 | 8  489 | 94,32 % | 368 | 136 | 504 | 5,60 % | 7 | — | 0 | 7 | 0,07 % |
| 5. | Administration | 9  171 | 8  313 | 1 | 571 | 8  884 | 96,87 % | 195 | 4 | 199 | 2,17 % | 88 | — | — | 88 | 0,96 % |
| | varav: Administrativa utgifter för institutionerna | 3  931 | 3  445 | 1 | 343 | 3  789 | 96,40 % | 56 | 4 | 60 | 0,00 % | 82 | — | — | 82 | 2,09 % |
| 6. | Kompensationer | 29 | 29 | — | — | 29 | 100,00 % | — | — | — | 0,00 % | — | — | — | — | 0,00 % |
| 8. | Negativ reserv | — | — | — | — | — | 0,00 % | — | — | — | 0,00 % | — | — | — | — | 0,00 % |
| 9. | Särskilda instrument | 577 | 45 | 18 | — | 64 | 11,06 % | 74 | 361 | 435 | 75,37 % | 78 | — | — | 78 | 13,57 % |
| Totalt | 1 49  939 | 1 09  256 | 179 | 3  772 | 1 13  208 | 75,50 % | 3  297 | 12  101 | 15  399 | 10,27 % | 21  333 | — | 0 | 21  333 | 14,23 % |

(miljoner euro)

Rubrik i den fleråriga budgetramen

Gjorda åtaganden

Anslag som överförts till 2015

Anslag som förfallit

Totala disponibla anslag

Från slutlig antagen budget

Från överförda anslag

Från inkomster för särskilda ändamål

Totalt

%

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

Överföring genom beslut

Totalt

%

Från slutlig antagen budget

Från överförda anslag

Inkomster avsatta för särskilda ändamål (Efta)

Totalt

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10 = 9/1

11

12

13

14 = 11 + 12 + 13

15 = 14/1

1.

Smart tillväxt för alla

67  611

44  260

150

1  561

45  972

67,99 %

1  913

8  480

10  392

15,37 %

11  246

—

0

11  247

16,63 %

1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

19  129

19  129

16  466

16  466

0

0

1  552

1  552

18  018

18  018

94,19 %

94,19 %

1  092

1  092

—

1  092

1  092

5,71 %

5,71 %

18

18

—

0

0

19

19

0,10 %

0,10 %

1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

48  482

48  482

27  794

27  794

150

150

9

9

27  954

27  954

57,66 %

57,66 %

820

820

8  480

8  480

9  300

9  300

19,18 %

19,18 %

11  228

11  228

—

—

11  228

11  228

23,16 %

23,16 %

2.

Hållbar tillväxt: naturresurser

61  296

46  866

—

1  397

48  263

78,74 %

708

2  866

3  575

5,83 %

9  458

—

—

9  458

15,43 %

varav: marknadsutgifter och direktstöd

varav: marknadsutgifter och direktstöd

45  502

45  502

42  910

42  910

—

1  383

1  383

44  293

44  293

97,34 %

97,34 %

341

341

868

868

1  209

1  209

2,66 %

2,66 %

0

0

—

—

0

0

0,00 %

0,00 %

3.

Säkerhet och medborgarskap

2  256

1  463

3

41

1  507

66,81 %

40

254

294

13,02 %

455

—

—

455

20,17 %

4.

Europa i världen

9  000

8  280

6

203

8  489

94,32 %

368

136

504

5,60 %

7

—

0

7

0,07 %

5.

Administration

9  171

8  313

1

571

8  884

96,87 %

195

4

199

2,17 %

88

—

—

88

0,96 %

varav: Administrativa utgifter för institutionerna

varav: Administrativa utgifter för institutionerna

3  931

3  931

3  445

3  445

1

1

343

343

3  789

3  789

96,40 %

96,40 %

56

56

4

4

60

60

0,00 %

0,00 %

82

82

—

—

82

82

2,09 %

2,09 %

6.

Kompensationer

29

29

—

—

29

100,00 %

—

—

—

0,00 %

—

—

—

—

0,00 %

8.

Negativ reserv

—

—

—

—

—

0,00 %

—

—

—

0,00 %

—

—

—

—

0,00 %

9.

Särskilda instrument

577

45

18

—

64

11,06 %

74

361

435

75,37 %

78

—

—

78

13,57 %

Totalt

Totalt

1 49  939

1 49  939

1 09  256

1 09  256

179

179

3  772

3  772

1 13  208

1 13  208

75,50 %

75,50 %

3  297

3  297

12  101

12  101

15  399

15  399

10,27 %

10,27 %

21  333

21  333

—

0

0

21  333

21  333

14,23 %

14,23 %

5.3   DEN FLERÅRIGA BUDGETRAMEN: GENOMFÖRANDE AV BETALNINGSBEMYNDIGANDEN

DEN FLERÅRIGA BUDGETRAMEN: GENOMFÖRANDE AV BETALNINGSBEMYNDIGANDEN

| (miljoner euro) |
| --- |
| Rubrik i den fleråriga budgetramen | | Verkställda betalningar | Överförda anslag | Anslag som förfallit |
| Totala disponibla anslag | Från slutlig antagen budget | Från överförda anslag | Från inkomster för särskilda ändamål | Totalt | % | Automatisk överföring | Överföring genom beslut | Inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt | % | Från slutlig antagen budget | Från överförda anslag | Inkomster avsatta för särskilda ändamål (Efta) | Totalt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 = 10/1 | 12 | 13 | 14 | 15 = 12 + 13 + 14 | 16 = 15/1 |
| 1. | Smart tillväxt för alla | 69  699 | 65  730 | 267 | 1  686 | 67  683 | 97,11 % | 121 | 0 | 1  860 | 1  980 | 2,84 % | 12 | 22 | 2 | 36 | 0,05 % |
| | 1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning | 15  308 | 11  740 | 108 | 1  483 | 13  331 | 87,09 % | 104 | 0 | 1  838 | 1  943 | 12,69 % | 12 | 20 | 2 | 33 | 0,22 % |
| | 1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning | 54  392 | 53  990 | 159 | 203 | 54  352 | 99,93 % | 16 | — | 21 | 38 | 0,07 % | 0 | 2 | — | 2 | 0,00 % |
| 2. | Hållbar tillväxt: naturresurser | 57  962 | 55  050 | 33 | 1  502 | 56  584 | 97,62 % | 34 | 868 | 467 | 1  369 | 2,36 % | 7 | 2 | — | 9 | 0,02 % |
| | varav: marknadsutgifter och direktstöd | 45  514 | 42  891 | 12 | 1  383 | 44  287 | 97,30 % | 16 | 868 | 341 | 1  226 | 2,69 % | 0 | 1 | — | 2 | 0,00 % |
| 3. | Säkerhet och medborgarskap | 1  747 | 1  648 | 8 | 55 | 1  711 | 97,94 % | 8 | 0 | 23 | 31 | 1,75 % | 4 | 2 | 0 | 5 | 0,31 % |
| 4. | Europa i världen | 7  481 | 6  880 | 29 | 297 | 7  206 | 96,32 % | 34 | 9 | 224 | 267 | 3,57 % | 2 | 6 | 0 | 8 | 0,10 % |
| 5. | Administration | 10  040 | 7  643 | 697 | 480 | 8  819 | 87,84 % | 673 | 4 | 382 | 1  060 | 10,55 % | 86 | 75 | — | 161 | 1,61 % |
| | varav: Administrativa utgifter för institutionerna | 4  475 | 3  027 | 402 | 300 | 3  729 | 83,33 % | 418 | 4 | 192 | 614 | 13,72 % | 82 | 50 | — | 132 | 2,94 % |
| 6. | Kompensationer | 29 | 29 | — | — | 29 | 100,00 % | — | — | — | — | 0,00 % | — | — | — | — | 0,00 % |
| 8. | Negativ reserv | — | — | — | — | — | 0,00 % | — | — | — | — | 0,00 % | — | — | — | — | 0,00 % |
| 9. | Särskilda instrument | 536 | 157 | 270 | 38 | 465 | 86,70 % | 0 | 36 | 35 | 71 | 13,28 % | 0 | 0 | — | 0 | 0,02 % |
| Totalt | 1 47  495 | 1 37  136 | 1  304 | 4  057 | 1 42  497 | 96,61 % | 870 | 917 | 2  991 | 4  778 | 3,24 % | 112 | 106 | 2 | 220 | 0,15 % |

(miljoner euro)

Rubrik i den fleråriga budgetramen

Verkställda betalningar

Överförda anslag

Anslag som förfallit

Totala disponibla anslag

Från slutlig antagen budget

Från överförda anslag

Från inkomster för särskilda ändamål

Totalt

%

Automatisk överföring

Överföring genom beslut

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

%

Från slutlig antagen budget

Från överförda anslag

Inkomster avsatta för särskilda ändamål (Efta)

Totalt

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11 = 10/1

12

13

14

15 = 12 + 13 + 14

16 = 15/1

1.

Smart tillväxt för alla

69  699

65  730

267

1  686

67  683

97,11 %

121

0

1  860

1  980

2,84 %

12

22

2

36

0,05 %

1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

15  308

15  308

11  740

11  740

108

108

1  483

1  483

13  331

13  331

87,09 %

87,09 %

104

104

0

0

1  838

1  838

1  943

1  943

12,69 %

12,69 %

12

12

20

20

2

2

33

33

0,22 %

0,22 %

1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

54  392

54  392

53  990

53  990

159

159

203

203

54  352

54  352

99,93 %

99,93 %

16

16

—

21

21

38

38

0,07 %

0,07 %

0

0

2

2

—

2

2

0,00 %

0,00 %

2.

Hållbar tillväxt: naturresurser

57  962

55  050

33

1  502

56  584

97,62 %

34

868

467

1  369

2,36 %

7

2

—

9

0,02 %

varav: marknadsutgifter och direktstöd

varav: marknadsutgifter och direktstöd

45  514

45  514

42  891

42  891

12

12

1  383

1  383

44  287

44  287

97,30 %

97,30 %

16

16

868

868

341

341

1  226

1  226

2,69 %

2,69 %

0

0

1

1

—

2

2

0,00 %

0,00 %

3.

Säkerhet och medborgarskap

1  747

1  648

8

55

1  711

97,94 %

8

0

23

31

1,75 %

4

2

0

5

0,31 %

4.

Europa i världen

7  481

6  880

29

297

7  206

96,32 %

34

9

224

267

3,57 %

2

6

0

8

0,10 %

5.

Administration

10  040

7  643

697

480

8  819

87,84 %

673

4

382

1  060

10,55 %

86

75

—

161

1,61 %

varav: Administrativa utgifter för institutionerna

varav: Administrativa utgifter för institutionerna

4  475

4  475

3  027

3  027

402

402

300

300

3  729

3  729

83,33 %

83,33 %

418

418

4

4

192

192

614

614

13,72 %

13,72 %

82

82

50

50

—

132

132

2,94 %

2,94 %

6.

Kompensationer

29

29

—

—

29

100,00 %

—

—

—

—

0,00 %

—

—

—

—

0,00 %

8.

Negativ reserv

—

—

—

—

—

0,00 %

—

—

—

—

0,00 %

—

—

—

—

0,00 %

9.

Särskilda instrument

536

157

270

38

465

86,70 %

0

36

35

71

13,28 %

0

0

—

0

0,02 %

Totalt

Totalt

1 47  495

1 47  495

1 37  136

1 37  136

1  304

1  304

4  057

4  057

1 42  497

1 42  497

96,61 %

96,61 %

870

870

917

917

2  991

2  991

4  778

4  778

3,24 %

3,24 %

112

112

106

106

2

2

220

220

0,15 %

0,15 %

5.4   DEN FLERÅRIGA BUDGETRAMEN: UTVECKLING AV UTESTÅENDE ÅTAGANDEN

DEN FLERÅRIGA BUDGETRAMEN: UTVECKLING AV UTESTÅENDE ÅTAGANDEN

| (miljoner euro) |
| --- |
| Rubrik i den fleråriga budgetramen | Utestående åtaganden vid föregående års utgång | Årets åtaganden | |
| Åtaganden som överförts från föregående budgetår | Tillbakadragna/Uppskrivna/Annullerade | Betalningar | Utestående åtaganden vid årets utgång | Gjorda åtaganden under året | Betalningar | Åtaganden som inte får överföras och därför annullerats | Utestående åtaganden vid årets utgång | Utestående åtaganden totalt vid årets utgång |
| 1. | Smart tillväxt för alla | 1 66  761 | (2  037) | (60  662) | 1 04  062 | 45  972 | (7  021) | (4) | 38  947 | 1 43  009 |
| | 1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning | 29  657 | (808) | (8  167) | 20  681 | 18  018 | (5  164) | (4) | 12  850 | 33  532 |
| | 1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning | 1 37  105 | (1  229) | (52  494) | 83  381 | 27  954 | (1  857) | (0) | 26  096 | 1 09  477 |
| 2. | Hållbar tillväxt: naturresurser | 27  978 | (275) | (11  930) | 15  773 | 48  263 | (44  655) | (0) | 3  609 | 19  382 |
| | varav: marknadsutgifter och direktstöd | 40 | (3) | (21) | 16 | 44  293 | (44  266) | — | 27 | 43 |
| 3. | Säkerhet och medborgarskap | 3  092 | (306) | (944) | 1  841 | 1  507 | (767) | — | 740 | 2  582 |
| 4. | Europa i världen | 23  285 | (721) | (5  490) | 17  075 | 8  489 | (1  716) | (1) | 6  772 | 23  846 |
| 5. | Administration | 892 | (182) | (709) | 1 | 8  884 | (8  110) | (9) | 765 | 766 |
| | varav: Administrativa utgifter för institutionerna | 557 | (156) | (402) | — | 3  789 | (3  328) | (8) | 453 | 453 |
| 6. | Kompensationer | — | — | — | — | 29 | (29) | — | — | — |
| 8. | Negativ reserv | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Särskilda instrument | 401 | (0) | (401) | — | 64 | (64) | — | 0 | 0 |
| Totalt | 2 22  410 | (3  522) | (80  136) | 1 38  753 | 1 13  208 | (62  361) | (14) | 50  832 | 1 89  585 |

(miljoner euro)

Rubrik i den fleråriga budgetramen

Utestående åtaganden vid föregående års utgång

Årets åtaganden

Åtaganden som överförts från föregående budgetår

Tillbakadragna/Uppskrivna/Annullerade

Betalningar

Utestående åtaganden vid årets utgång

Gjorda åtaganden under året

Betalningar

Åtaganden som inte får överföras och därför annullerats

Utestående åtaganden vid årets utgång

Utestående åtaganden totalt vid årets utgång

1.

Smart tillväxt för alla

1 66  761

(2  037)

(60  662)

1 04  062

45  972

(7  021)

(4)

38  947

1 43  009

1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

29  657

29  657

(808)

(808)

(8  167)

(8  167)

20  681

20  681

18  018

18  018

(5  164)

(5  164)

(4)

(4)

12  850

12  850

33  532

33  532

1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

1 37  105

1 37  105

(1  229)

(1  229)

(52  494)

(52  494)

83  381

83  381

27  954

27  954

(1  857)

(1  857)

(0)

(0)

26  096

26  096

1 09  477

1 09  477

2.

Hållbar tillväxt: naturresurser

27  978

(275)

(11  930)

15  773

48  263

(44  655)

(0)

3  609

19  382

varav: marknadsutgifter och direktstöd

varav: marknadsutgifter och direktstöd

40

40

(3)

(3)

(21)

(21)

16

16

44  293

44  293

(44  266)

(44  266)

—

27

27

43

43

3.

Säkerhet och medborgarskap

3  092

(306)

(944)

1  841

1  507

(767)

—

740

2  582

4.

Europa i världen

23  285

(721)

(5  490)

17  075

8  489

(1  716)

(1)

6  772

23  846

5.

Administration

892

(182)

(709)

1

8  884

(8  110)

(9)

765

766

varav: Administrativa utgifter för institutionerna

varav: Administrativa utgifter för institutionerna

557

557

(156)

(156)

(402)

(402)

—

3  789

3  789

(3  328)

(3  328)

(8)

(8)

453

453

453

453

6.

Kompensationer

—

—

—

—

29

(29)

—

—

—

8.

Negativ reserv

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Särskilda instrument

401

(0)

(401)

—

64

(64)

—

0

0

Totalt

Totalt

2 22  410

2 22  410

(3  522)

(3  522)

(80  136)

(80  136)

1 38  753

1 38  753

1 13  208

1 13  208

(62  361)

(62  361)

(14)

(14)

50  832

50  832

1 89  585

1 89  585

5.5   DEN FLERÅRIGA BUDGETRAMEN: UTESTÅENDE ÅTAGANDEN FÖRDELADE PÅ URSPRUNGSÅR

DEN FLERÅRIGA BUDGETRAMEN: UTESTÅENDE ÅTAGANDEN FÖRDELADE PÅ URSPRUNGSÅR

| (miljoner euro) |
| --- |
| Rubrik i den fleråriga budgetramen | < 2008 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Totalt |
| 1. | Smart tillväxt för alla | 2  915 | 414 | 1  578 | 4  327 | 11  007 | 27  951 | 55  870 | 38  947 | 1 43  009 |
| | 1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning | 255 | 211 | 1  260 | 2  274 | 3  001 | 5  451 | 8  230 | 12  850 | 33  532 |
| | 1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning | 2  660 | 203 | 318 | 2  053 | 8  007 | 22  500 | 47  640 | 26  096 | 1 09  477 |
| 2. | Hållbar tillväxt: naturresurser | 338 | 50 | 93 | 116 | 193 | 3  524 | 11  459 | 3  609 | 19  382 |
| | varav: marknadsutgifter och direktstöd | 0 | — | — | 0 | 0 | 9 | 7 | 27 | 43 |
| 3. | Säkerhet och medborgarskap | 14 | 31 | 73 | 158 | 261 | 497 | 807 | 740 | 2  582 |
| 4. | Europa i världen | 944 | 539 | 842 | 1  336 | 2  800 | 4  686 | 5  928 | 6  772 | 23  846 |
| 5. | Administration | — | — | — | — | — | 0 | 1 | 765 | 766 |
| | varav: Administrativa utgifter för institutionerna | — | — | — | — | — | — | — | 453 | 453 |
| 6. | Kompensationer | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negativ reserv | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Särskilda instrument | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 | 0 |
| Totalt | 4  211 | 1  034 | 2  586 | 5  937 | 14  261 | 36  658 | 74  066 | 50  832 | 1 89  585 |

(miljoner euro)

Rubrik i den fleråriga budgetramen

< 2008

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Totalt

1.

Smart tillväxt för alla

2  915

414

1  578

4  327

11  007

27  951

55  870

38  947

1 43  009

1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

1a: Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

255

255

211

211

1  260

1  260

2  274

2  274

3  001

3  001

5  451

5  451

8  230

8  230

12  850

12  850

33  532

33  532

1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

1b: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

2  660

2  660

203

203

318

318

2  053

2  053

8  007

8  007

22  500

22  500

47  640

47  640

26  096

26  096

1 09  477

1 09  477

2.

Hållbar tillväxt: naturresurser

338

50

93

116

193

3  524

11  459

3  609

19  382

varav: marknadsutgifter och direktstöd

varav: marknadsutgifter och direktstöd

0

0

—

—

0

0

0

0

9

9

7

7

27

27

43

43

3.

Säkerhet och medborgarskap

14

31

73

158

261

497

807

740

2  582

4.

Europa i världen

944

539

842

1  336

2  800

4  686

5  928

6  772

23  846

5.

Administration

—

—

—

—

—

0

1

765

766

varav: Administrativa utgifter för institutionerna

varav: Administrativa utgifter för institutionerna

—

—

—

—

—

—

—

453

453

453

453

6.

Kompensationer

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negativ reserv

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Särskilda instrument

—

—

—

—

—

—

0

0

0

Totalt

Totalt

4  211

4  211

1  034

1  034

2  586

2  586

5  937

5  937

14  261

14  261

36  658

36  658

74  066

74  066

50  832

50  832

1 89  585

1 89  585

5.6   POLITIKOMRÅDE: FÖRDELNING OCH FÖRÄNDRINGAR AV ÅTAGANDE- OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDEN

POLITIKOMRÅDE: FÖRDELNING OCH FÖRÄNDRINGAR AV ÅTAGANDE- OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDEN

| (miljoner euro) |
| --- |
| Politikområde | Åtagandebemyndiganden | Betalningsbemyndiganden |
| Budgetanslag | Tilläggsanslag | Anslag totalt tillgängligt | Budgetanslag | Tilläggsanslag | Anslag totalt tillgängligt |
| Ursprunglig antagen budget | Ändringsbudgetar och överföringar | Slutlig antagen budget | Överförda anslag | Inkomster avsatta för särskilda ändamål | Ursprunglig antagen budget | Ändringsbudgetar och överföringar | Slutlig antagen budget | Överförda anslag | Inkomster avsatta för särskilda ändamål |
| 1 | 2 | 3 = 1 + 2 | 4 | 5 | 6 = 3 + 4 + 5 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 | 11 | 12 = 9 + 10 + 11 |
| 01 | Ekonomi och finans | 213 | 20 | 233 | — | 118 | 351 | 297 | 2 | 300 | 8 | 121 | 429 |
| 02 | Näringsliv | 2  536 | (10) | 2  526 | — | 228 | 2  754 | 2  105 | 60 | 2  165 | 14 | 308 | 2  486 |
| 03 | Konkurrens | 94 | (1) | 93 | — | 6 | 100 | 94 | 1) | 93 | 8 | 6 | 107 |
| 04 | Sysselsättning, socialpolitik och inkludering | 13  839 | 90 | 13  929 | 168 | 581 | 14  678 | 11  622 | (341) | 11  280 | 51 | 191 | 11  522 |
| 05 | Jordbruk och landsbygdsutveckling | 58  047 | (22) | 58  025 | — | 2  117 | 60  141 | 55  635 | (518) | 55  117 | 22 | 1  981 | 57  120 |
| 06 | Transport och rörlighet | 2  867 | (7) | 2  860 | — | 71 | 2  931 | 1  003 | 1 | 1  004 | 6 | 80 | 1  089 |
| 07 | Miljö | 407 | 1 | 408 | — | 22 | 430 | 346 | 1 | 347 | 18 | 19 | 384 |
| 08 | Forskning och innovation | 6  215 | (53) | 6  162 | — | 1  031 | 7  193 | 4  107 | (11) | 4  096 | 35 | 1  490 | 5  621 |
| 09 | Kommunikationsnät, innehåll och teknik | 1  637 | (26) | 1  612 | — | 148 | 1  759 | 961 | 107 | 1  068 | 16 | 259 | 1  343 |
| 10 | Direkt forskning | 425 | (23) | 401 | — | 580 | 982 | 420 | (23) | 397 | 55 | 497 | 949 |
| 11 | Havsfrågor och fiske | 1  066 | (76) | 991 | — | 30 | 1  021 | 780 | 8 | 788 | 5 | 30 | 823 |
| 12 | Inre marknad och tjänster | 117 | 1 | 118 | 0 | 15 | 133 | 117 | (3) | 114 | 6 | 15 | 134 |
| 13 | Regional- och stadspolitik | 33  073 | 81 | 33  154 | — | 354 | 33  508 | 40  223 | 3  244 | 43  467 | 391 | 136 | 43  995 |
| 14 | Skatter och tullar | 157 | 0 | 158 | — | 7 | 164 | 122 | 10 | 133 | 7 | 6 | 146 |
| 15 | Utbildning och kultur | 2  820 | 57 | 2  877 | — | 453 | 3  330 | 2  242 | 178 | 2  420 | 12 | 537 | 2  969 |
| 16 | Kommunikation | 246 | 2 | 248 | — | 11 | 259 | 245 | 6 | 251 | 14 | 11 | 276 |
| 17 | Hälsa och livsmedelssäkerhet | 618 | (2) | 616 | 1 | 26 | 643 | 567 | (13) | 553 | 12 | 25 | 590 |
| 18 | Migration och inrikes frågor | 1  201 | 0 | 1  202 | 2 | 39 | 1  243 | 763 | 5 | 768 | 4 | 31 | 803 |
| 19 | Utrikespolitiska instrument | 733 | (55) | 678 | 5 | 55 | 739 | 463 | 74 | 537 | 3 | 52 | 593 |
| 20 | Handel | 121 | (2) | 119 | — | 3 | 122 | 115 | 1 | 116 | 3 | 3 | 123 |
| 21 | Internationellt samarbete och utveckling | 5  084 | 121 | 5  204 | 1 | 263 | 5  469 | 3  658 | 286 | 3  944 | 26 | 222 | 4  192 |
| 22 | Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar | 1  520 | (45) | 1  475 | — | 13 | 1  488 | 904 | (12) | 892 | 5 | 12 | 908 |
| 23 | Humanitärt bistånd och civilskydd | 1  006 | 158 | 1  164 | — | 75 | 1  240 | 851 | 564 | 1  415 | 8 | 75 | 1  498 |
| 24 | Europeiska byrån för bedrägeribekämpning | 78 | (2) | 77 | — | 1 | 77 | 75 | 0 | 75 | 9 | 1 | 84 |
| 25 | Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning | 194 | (0) | 194 | — | 11 | 205 | 195 | (0) | 195 | 15 | 11 | 221 |
| 26 | Kommissionens administration | 1  001 | (40) | 961 | 0 | 162 | 1  124 | 991 | (30) | 961 | 160 | 164 | 1  285 |
| 27 | Budget | 96 | (11) | 84 | — | 8 | 92 | 96 | (11) | 84 | 7 | 8 | 99 |
| 28 | Revision | 12 | (0) | 12 | — | 1 | 12 | 12 | (0) | 12 | 1 | 1 | 13 |
| 29 | Statistik | 132 | 0 | 132 | — | 14 | 146 | 152 | (21) | 131 | 6 | 22 | 160 |
| 30 | Pensioner och därmed sammanhängande utgifter | 1  450 | 44 | 1  494 | — | 2 | 1  495 | 1  450 | 44 | 1  494 | — | 2 | 1  495 |
| 31 | Språktjänster | 388 | 3 | 391 | — | 87 | 478 | 388 | 3 | 391 | 20 | 87 | 498 |
| 32 | Energi | 933 | 24 | 958 | — | 128 | 1  086 | 588 | 68 | 656 | 5 | 144 | 805 |
| 33 | Rättsliga frågor | 203 | 2 | 205 | — | 11 | 216 | 193 | (6) | 187 | 4 | 12 | 202 |
| 34 | Klimatpolitik | 121 | 0 | 122 | — | 1 | 122 | 43 | 9 | 52 | 3 | 1 | 55 |
| 40 | Reserver | 456 | (179) | 277 | — | — | 277 | 150 | (150) | — | — | — | — |
| 90 | Övriga institutioner | 3  532 | (0) | 3  531 | 1 | 399 | 3  931 | 3  532 | (0) | 3  531 | 452 | 492 | 4  475 |
| Totalt | 1 42  640 | 50 | 1 42  690 | 179 | 7  070 | 1 49  939 | 1 35  505 | 3  530 | 1 39  034 | 1  410 | 7  050 | 1 47  495 |

(miljoner euro)

Politikområde

Åtagandebemyndiganden

Betalningsbemyndiganden

Budgetanslag

Tilläggsanslag

Anslag totalt tillgängligt

Budgetanslag

Tilläggsanslag

Anslag totalt tillgängligt

Ursprunglig antagen budget

Ändringsbudgetar och överföringar

Slutlig antagen budget

Överförda anslag

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

Ursprunglig antagen budget

Ändringsbudgetar och överföringar

Slutlig antagen budget

Överförda anslag

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

1

2

3 = 1 + 2

4

5

6 = 3 + 4 + 5

7

8

9 = 7 + 8

10

11

12 = 9 + 10 + 11

01

01

Ekonomi och finans

213

20

233

—

118

351

297

2

300

8

121

429

02

02

Näringsliv

2  536

(10)

2  526

—

228

2  754

2  105

60

2  165

14

308

2  486

03

03

Konkurrens

94

(1)

93

—

6

100

94

1)

93

8

6

107

04

04

Sysselsättning, socialpolitik och inkludering

13  839

90

13  929

168

581

14  678

11  622

(341)

11  280

51

191

11  522

05

05

Jordbruk och landsbygdsutveckling

58  047

(22)

58  025

—

2  117

60  141

55  635

(518)

55  117

22

1  981

57  120

06

06

Transport och rörlighet

2  867

(7)

2  860

—

71

2  931

1  003

1

1  004

6

80

1  089

07

07

Miljö

407

1

408

—

22

430

346

1

347

18

19

384

08

08

Forskning och innovation

6  215

(53)

6  162

—

1  031

7  193

4  107

(11)

4  096

35

1  490

5  621

09

09

Kommunikationsnät, innehåll och teknik

1  637

(26)

1  612

—

148

1  759

961

107

1  068

16

259

1  343

10

10

Direkt forskning

425

(23)

401

—

580

982

420

(23)

397

55

497

949

11

11

Havsfrågor och fiske

1  066

(76)

991

—

30

1  021

780

8

788

5

30

823

12

12

Inre marknad och tjänster

117

1

118

0

15

133

117

(3)

114

6

15

134

13

13

Regional- och stadspolitik

33  073

81

33  154

—

354

33  508

40  223

3  244

43  467

391

136

43  995

14

14

Skatter och tullar

157

0

158

—

7

164

122

10

133

7

6

146

15

15

Utbildning och kultur

2  820

57

2  877

—

453

3  330

2  242

178

2  420

12

537

2  969

16

16

Kommunikation

246

2

248

—

11

259

245

6

251

14

11

276

17

17

Hälsa och livsmedelssäkerhet

618

(2)

616

1

26

643

567

(13)

553

12

25

590

18

18

Migration och inrikes frågor

1  201

0

1  202

2

39

1  243

763

5

768

4

31

803

19

19

Utrikespolitiska instrument

733

(55)

678

5

55

739

463

74

537

3

52

593

20

20

Handel

121

(2)

119

—

3

122

115

1

116

3

3

123

21

21

Internationellt samarbete och utveckling

5  084

121

5  204

1

263

5  469

3  658

286

3  944

26

222

4  192

22

22

Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar

1  520

(45)

1  475

—

13

1  488

904

(12)

892

5

12

908

23

23

Humanitärt bistånd och civilskydd

1  006

158

1  164

—

75

1  240

851

564

1  415

8

75

1  498

24

24

Europeiska byrån för bedrägeribekämpning

78

(2)

77

—

1

77

75

0

75

9

1

84

25

25

Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning

194

(0)

194

—

11

205

195

(0)

195

15

11

221

26

26

Kommissionens administration

1  001

(40)

961

0

162

1  124

991

(30)

961

160

164

1  285

27

27

Budget

96

(11)

84

—

8

92

96

(11)

84

7

8

99

28

28

Revision

12

(0)

12

—

1

12

12

(0)

12

1

1

13

29

29

Statistik

132

0

132

—

14

146

152

(21)

131

6

22

160

30

30

Pensioner och därmed sammanhängande utgifter

1  450

44

1  494

—

2

1  495

1  450

44

1  494

—

2

1  495

31

31

Språktjänster

388

3

391

—

87

478

388

3

391

20

87

498

32

32

Energi

933

24

958

—

128

1  086

588

68

656

5

144

805

33

33

Rättsliga frågor

203

2

205

—

11

216

193

(6)

187

4

12

202

34

34

Klimatpolitik

121

0

122

—

1

122

43

9

52

3

1

55

40

40

Reserver

456

(179)

277

—

—

277

150

(150)

—

—

—

—

90

90

Övriga institutioner

3  532

(0)

3  531

1

399

3  931

3  532

(0)

3  531

452

492

4  475

Totalt

Totalt

1 42  640

1 42  640

50

50

1 42  690

1 42  690

179

179

7  070

7  070

1 49  939

1 49  939

1 35  505

1 35  505

3  530

3  530

1 39  034

1 39  034

1  410

1  410

7  050

7  050

1 47  495

1 47  495

5.6.1   
  Politikområde: jämförelse mellan budgeterade och faktiska belopp

Politikområde: jämförelse mellan budgeterade och faktiska belopp

| (miljoner euro) |
| --- |
| Politikområde | Ursprunglig antagen budget | Ändringsbudgetar och överföringar | Slutlig antagen budget | Tilläggs- anslag (23) | Totala tillgängliga anslag | Gjorda åtaganden |
| 01 | Ekonomiska och finansiella frågor | 213 | 20 | 233 | 118 | 351 | 236 |
| 02 | Näringsliv | 2  536 | (10) | 2  526 | 228 | 2  754 | 2  608 |
| 03 | Konkurrens | 94 | (1) | 93 | 6 | 100 | 97 |
| 04 | Sysselsättning, socialpolitik och inkludering | 13  839 | 90 | 13  929 | 750 | 14  678 | 10  312 |
| 05 | Jordbruk och landsbygdsutveckling | 58  047 | (22) | 58  025 | 2  117 | 60  141 | 47  789 |
| 06 | Transport och rörlighet | 2  867 | (7) | 2  860 | 71 | 2  931 | 2  879 |
| 07 | Miljö | 407 | 1 | 408 | 22 | 430 | 423 |
| 08 | Forskning och innovation | 6  215 | (53) | 6  162 | 1  031 | 7  193 | 7  002 |
| 09 | Kommunikationsnät, innehåll och teknik | 1  637 | (26) | 1  612 | 148 | 1  759 | 1  708 |
| 10 | Direkt forskning | 425 | (23) | 401 | 580 | 982 | 535 |
| 11 | Havsfrågor och fiske | 1  066 | (76) | 991 | 30 | 1  021 | 218 |
| 12 | Inre marknaden och tjänster | 117 | 1 | 118 | 16 | 133 | 123 |
| 13 | Regional- och stadspolitik | 33  073 | 81 | 33  154 | 354 | 33  508 | 17  078 |
| 14 | Beskattning och tullunion | 157 | — | 158 | 7 | 164 | 160 |
| 15 | Utbildning och kultur | 2  820 | 57 | 2  877 | 453 | 3  330 | 3  223 |
| 16 | Kommunikation | 246 | 2 | 248 | 11 | 259 | 252 |
| 17 | Hälsa och konsumentskydd | 618 | (2) | 616 | 27 | 643 | 624 |
| 18 | Migration och inrikes frågor | 1  201 | — | 1  202 | 41 | 1  243 | 523 |
| 19 | Utrikespolitiska instrument | 733 | (55) | 678 | 61 | 739 | 687 |
| 20 | Handel | 121 | (2) | 119 | 3 | 122 | 120 |
| 21 | Utveckling och samarbete | 5  084 | 121 | 5  204 | 264 | 5  469 | 5  353 |
| 22 | Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar | 1  520 | (45) | 1  475 | 13 | 1  488 | 1  440 |
| 23 | Humanitärt bistånd och civilskydd | 1  006 | 158 | 1  164 | 75 | 1  240 | 1  187 |
| 24 | Europeiska byrån för bedrägeribekämpning | 78 | (2) | 77 | 1 | 77 | 77 |
| 25 | Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning | 194 | — | 194 | 11 | 205 | 198 |
| 26 | Kommissionens administration | 1  001 | (40) | 961 | 162 | 1  124 | 1  070 |
| 27 | Budget | 96 | (11) | 84 | 8 | 92 | 89 |
| 28 | Revision | 12 | — | 12 | 1 | 12 | 12 |
| 29 | Statistik | 132 | — | 132 | 14 | 146 | 140 |
| 30 | Pensioner och därmed sammanhängande utgifter | 1  450 | 44 | 1  494 | 2 | 1  495 | 1  493 |
| 31 | Språktjänster | 388 | 3 | 391 | 87 | 478 | 444 |
| 32 | Energi | 933 | 24 | 958 | 128 | 1  086 | 990 |
| 33 | Rättsliga frågor | 203 | 2 | 205 | 11 | 216 | 209 |
| 34 | Klimatpolitik | 121 | — | 122 | 1 | 122 | 122 |
| 40 | Reserver | 456 | (179) | 277 | — | 277 | — |
| 90 | Övriga institutioner | 3  532 | — | 3  531 | 400 | 3  931 | 3  789 |
| Totalt | 1 42  640 | 50 | 1 42  690 | 7  249 | 1 49  939 | 1 13  208 |

(miljoner euro)

Politikområde

Ursprunglig antagen budget

Ändringsbudgetar och överföringar

Slutlig antagen budget

Tilläggs- anslag (23)

23

Totala tillgängliga anslag

Gjorda åtaganden

01

Ekonomiska och finansiella frågor

213

20

233

118

351

236

02

Näringsliv

2  536

(10)

2  526

228

2  754

2  608

03

Konkurrens

94

(1)

93

6

100

97

04

Sysselsättning, socialpolitik och inkludering

13  839

90

13  929

750

14  678

10  312

05

Jordbruk och landsbygdsutveckling

58  047

(22)

58  025

2  117

60  141

47  789

06

Transport och rörlighet

2  867

(7)

2  860

71

2  931

2  879

07

Miljö

407

1

408

22

430

423

08

Forskning och innovation

6  215

(53)

6  162

1  031

7  193

7  002

09

Kommunikationsnät, innehåll och teknik

1  637

(26)

1  612

148

1  759

1  708

10

Direkt forskning

425

(23)

401

580

982

535

11

Havsfrågor och fiske

1  066

(76)

991

30

1  021

218

12

Inre marknaden och tjänster

117

1

118

16

133

123

13

Regional- och stadspolitik

33  073

81

33  154

354

33  508

17  078

14

Beskattning och tullunion

157

—

158

7

164

160

15

Utbildning och kultur

2  820

57

2  877

453

3  330

3  223

16

Kommunikation

246

2

248

11

259

252

17

Hälsa och konsumentskydd

618

(2)

616

27

643

624

18

Migration och inrikes frågor

1  201

—

1  202

41

1  243

523

19

Utrikespolitiska instrument

733

(55)

678

61

739

687

20

Handel

121

(2)

119

3

122

120

21

Utveckling och samarbete

5  084

121

5  204

264

5  469

5  353

22

Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar

1  520

(45)

1  475

13

1  488

1  440

23

Humanitärt bistånd och civilskydd

1  006

158

1  164

75

1  240

1  187

24

Europeiska byrån för bedrägeribekämpning

78

(2)

77

1

77

77

25

Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning

194

—

194

11

205

198

26

Kommissionens administration

1  001

(40)

961

162

1  124

1  070

27

Budget

96

(11)

84

8

92

89

28

Revision

12

—

12

1

12

12

29

Statistik

132

—

132

14

146

140

30

Pensioner och därmed sammanhängande utgifter

1  450

44

1  494

2

1  495

1  493

31

Språktjänster

388

3

391

87

478

444

32

Energi

933

24

958

128

1  086

990

33

Rättsliga frågor

203

2

205

11

216

209

34

Klimatpolitik

121

—

122

1

122

122

40

Reserver

456

(179)

277

—

277

—

90

Övriga institutioner

3  532

—

3  531

400

3  931

3  789

Totalt

Totalt

1 42  640

1 42  640

50

50

1 42  690

1 42  690

7  249

7  249

1 49  939

1 49  939

1 13  208

1 13  208

5.7   POLITIKOMRÅDE: GENOMFÖRANDE AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN

POLITIKOMRÅDE: GENOMFÖRANDE AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN

| (miljoner euro) |
| --- |
| Politikområde | | Gjorda åtaganden | Anslag som överförts till 2015 | Anslag som förfallit |
| Totala disponibla anslag | Från slutlig antagen budget | Från överförda anslag | Från inkomster för särskilda ändamål | Totalt | % | Inkomster avsatta för särskilda ändamål | Överföring genom beslut | Totalt | % | Från slutlig antagen budget | Från överförda anslag | Inkomster avsatta för särskilda ändamål (Efta) | Totalt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 = 9/1 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 + 12 + 13 | 15 = 14/1 |
| 01 | Ekonomiska och finansiella frågor | 351 | 233 | — | 3 | 236 | 67,1 % | 115 | — | 115 | 32,9 % | 0 | — | — | 0 | 0,1 % |
| 02 | Näringsliv | 2  754 | 2  526 | — | 82 | 2  608 | 94,7 % | 146 | — | 146 | 5,3 % | 0 | — | — | 0 | 0,0 % |
| 03 | Konkurrens | 100 | 93 | — | 3 | 97 | 97,2 % | 3 | — | 3 | 2,8 % | 0 | — | — | 0 | 0,1 % |
| 04 | Sysselsättning, socialpolitik och inkludering | 14  678 | 10  139 | 168 | 5 | 10  312 | 70,3 % | 576 | 2  161 | 2  737 | 18,6 % | 1  629 | — | 0 | 1  629 | 11,1 % |
| 05 | Jordbruk och landsbygdsutveckling | 60  141 | 46  400 | — | 1  389 | 47  789 | 79,5 % | 728 | 2  912 | 3  640 | 6,1 % | 8  712 | — | — | 8  712 | 14,5 % |
| 06 | Transport och rörlighet | 2  931 | 2  854 | — | 25 | 2  879 | 98,2 % | 46 | — | 46 | 1,6 % | 6 | — | 0 | 7 | 0,2 % |
| 07 | Miljö | 430 | 407 | — | 16 | 423 | 98,3 % | 6 | — | 6 | 1,4 % | 1 | — | — | 1 | 0,3 % |
| 08 | Forskning och innovation | 7  193 | 6  162 | — | 840 | 7  002 | 97,3 % | 191 | — | 191 | 2,7 % | — | — | — | — | 0,0 % |
| 09 | Kommunikationsnät, innehåll och teknik | 1  759 | 1  612 | — | 97 | 1  708 | 97,1 % | 51 | — | 51 | 2,9 % | 0 | — | — | 0 | 0,0 % |
| 10 | Direkt forskning | 982 | 401 | — | 134 | 535 | 54,5 % | 447 | — | 447 | 45,5 % | — | — | — | — | 0,0 % |
| 11 | Havsfrågor och fiske | 1  021 | 216 | — | 2 | 218 | 21,4 % | 28 | 28 | 56 | 5,5 % | 746 | — | — | 746 | 73,1 % |
| 12 | Inre marknaden och tjänster | 133 | 118 | 0 | 5 | 123 | 92,3 % | 10 | — | 10 | 7,5 % | 0 | — | — | 0 | 0,1 % |
| 13 | Regional- och stadspolitik | 33  508 | 17  066 | — | 11 | 17  078 | 51,0 % | 343 | 6  481 | 6  824 | 20,4 % | 9  607 | — | — | 9  607 | 28,7 % |
| 14 | Beskattning och tullunion | 164 | 157 | — | 2 | 160 | 97,2 % | 5 | — | 5 | 2,8 % | 0 | — | — | 0 | 0,0 % |
| 15 | Utbildning och kultur | 3  330 | 2  877 | — | 347 | 3  223 | 96,8 % | 106 | — | 106 | 3,2 % | 0 | — | — | 0 | 0,0 % |
| 16 | Kommunikation | 259 | 246 | — | 6 | 252 | 97,3 % | 5 | — | 5 | 1,8 % | 3 | — | — | 3 | 1,0 % |
| 17 | Hälsa och konsumentskydd | 643 | 604 | 1 | 19 | 624 | 97,0 % | 7 | 7 | 13 | 2,1 % | 6 | — | — | 6 | 0,9 % |
| 18 | Migration och inrikes frågor | 1  243 | 508 | 2 | 13 | 523 | 42,1 % | 26 | 247 | 273 | 22,0 % | 447 | — | — | 447 | 36,0 % |
| 19 | Utrikespolitiska instrument | 739 | 661 | 5 | 21 | 687 | 93,1 % | 34 | 15 | 49 | 6,6 % | 2 | — | — | 2 | 0,3 % |
| 20 | Handel | 122 | 118 | — | 2 | 120 | 97,9 % | 2 | 0 | 2 | 1,4 % | 1 | — | — | 1 | 0,7 % |
| 21 | Utveckling och samarbete | 5  469 | 5  195 | 1 | 157 | 5  353 | 97,9 % | 107 | 7 | 114 | 2,1 % | 2 | — | — | 2 | 0,0 % |
| 22 | Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar | 1  488 | 1  434 | — | 6 | 1  440 | 96,8 % | 6 | 40 | 46 | 3,1 % | 1 | — | 0 | 1 | 0,1 % |
| 23 | Humanitärt bistånd och civilskydd | 1  240 | 1  163 | — | 24 | 1  187 | 95,8 % | 52 | — | 52 | 4,2 % | 1 | — | — | 1 | 0,1 % |
| 24 | Europeiska byrån för bedrägeribekämpning | 77 | 77 | — | — | 77 | 98,9 % | 1 | — | 1 | 1,0 % | 0 | — | — | 0 | 0,1 % |
| 25 | Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning | 205 | 192 | — | 6 | 198 | 96,6 % | 5 | — | 5 | 2,5 % | 2 | — | — | 2 | 0,8 % |
| 26 | Kommissionens administration | 1  124 | 960 | 0 | 110 | 1  070 | 95,3 % | 52 | — | 52 | 4,6 % | 1 | — | — | 1 | 0,1 % |
| 27 | Budget | 92 | 84 | — | 4 | 89 | 96,6 % | 3 | — | 3 | 3,4 % | — | — | — | — | 0,1 % |
| 28 | Revision | 12 | 12 | — | 0 | 12 | 96,6 % | 0 | — | 0 | 3,2 % | 0 | — | — | 0 | 0,2 % |
| 29 | Statistik | 146 | 131 | — | 8 | 140 | 95,7 % | 5 | — | 5 | 3,7 % | 1 | — | — | 1 | 0,6 % |
| 30 | Pensioner och därmed sammanhängande utgifter | 1  495 | 1  493 | — | — | 1  493 | 99,8 % | 2 | — | 2 | 0,1 % | 1 | — | — | 1 | 0,0 % |
| 31 | Språktjänster | 478 | 391 | — | 53 | 444 | 92,9 % | 34 | — | 34 | 7,1 % | 0 | — | — | 0 | 0,0 % |
| 32 | Energi | 1  086 | 955 | — | 34 | 990 | 91,1 % | 94 | — | 94 | 8,6 % | 3 | — | 0 | 3 | 0,3 % |
| 33 | Rättsliga frågor | 216 | 205 | — | 4 | 209 | 96,5 % | 7 | — | 7 | 3,2 % | 1 | — | — | 1 | 0,4 % |
| 34 | Klimatpolitik | 122 | 121 | — | 0 | 122 | 99,4 % | 0 | — | 0 | 0,4 % | 0 | — | — | 0 | 0,2 % |
| 40 | Reserver | 277 | — | — | — | — | 0,0 % | — | 199 | 199 | 71,8 % | 78 | — | — | 78 | 28,2 % |
| 90 | Övriga institutioner | 3  931 | 3  445 | 1 | 343 | 3  789 | 96,4 % | 56 | 4 | 60 | 1,5 % | 82 | — | — | 82 | 2,1 % |
| Totalt | 1 49  939 | 1 09  256 | 179 | 3  772 | 1 13  208 | 75,5 % | 3  297 | 12  101 | 15  399 | 10,3 % | 21  333 | — | 0 | 21  333 | 14,2 % |

(miljoner euro)

Politikområde

Gjorda åtaganden

Anslag som överförts till 2015

Anslag som förfallit

Totala disponibla anslag

Från slutlig antagen budget

Från överförda anslag

Från inkomster för särskilda ändamål

Totalt

%

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

Överföring genom beslut

Totalt

%

Från slutlig antagen budget

Från överförda anslag

Inkomster avsatta för särskilda ändamål (Efta)

Totalt

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10 = 9/1

11

12

13

14 = 11 + 12 + 13

15 = 14/1

01

Ekonomiska och finansiella frågor

351

233

—

3

236

67,1 %

115

—

115

32,9 %

0

—

—

0

0,1 %

02

Näringsliv

2  754

2  526

—

82

2  608

94,7 %

146

—

146

5,3 %

0

—

—

0

0,0 %

03

Konkurrens

100

93

—

3

97

97,2 %

3

—

3

2,8 %

0

—

—

0

0,1 %

04

Sysselsättning, socialpolitik och inkludering

14  678

10  139

168

5

10  312

70,3 %

576

2  161

2  737

18,6 %

1  629

—

0

1  629

11,1 %

05

Jordbruk och landsbygdsutveckling

60  141

46  400

—

1  389

47  789

79,5 %

728

2  912

3  640

6,1 %

8  712

—

—

8  712

14,5 %

06

Transport och rörlighet

2  931

2  854

—

25

2  879

98,2 %

46

—

46

1,6 %

6

—

0

7

0,2 %

07

Miljö

430

407

—

16

423

98,3 %

6

—

6

1,4 %

1

—

—

1

0,3 %

08

Forskning och innovation

7  193

6  162

—

840

7  002

97,3 %

191

—

191

2,7 %

—

—

—

—

0,0 %

09

Kommunikationsnät, innehåll och teknik

1  759

1  612

—

97

1  708

97,1 %

51

—

51

2,9 %

0

—

—

0

0,0 %

10

Direkt forskning

982

401

—

134

535

54,5 %

447

—

447

45,5 %

—

—

—

—

0,0 %

11

Havsfrågor och fiske

1  021

216

—

2

218

21,4 %

28

28

56

5,5 %

746

—

—

746

73,1 %

12

Inre marknaden och tjänster

133

118

0

5

123

92,3 %

10

—

10

7,5 %

0

—

—

0

0,1 %

13

Regional- och stadspolitik

33  508

17  066

—

11

17  078

51,0 %

343

6  481

6  824

20,4 %

9  607

—

—

9  607

28,7 %

14

Beskattning och tullunion

164

157

—

2

160

97,2 %

5

—

5

2,8 %

0

—

—

0

0,0 %

15

Utbildning och kultur

3  330

2  877

—

347

3  223

96,8 %

106

—

106

3,2 %

0

—

—

0

0,0 %

16

Kommunikation

259

246

—

6

252

97,3 %

5

—

5

1,8 %

3

—

—

3

1,0 %

17

Hälsa och konsumentskydd

643

604

1

19

624

97,0 %

7

7

13

2,1 %

6

—

—

6

0,9 %

18

Migration och inrikes frågor

1  243

508

2

13

523

42,1 %

26

247

273

22,0 %

447

—

—

447

36,0 %

19

Utrikespolitiska instrument

739

661

5

21

687

93,1 %

34

15

49

6,6 %

2

—

—

2

0,3 %

20

Handel

122

118

—

2

120

97,9 %

2

0

2

1,4 %

1

—

—

1

0,7 %

21

Utveckling och samarbete

5  469

5  195

1

157

5  353

97,9 %

107

7

114

2,1 %

2

—

—

2

0,0 %

22

Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar

1  488

1  434

—

6

1  440

96,8 %

6

40

46

3,1 %

1

—

0

1

0,1 %

23

Humanitärt bistånd och civilskydd

1  240

1  163

—

24

1  187

95,8 %

52

—

52

4,2 %

1

—

—

1

0,1 %

24

Europeiska byrån för bedrägeribekämpning

77

77

—

—

77

98,9 %

1

—

1

1,0 %

0

—

—

0

0,1 %

25

Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning

205

192

—

6

198

96,6 %

5

—

5

2,5 %

2

—

—

2

0,8 %

26

Kommissionens administration

1  124

960

0

110

1  070

95,3 %

52

—

52

4,6 %

1

—

—

1

0,1 %

27

Budget

92

84

—

4

89

96,6 %

3

—

3

3,4 %

—

—

—

—

0,1 %

28

Revision

12

12

—

0

12

96,6 %

0

—

0

3,2 %

0

—

—

0

0,2 %

29

Statistik

146

131

—

8

140

95,7 %

5

—

5

3,7 %

1

—

—

1

0,6 %

30

Pensioner och därmed sammanhängande utgifter

1  495

1  493

—

—

1  493

99,8 %

2

—

2

0,1 %

1

—

—

1

0,0 %

31

Språktjänster

478

391

—

53

444

92,9 %

34

—

34

7,1 %

0

—

—

0

0,0 %

32

Energi

1  086

955

—

34

990

91,1 %

94

—

94

8,6 %

3

—

0

3

0,3 %

33

Rättsliga frågor

216

205

—

4

209

96,5 %

7

—

7

3,2 %

1

—

—

1

0,4 %

34

Klimatpolitik

122

121

—

0

122

99,4 %

0

—

0

0,4 %

0

—

—

0

0,2 %

40

Reserver

277

—

—

—

—

0,0 %

—

199

199

71,8 %

78

—

—

78

28,2 %

90

Övriga institutioner

3  931

3  445

1

343

3  789

96,4 %

56

4

60

1,5 %

82

—

—

82

2,1 %

Totalt

Totalt

1 49  939

1 49  939

1 09  256

1 09  256

179

179

3  772

3  772

1 13  208

1 13  208

75,5 %

75,5 %

3  297

3  297

12  101

12  101

15  399

15  399

10,3 %

10,3 %

21  333

21  333

—

0

0

21  333

21  333

14,2 %

14,2 %

5.7.1   
  Politikområde: jämförelse mellan budgeterade och faktiska betalningar

Politikområde: jämförelse mellan budgeterade och faktiska betalningar

| (miljoner euro) |
| --- |
| Politikområde | Ursprunglig antagen budget | Ändringsbudgetar och överföringar | Slutlig antagen budget | Tilläggs- Anslag (24) | Totala tillgängliga anslag | Verkställda betalningar |
| 01 | Ekonomiska och finansiella frågor | 297 | 2 | 300 | 129 | 429 | 306 |
| 02 | Näringsliv | 2  105 | 60 | 2  165 | 322 | 2  486 | 2  237 |
| 03 | Konkurrens | 94 | (1) | 93 | 14 | 107 | 96 |
| 04 | Sysselsättning, socialpolitik och inkludering | 11  622 | (341) | 11  280 | 242 | 11  522 | 11  403 |
| 05 | Jordbruk och landsbygdsutveckling | 55  635 | (518) | 55  117 | 2  003 | 57  120 | 55  766 |
| 06 | Transport och rörlighet | 1  003 | 1 | 1  004 | 85 | 1  089 | 1  037 |
| 07 | Miljö | 346 | 1 | 347 | 37 | 384 | 362 |
| 08 | Forskning och innovation | 4  107 | (11) | 4  096 | 1  525 | 5  621 | 4  918 |
| 09 | Kommunikationsnät, innehåll och teknik | 961 | 107 | 1  068 | 275 | 1  343 | 1  184 |
| 10 | Direkt forskning | 420 | (23) | 397 | 552 | 949 | 508 |
| 11 | Havsfrågor och fiske | 780 | 8 | 788 | 35 | 823 | 805 |
| 12 | Inre marknaden och tjänster | 117 | (3) | 114 | 21 | 134 | 119 |
| 13 | Regional- och stadspolitik | 40  223 | 3  244 | 43  467 | 528 | 43  995 | 43  979 |
| 14 | Beskattning och tullunion | 122 | 10 | 133 | 13 | 146 | 138 |
| 15 | Utbildning och kultur | 2  242 | 178 | 2  420 | 549 | 2  969 | 2  673 |
| 16 | Kommunikation | 245 | 6 | 251 | 25 | 276 | 257 |
| 17 | Hälsa och konsumentskydd | 567 | (13) | 553 | 37 | 590 | 571 |
| 18 | Migration och inrikes frågor | 763 | 5 | 768 | 35 | 803 | 789 |
| 19 | Utrikespolitiska instrument | 463 | 74 | 537 | 55 | 593 | 552 |
| 20 | Handel | 115 | 1 | 116 | 7 | 123 | 118 |
| 21 | Utveckling och samarbete | 3  658 | 286 | 3  944 | 248 | 4  192 | 4  133 |
| 22 | Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar | 904 | (12) | 892 | 17 | 908 | 898 |
| 23 | Humanitärt bistånd och civilskydd | 851 | 564 | 1  415 | 83 | 1  498 | 1  430 |
| 24 | Europeiska byrån för bedrägeribekämpning | 75 | 0 | 75 | 9 | 84 | 75 |
| 25 | Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning | 195 | (0) | 195 | 26 | 221 | 199 |
| 26 | Kommissionens administration | 991 | (30) | 961 | 324 | 1  285 | 1  060 |
| 27 | Budget | 96 | (11) | 84 | 14 | 99 | 88 |
| 28 | Revision | 12 | (0) | 12 | 1 | 13 | 12 |
| 29 | Statistik | 152 | (21) | 131 | 28 | 160 | 139 |
| 30 | Pensioner och därmed sammanhängande utgifter | 1  450 | 44 | 1  494 | 2 | 1  495 | 1  493 |
| 31 | Språktjänster | 388 | 3 | 391 | 107 | 498 | 445 |
| 32 | Energi | 588 | 68 | 656 | 149 | 805 | 733 |
| 33 | Rättsliga frågor | 193 | (6) | 187 | 16 | 202 | 193 |
| 34 | Klimatpolitik | 43 | 9 | 52 | 4 | 55 | 50 |
| 40 | Reserver | 150 | (150) | — | — | — | — |
| 90 | Övriga institutioner | 3  532 | (0) | 3  531 | 944 | 4  475 | 3  729 |
| Totalt | 1 35  505 | 3  530 | 1 39  034 | 8  460 | 1 47  495 | 1 42  497 |

(miljoner euro)

Politikområde

Ursprunglig antagen budget

Ändringsbudgetar och överföringar

Slutlig antagen budget

Tilläggs- Anslag (24)

24

Totala tillgängliga anslag

Verkställda betalningar

01

Ekonomiska och finansiella frågor

297

2

300

129

429

306

02

Näringsliv

2  105

60

2  165

322

2  486

2  237

03

Konkurrens

94

(1)

93

14

107

96

04

Sysselsättning, socialpolitik och inkludering

11  622

(341)

11  280

242

11  522

11  403

05

Jordbruk och landsbygdsutveckling

55  635

(518)

55  117

2  003

57  120

55  766

06

Transport och rörlighet

1  003

1

1  004

85

1  089

1  037

07

Miljö

346

1

347

37

384

362

08

Forskning och innovation

4  107

(11)

4  096

1  525

5  621

4  918

09

Kommunikationsnät, innehåll och teknik

961

107

1  068

275

1  343

1  184

10

Direkt forskning

420

(23)

397

552

949

508

11

Havsfrågor och fiske

780

8

788

35

823

805

12

Inre marknaden och tjänster

117

(3)

114

21

134

119

13

Regional- och stadspolitik

40  223

3  244

43  467

528

43  995

43  979

14

Beskattning och tullunion

122

10

133

13

146

138

15

Utbildning och kultur

2  242

178

2  420

549

2  969

2  673

16

Kommunikation

245

6

251

25

276

257

17

Hälsa och konsumentskydd

567

(13)

553

37

590

571

18

Migration och inrikes frågor

763

5

768

35

803

789

19

Utrikespolitiska instrument

463

74

537

55

593

552

20

Handel

115

1

116

7

123

118

21

Utveckling och samarbete

3  658

286

3  944

248

4  192

4  133

22

Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar

904

(12)

892

17

908

898

23

Humanitärt bistånd och civilskydd

851

564

1  415

83

1  498

1  430

24

Europeiska byrån för bedrägeribekämpning

75

0

75

9

84

75

25

Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning

195

(0)

195

26

221

199

26

Kommissionens administration

991

(30)

961

324

1  285

1  060

27

Budget

96

(11)

84

14

99

88

28

Revision

12

(0)

12

1

13

12

29

Statistik

152

(21)

131

28

160

139

30

Pensioner och därmed sammanhängande utgifter

1  450

44

1  494

2

1  495

1  493

31

Språktjänster

388

3

391

107

498

445

32

Energi

588

68

656

149

805

733

33

Rättsliga frågor

193

(6)

187

16

202

193

34

Klimatpolitik

43

9

52

4

55

50

40

Reserver

150

(150)

—

—

—

—

90

Övriga institutioner

3  532

(0)

3  531

944

4  475

3  729

Totalt

Totalt

1 35  505

1 35  505

3  530

3  530

1 39  034

1 39  034

8  460

8  460

1 47  495

1 47  495

1 42  497

1 42  497

5.8   POLITIKOMRÅDE: GENOMFÖRANDE AV BETALNINGSBEMYNDIGANDEN

POLITIKOMRÅDE: GENOMFÖRANDE AV BETALNINGSBEMYNDIGANDEN

| (miljoner euro) |
| --- |
| Politikområde | | Verkställda betalningar | Överförda anslag | Anslag som förfallit |
| Totala disponibla anslag | Från slutlig antagen budget | Från överförda anslag | Från inkomster för särskilda ändamål | Totalt | % | Automatisk överföring | Överföring genom beslut | Inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt | % | Från slutlig antagen budget | Från överförda anslag | Inkomster avsatta för särskilda ändamål (Efta) | Totalt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 = 10/1 | 12 | 13 | 14 | 15 = 12 + 13 + 14 | 16 = 15/1 |
| 01 | Ekonomiska och finansiella frågor | 429 | 293 | 7 | 5 | 306 | 71,2 % | 7 | — | 116 | 122 | 28,5 % | 0 | 1 | — | 1 | 0,3 % |
| 02 | Näringsliv | 2  486 | 2  144 | 12 | 81 | 2  237 | 90,0 % | 18 | — | 227 | 245 | 9,9 % | 3 | 2 | — | 4 | 0,2 % |
| 03 | Konkurrens | 107 | 87 | 7 | 3 | 96 | 90,0 % | 7 | — | 3 | 10 | 9,5 % | 0 | 0 | — | 1 | 0,5 % |
| 04 | Sysselsättning, socialpolitik och inkludering | 11  522 | 11  226 | 48 | 129 | 11  403 | 99,0 % | 15 | 36 | 62 | 112 | 1,0 % | 4 | 2 | — | 6 | 0,1 % |
| 05 | Jordbruk och landsbygdsutveckling | 57  120 | 54  224 | 20 | 1  522 | 55  766 | 97,6 % | 23 | 868 | 459 | 1  350 | 2,4 % | 2 | 2 | — | 4 | 0,0 % |
| 06 | Transport och rörlighet | 1  089 | 997 | 5 | 35 | 1  037 | 95,2 % | 5 | — | 44 | 49 | 4,5 % | 2 | 1 | 0 | 2 | 0,2 % |
| 07 | Miljö | 384 | 330 | 18 | 15 | 362 | 94,5 % | 16 | — | 4 | 20 | 5,2 % | 1 | 0 | — | 1 | 0,3 % |
| 08 | Forskning och innovation | 5  621 | 4  080 | 28 | 810 | 4  918 | 87,5 % | 16 | — | 680 | 696 | 12,4 % | — | 8 | — | 8 | 0,1 % |
| 09 | Kommunikationsnät, innehåll och teknik | 1  343 | 1  052 | 15 | 117 | 1  184 | 88,2 % | 16 | — | 142 | 158 | 11,7 % | 0 | 1 | 0 | 1 | 0,1 % |
| 10 | Direkt forskning | 949 | 353 | 47 | 108 | 508 | 53,6 % | 43 | — | 389 | 433 | 45,6 % | — | 8 | — | 8 | 0,8 % |
| 11 | Havsfrågor och fiske | 823 | 782 | 4 | 19 | 805 | 97,8 % | 3 | — | 11 | 14 | 1,7 % | 3 | 1 | — | 4 | 0,5 % |
| 12 | Inre marknaden och tjänster | 134 | 109 | 5 | 5 | 119 | 88,6 % | 4 | — | 10 | 14 | 10,1 % | 1 | 0 | — | 2 | 1,3 % |
| 13 | Regional- och stadspolitik | 43  995 | 43  456 | 390 | 133 | 43  979 | 100,0 % | 11 | — | 3 | 14 | 0,0 % | 0 | 1 | — | 2 | 0,0 % |
| 14 | Beskattning och tullunion | 146 | 128 | 6 | 3 | 138 | 94,7 % | 4 | — | 3 | 7 | 5,1 % | 0 | — | — | 0 | 0,2 % |
| 15 | Utbildning och kultur | 2  969 | 2  405 | 11 | 257 | 2  673 | 90,1 % | 13 | — | 280 | 293 | 9,9 % | 1 | 1 | — | 2 | 0,1 % |
| 16 | Kommunikation | 276 | 241 | 13 | 4 | 257 | 93,3 % | 10 | 0 | 7 | 17 | 6,2 % | 0 | 1 | — | 1 | 0,5 % |
| 17 | Hälsa och konsumentskydd | 590 | 543 | 11 | 17 | 571 | 96,7 % | 10 | — | 8 | 18 | 3,0 % | 0 | 2 | 0 | 2 | 0,3 % |
| 18 | Migration och inrikes frågor | 803 | 762 | 4 | 22 | 789 | 98,2 % | 3 | — | 8 | 12 | 1,5 % | 2 | 0 | — | 3 | 0,4 % |
| 19 | Utrikespolitiska instrument | 593 | 527 | 2 | 24 | 552 | 93,2 % | 4 | 6 | 29 | 39 | 6,6 % | 0 | 1 | — | 1 | 0,2 % |
| 20 | Handel | 123 | 113 | 3 | 2 | 118 | 95,9 % | 3 | — | 2 | 5 | 3,9 % | 0 | — | — | 0 | 0,3 % |
| 21 | Utveckling och samarbete | 4  192 | 3  917 | 23 | 193 | 4  133 | 98,6 % | 25 | — | 29 | 54 | 1,3 % | 1 | 3 | — | 5 | 0,1 % |
| 22 | Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar | 908 | 885 | 4 | 9 | 898 | 98,8 % | 6 | — | 3 | 9 | 1,0 % | 1 | 1 | 0 | 2 | 0,2 % |
| 23 | Humanitärt bistånd och civilskydd | 1  498 | 1  405 | 8 | 17 | 1  430 | 95,4 % | 7 | 3 | 58 | 68 | 4,5 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,1 % |
| 24 | Europeiska byrån för bedrägeribekämpning | 84 | 68 | 6 | 0 | 75 | 88,6 % | 7 | 0 | 1 | 7 | 8,8 % | 0 | 2 | — | 2 | 2,7 % |
| 25 | Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning | 221 | 180 | 13 | 5 | 199 | 90,1 % | 13 | — | 6 | 19 | 8,5 % | 2 | 1 | — | 3 | 1,4 % |
| 26 | Kommissionens administration | 1  285 | 833 | 150 | 77 | 1  060 | 82,5 % | 128 | — | 87 | 215 | 16,7 % | 1 | 10 | — | 11 | 0,8 % |
| 27 | Budget | 99 | 79 | 6 | 3 | 88 | 89,2 % | 6 | — | 4 | 10 | 10,3 % | 0 | 0 | — | 1 | 0,5 % |
| 28 | Revision | 13 | 11 | 0 | 0 | 12 | 92,6 % | 0 | — | 0 | 1 | 6,7 % | 0 | 0 | — | 0 | 0,8 % |
| 29 | Statistik | 160 | 126 | 5 | 8 | 139 | 86,9 % | 5 | — | 15 | 20 | 12,2 % | — | 1 | — | 1 | 0,8 % |
| 30 | Pensioner och därmed sammanhängande utgifter | 1  495 | 1  493 | — | — | 1  493 | 99,8 % | 0 | — | 2 | 2 | 0,1 % | 1 | — | — | 1 | 0,0 % |
| 31 | Språktjänster | 498 | 377 | 19 | 49 | 445 | 89,5 % | 14 | — | 38 | 52 | 10,4 % | 0 | 1 | — | 1 | 0,2 % |
| 32 | Energi | 805 | 650 | 4 | 79 | 733 | 91,0 % | 5 | — | 63 | 69 | 8,5 % | 1 | 1 | 2 | 4 | 0,4 % |
| 33 | Rättsliga frågor | 202 | 183 | 3 | 7 | 193 | 95,1 % | 3 | — | 5 | 8 | 4,1 % | 1 | 1 | — | 2 | 0,8 % |
| 34 | Klimatpolitik | 55 | 48 | 2 | 0 | 50 | 91,1 % | 3 | — | 1 | 4 | 6,4 % | 1 | 1 | — | 1 | 2,4 % |
| 40 | Reserver | — | — | — | — | — | 0,0 % | — | — | — | — | 0,0 % | — | — | — | — | 0,0 % |
| 90 | Övriga institutioner | 4  475 | 3  027 | 402 | 300 | 3  729 | 83,3 % | 418 | 4 | 192 | 614 | 13,7 % | 82 | 50 | — | 132 | 2,9 % |
| Totalt | 1 47  495 | 1 37  136 | 1  304 | 4  057 | 1 42  497 | 96,6 % | 870 | 917 | 2  991 | 4  778 | 3,2 % | 112 | 106 | 2 | 220 | 0,1 % |

(miljoner euro)

Politikområde

Verkställda betalningar

Överförda anslag

Anslag som förfallit

Anslag som förfallit

Totala disponibla anslag

Från slutlig antagen budget

Från överförda anslag

Från inkomster för särskilda ändamål

Totalt

%

Automatisk överföring

Överföring genom beslut

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

%

Från slutlig antagen budget

Från överförda anslag

Inkomster avsatta för särskilda ändamål (Efta)

Totalt

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11 = 10/1

12

13

14

15 = 12 + 13 + 14

16 = 15/1

01

Ekonomiska och finansiella frågor

429

293

7

5

306

71,2 %

7

—

116

122

28,5 %

0

1

—

1

0,3 %

02

Näringsliv

2  486

2  144

12

81

2  237

90,0 %

18

—

227

245

9,9 %

3

2

—

4

0,2 %

03

Konkurrens

107

87

7

3

96

90,0 %

7

—

3

10

9,5 %

0

0

—

1

0,5 %

04

Sysselsättning, socialpolitik och inkludering

11  522

11  226

48

129

11  403

99,0 %

15

36

62

112

1,0 %

4

2

—

6

0,1 %

05

Jordbruk och landsbygdsutveckling

57  120

54  224

20

1  522

55  766

97,6 %

23

868

459

1  350

2,4 %

2

2

—

4

0,0 %

06

Transport och rörlighet

1  089

997

5

35

1  037

95,2 %

5

—

44

49

4,5 %

2

1

0

2

0,2 %

07

Miljö

384

330

18

15

362

94,5 %

16

—

4

20

5,2 %

1

0

—

1

0,3 %

08

Forskning och innovation

5  621

4  080

28

810

4  918

87,5 %

16

—

680

696

12,4 %

—

8

—

8

0,1 %

09

Kommunikationsnät, innehåll och teknik

1  343

1  052

15

117

1  184

88,2 %

16

—

142

158

11,7 %

0

1

0

1

0,1 %

10

Direkt forskning

949

353

47

108

508

53,6 %

43

—

389

433

45,6 %

—

8

—

8

0,8 %

11

Havsfrågor och fiske

823

782

4

19

805

97,8 %

3

—

11

14

1,7 %

3

1

—

4

0,5 %

12

Inre marknaden och tjänster

134

109

5

5

119

88,6 %

4

—

10

14

10,1 %

1

0

—

2

1,3 %

13

Regional- och stadspolitik

43  995

43  456

390

133

43  979

100,0 %

11

—

3

14

0,0 %

0

1

—

2

0,0 %

14

Beskattning och tullunion

146

128

6

3

138

94,7 %

4

—

3

7

5,1 %

0

—

—

0

0,2 %

15

Utbildning och kultur

2  969

2  405

11

257

2  673

90,1 %

13

—

280

293

9,9 %

1

1

—

2

0,1 %

16

Kommunikation

276

241

13

4

257

93,3 %

10

0

7

17

6,2 %

0

1

—

1

0,5 %

17

Hälsa och konsumentskydd

590

543

11

17

571

96,7 %

10

—

8

18

3,0 %

0

2

0

2

0,3 %

18

Migration och inrikes frågor

803

762

4

22

789

98,2 %

3

—

8

12

1,5 %

2

0

—

3

0,4 %

19

Utrikespolitiska instrument

593

527

2

24

552

93,2 %

4

6

29

39

6,6 %

0

1

—

1

0,2 %

20

Handel

123

113

3

2

118

95,9 %

3

—

2

5

3,9 %

0

—

—

0

0,3 %

21

Utveckling och samarbete

4  192

3  917

23

193

4  133

98,6 %

25

—

29

54

1,3 %

1

3

—

5

0,1 %

22

Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar

908

885

4

9

898

98,8 %

6

—

3

9

1,0 %

1

1

0

2

0,2 %

23

Humanitärt bistånd och civilskydd

1  498

1  405

8

17

1  430

95,4 %

7

3

58

68

4,5 %

1

0

0

1

0,1 %

24

Europeiska byrån för bedrägeribekämpning

84

68

6

0

75

88,6 %

7

0

1

7

8,8 %

0

2

—

2

2,7 %

25

Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning

221

180

13

5

199

90,1 %

13

—

6

19

8,5 %

2

1

—

3

1,4 %

26

Kommissionens administration

1  285

833

150

77

1  060

82,5 %

128

—

87

215

16,7 %

1

10

—

11

0,8 %

27

Budget

99

79

6

3

88

89,2 %

6

—

4

10

10,3 %

0

0

—

1

0,5 %

28

Revision

13

11

0

0

12

92,6 %

0

—

0

1

6,7 %

0

0

—

0

0,8 %

29

Statistik

160

126

5

8

139

86,9 %

5

—

15

20

12,2 %

—

1

—

1

0,8 %

30

Pensioner och därmed sammanhängande utgifter

1  495

1  493

—

—

1  493

99,8 %

0

—

2

2

0,1 %

1

—

—

1

0,0 %

31

Språktjänster

498

377

19

49

445

89,5 %

14

—

38

52

10,4 %

0

1

—

1

0,2 %

32

Energi

805

650

4

79

733

91,0 %

5

—

63

69

8,5 %

1

1

2

4

0,4 %

33

Rättsliga frågor

202

183

3

7

193

95,1 %

3

—

5

8

4,1 %

1

1

—

2

0,8 %

34

Klimatpolitik

55

48

2

0

50

91,1 %

3

—

1

4

6,4 %

1

1

—

1

2,4 %

40

Reserver

—

—

—

—

—

0,0 %

—

—

—

—

0,0 %

—

—

—

—

0,0 %

90

Övriga institutioner

4  475

3  027

402

300

3  729

83,3 %

418

4

192

614

13,7 %

82

50

—

132

2,9 %

Totalt

Totalt

1 47  495

1 47  495

1 37  136

1 37  136

1  304

1  304

4  057

4  057

1 42  497

1 42  497

96,6 %

96,6 %

870

870

917

917

2  991

2  991

4  778

4  778

3,2 %

3,2 %

112

112

106

106

2

2

220

220

0,1 %

0,1 %

5.9   POLITIKOMRÅDE: UTVECKLING AV UTESTÅENDE ÅTAGANDEN

POLITIKOMRÅDE: UTVECKLING AV UTESTÅENDE ÅTAGANDEN

| (miljoner euro) |
| --- |
| Politikområde | Utestående åtaganden vid föregående års utgång | Årets åtaganden | |
| Åtaganden som överförts från föregående budgetår | Tillbakadragna/Uppskrivna/Annullerade | Betalningar | Utestående åtaganden vid årets utgång | Gjorda åtaganden under året | Betalningar | Åtaganden som inte får överföras och därför annullerats | Utestående åtaganden vid årets utgång | Utestående åtaganden totalt vid årets utgång |
| 01 | Ekonomiska och finansiella frågor | 739 | 3) | (122) | 615 | 236 | (184) | — | 52 | 667 |
| 02 | Näringsliv | 1  855 | (23) | (724) | 1  109 | 2  608 | (1  513) | (0) | 1  095 | 2  204 |
| 03 | Konkurrens | 8 | (0) | (7) | — | 97 | (89) | — | 7 | 7 |
| 04 | Sysselsättning, socialpolitik och inkludering | 27  559 | (344) | (10  165) | 17  049 | 10  312 | (1  238) | (0) | 9  074 | 26  124 |
| 05 | Jordbruk och landsbygdsutveckling | 25  354 | (70) | (11  148) | 14  136 | 47  789 | (44  618) | (0) | 3  171 | 17  308 |
| 06 | Transport och rörlighet | 3  994 | (188) | (867) | 2  939 | 2  879 | (170) | (0) | 2  708 | 5  647 |
| 07 | Miljö | 1  055 | (22) | (245) | 788 | 423 | (117) | — | 306 | 1  093 |
| 08 | Forskning och innovation | 12  907 | (161) | (3  551) | 9  194 | 7  002 | (1  367) | (3) | 5  631 | 14  826 |
| 09 | Kommunikationsnät, innehåll och teknik | 2  823 | (42) | (1  000) | 1  781 | 1  708 | (184) | (0) | 1  524 | 3  305 |
| 10 | Direkt forskning | 202 | (21) | (122) | 59 | 535 | (386) | (0) | 149 | 208 |
| 11 | Havsfrågor och fiske | 2  360 | (202) | (683) | 1  475 | 218 | (122) | (0) | 96 | 1  571 |
| 12 | Inre marknaden och tjänster | 21 | 3) | (14) | 3 | 123 | (105) | — | 19 | 22 |
| 13 | Regional- och stadspolitik | 1 12  172 | (1  033) | (43  087) | 68  052 | 17  078 | (892) | (0) | 16  185 | 84  237 |
| 14 | Beskattning och tullunion | 106 | (5) | (65) | 36 | 160 | (73) | — | 86 | 122 |
| 15 | Utbildning och kultur | 2  387 | (58) | (989) | 1  341 | 3  223 | (1  684) | (0) | 1  539 | 2  879 |
| 16 | Kommunikation | 125 | (9) | (92) | 24 | 252 | (165) | (0) | 86 | 110 |
| 17 | Hälsa och konsumentskydd | 616 | (134) | (271) | 211 | 624 | (300) | — | 324 | 535 |
| 18 | Migration och inrikes frågor | 1  992 | (141) | (431) | 1  421 | 523 | (358) | — | 165 | 1  586 |
| 19 | Utrikespolitiska instrument | 770 | (42) | (367) | 360 | 687 | (185) | (1) | 501 | 862 |
| 20 | Handel | 21 | 1) | (13) | 7 | 120 | (105) | — | 15 | 22 |
| 21 | Utveckling och samarbete | 15  617 | (457) | (3  266) | 11  894 | 5  353 | (867) | (0) | 4  486 | 16  379 |
| 22 | Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar | 3  206 | (79) | (804) | 2  323 | 1  440 | (94) | (1) | 1  346 | 3  669 |
| 23 | Humanitärt bistånd och civilskydd | 918 | (5) | (654) | 259 | 1  187 | (775) | (0) | 412 | 671 |
| 24 | Europeiska byrån för bedrägeribekämpning | 38 | (9) | (21) | 8 | 77 | (54) | — | 23 | 31 |
| 25 | Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning | 15 | 1) | (14) | — | 198 | (185) | — | 14 | 14 |
| 26 | Kommissionens administration | 201 | (11) | (177) | 13 | 1  070 | (883) | (0) | 187 | 201 |
| 27 | Budget | 7 | (0) | (6) | — | 89 | (82) | — | 7 | 7 |
| 28 | Revision | 1 | (0) | (0) | — | 12 | (12) | — | 0 | 0 |
| 29 | Statistik | 113 | (9) | (58) | 46 | 140 | (81) | — | 59 | 105 |
| 30 | Pensioner och därmed sammanhängande utgifter | — | — | — | — | 1  493 | (1  493) | (0) | — | — |
| 31 | Språktjänster | 20 | 1) | (19) | — | 444 | (426) | (0) | 18 | 18 |
| 32 | Energi | 4  434 | (274) | (648) | 3  512 | 990 | (85) | (0) | 904 | 4  416 |
| 33 | Rättsliga frågor | 183 | (18) | (81) | 84 | 209 | (112) | — | 97 | 181 |
| 34 | Klimatpolitik | 36 | 1) | (20) | 14 | 122 | (30) | — | 91 | 105 |
| 40 | Reserver | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 90 | Övriga institutioner | 557 | (156) | (402) | — | 3  789 | (3  328) | (8) | 453 | 453 |
| Totalt | 2 22  410 | (3  522) | (80  136) | 1 38  753 | 1 13  208 | (62  361) | (14) | 50  832 | 1 89  585 |

(miljoner euro)

Politikområde

Utestående åtaganden vid föregående års utgång

Årets åtaganden

Åtaganden som överförts från föregående budgetår

Tillbakadragna/Uppskrivna/Annullerade

Betalningar

Utestående åtaganden vid årets utgång

Gjorda åtaganden under året

Betalningar

Åtaganden som inte får överföras och därför annullerats

Utestående åtaganden vid årets utgång

Utestående åtaganden totalt vid årets utgång

01

Ekonomiska och finansiella frågor

739

3)

(122)

615

236

(184)

—

52

667

02

Näringsliv

1  855

(23)

(724)

1  109

2  608

(1  513)

(0)

1  095

2  204

03

Konkurrens

8

(0)

(7)

—

97

(89)

—

7

7

04

Sysselsättning, socialpolitik och inkludering

27  559

(344)

(10  165)

17  049

10  312

(1  238)

(0)

9  074

26  124

05

Jordbruk och landsbygdsutveckling

25  354

(70)

(11  148)

14  136

47  789

(44  618)

(0)

3  171

17  308

06

Transport och rörlighet

3  994

(188)

(867)

2  939

2  879

(170)

(0)

2  708

5  647

07

Miljö

1  055

(22)

(245)

788

423

(117)

—

306

1  093

08

Forskning och innovation

12  907

(161)

(3  551)

9  194

7  002

(1  367)

(3)

5  631

14  826

09

Kommunikationsnät, innehåll och teknik

2  823

(42)

(1  000)

1  781

1  708

(184)

(0)

1  524

3  305

10

Direkt forskning

202

(21)

(122)

59

535

(386)

(0)

149

208

11

Havsfrågor och fiske

2  360

(202)

(683)

1  475

218

(122)

(0)

96

1  571

12

Inre marknaden och tjänster

21

3)

(14)

3

123

(105)

—

19

22

13

Regional- och stadspolitik

1 12  172

(1  033)

(43  087)

68  052

17  078

(892)

(0)

16  185

84  237

14

Beskattning och tullunion

106

(5)

(65)

36

160

(73)

—

86

122

15

Utbildning och kultur

2  387

(58)

(989)

1  341

3  223

(1  684)

(0)

1  539

2  879

16

Kommunikation

125

(9)

(92)

24

252

(165)

(0)

86

110

17

Hälsa och konsumentskydd

616

(134)

(271)

211

624

(300)

—

324

535

18

Migration och inrikes frågor

1  992

(141)

(431)

1  421

523

(358)

—

165

1  586

19

Utrikespolitiska instrument

770

(42)

(367)

360

687

(185)

(1)

501

862

20

Handel

21

1)

(13)

7

120

(105)

—

15

22

21

Utveckling och samarbete

15  617

(457)

(3  266)

11  894

5  353

(867)

(0)

4  486

16  379

22

Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar

3  206

(79)

(804)

2  323

1  440

(94)

(1)

1  346

3  669

23

Humanitärt bistånd och civilskydd

918

(5)

(654)

259

1  187

(775)

(0)

412

671

24

Europeiska byrån för bedrägeribekämpning

38

(9)

(21)

8

77

(54)

—

23

31

25

Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning

15

1)

(14)

—

198

(185)

—

14

14

26

Kommissionens administration

201

(11)

(177)

13

1  070

(883)

(0)

187

201

27

Budget

7

(0)

(6)

—

89

(82)

—

7

7

28

Revision

1

(0)

(0)

—

12

(12)

—

0

0

29

Statistik

113

(9)

(58)

46

140

(81)

—

59

105

30

Pensioner och därmed sammanhängande utgifter

—

—

—

—

1  493

(1  493)

(0)

—

—

31

Språktjänster

20

1)

(19)

—

444

(426)

(0)

18

18

32

Energi

4  434

(274)

(648)

3  512

990

(85)

(0)

904

4  416

33

Rättsliga frågor

183

(18)

(81)

84

209

(112)

—

97

181

34

Klimatpolitik

36

1)

(20)

14

122

(30)

—

91

105

40

Reserver

—

—

—

—

—

—

—

—

—

90

Övriga institutioner

557

(156)

(402)

—

3  789

(3  328)

(8)

453

453

Totalt

Totalt

2 22  410

2 22  410

(3  522)

(3  522)

(80  136)

(80  136)

1 38  753

1 38  753

1 13  208

1 13  208

(62  361)

(62  361)

(14)

(14)

50  832

50  832

1 89  585

1 89  585

5.10   POLITIKOMRÅDE: UTESTÅENDE ÅTAGANDEN FÖRDELADE PÅ URSPRUNGSÅR

POLITIKOMRÅDE: UTESTÅENDE ÅTAGANDEN FÖRDELADE PÅ URSPRUNGSÅR

| (miljoner euro) |
| --- |
| Politikområde | < 2008 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Totalt |
| 01 | Ekonomiska och finansiella frågor | 30 | — | 0 | 0 | 160 | 178 | 246 | 52 | 667 |
| 02 | Näringsliv | 14 | 13 | 34 | 54 | 192 | 349 | 452 | 1  095 | 2  204 |
| 03 | Konkurrens | — | — | — | — | — | — | 0 | 7 | 7 |
| 04 | Sysselsättning, socialpolitik och inkludering | 538 | 6 | 70 | 189 | 1  603 | 4  687 | 9  956 | 9  074 | 26  124 |
| 05 | Jordbruk och landsbygdsutveckling | 150 | — | 0 | 0 | 183 | 3  061 | 10  742 | 3  171 | 17  308 |
| 06 | Transport och rörlighet | 84 | 23 | 128 | 238 | 588 | 746 | 1  132 | 2  708 | 5  647 |
| 07 | Miljö | 28 | 49 | 84 | 105 | 146 | 174 | 201 | 306 | 1  093 |
| 08 | Forskning och innovation | 62 | 86 | 226 | 477 | 1  288 | 2  840 | 4  216 | 5  631 | 14  826 |
| 09 | Kommunikationsnät, innehåll och teknik | 16 | 13 | 54 | 82 | 183 | 516 | 917 | 1  524 | 3  305 |
| 10 | Direkt forskning | 5 | 5 | 2 | 4 | 4 | 11 | 29 | 149 | 208 |
| 11 | Havsfrågor och fiske | 160 | 1 | 7 | 10 | 43 | 514 | 739 | 96 | 1  571 |
| 12 | Inre marknaden och tjänster | — | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 2 | 19 | 22 |
| 13 | Regional- och stadspolitik | 2  439 | 197 | 249 | 1  871 | 6  732 | 18  311 | 38  253 | 16  185 | 84  237 |
| 14 | Beskattning och tullunion | — | — | — | 0 | 2 | 9 | 25 | 86 | 122 |
| 15 | Utbildning och kultur | 27 | 34 | 44 | 66 | 164 | 391 | 615 | 1  539 | 2  879 |
| 16 | Kommunikation | — | 0 | 0 | 1 | 1 | 2 | 20 | 86 | 110 |
| 17 | Hälsa och konsumentskydd | 1 | 6 | 18 | 30 | 23 | 30 | 103 | 324 | 535 |
| 18 | Migration och inrikes frågor | 12 | 23 | 53 | 120 | 217 | 425 | 571 | 165 | 1  586 |
| 19 | Utrikespolitiska instrument | 4 | 6 | 13 | 23 | 44 | 108 | 162 | 501 | 862 |
| 20 | Handel | — | — | — | 0 | 0 | 2 | 4 | 15 | 22 |
| 21 | Utveckling och samarbete | 500 | 450 | 708 | 1  061 | 1  825 | 3  245 | 4  106 | 4  486 | 16  379 |
| 22 | Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar | 111 | 76 | 109 | 227 | 410 | 606 | 784 | 1  346 | 3  669 |
| 23 | Humanitärt bistånd och civilskydd | 2 | 8 | 13 | 25 | 26 | 33 | 151 | 412 | 671 |
| 24 | Europeiska byrån för bedrägeribekämpning | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 2 | 4 | 23 | 31 |
| 25 | Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning | — | — | — | — | — | — | (0) | 14 | 14 |
| 26 | Kommissionens administration | — | — | — | 0 | 0 | 1 | 12 | 187 | 201 |
| 27 | Budget | — | — | — | — | — | — | (0) | 7 | 7 |
| 28 | Revision | — | — | — | — | — | — | (0) | 0 | 0 |
| 29 | Statistik | 1 | 0 | 0 | 1 | 4 | 12 | 28 | 59 | 105 |
| 30 | Pensioner och därmed sammanhängande utgifter | — | — | — | — | — | — | 0 | (0) | — |
| 31 | Språktjänster | — | — | — | — | — | — | (0) | 18 | 18 |
| 32 | Energi | 25 | 36 | 770 | 1  349 | 411 | 386 | 534 | 904 | 4  416 |
| 33 | Rättsliga frågor | — | 0 | 1 | 2 | 11 | 18 | 52 | 97 | 181 |
| 34 | Klimatpolitik | — | — | — | 0 | 1 | 3 | 11 | 91 | 105 |
| 40 | Reserver | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 90 | Övriga institutioner | — | — | — | — | — | — | — | 453 | 453 |
| Totalt | 4  211 | 1  034 | 2  586 | 5  937 | 14  261 | 36  658 | 74  066 | 50  832 | 1 89  585 |

(miljoner euro)

Politikområde

< 2008

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Totalt

01

Ekonomiska och finansiella frågor

30

—

0

0

160

178

246

52

667

02

Näringsliv

14

13

34

54

192

349

452

1  095

2  204

03

Konkurrens

—

—

—

—

—

—

0

7

7

04

Sysselsättning, socialpolitik och inkludering

538

6

70

189

1  603

4  687

9  956

9  074

26  124

05

Jordbruk och landsbygdsutveckling

150

—

0

0

183

3  061

10  742

3  171

17  308

06

Transport och rörlighet

84

23

128

238

588

746

1  132

2  708

5  647

07

Miljö

28

49

84

105

146

174

201

306

1  093

08

Forskning och innovation

62

86

226

477

1  288

2  840

4  216

5  631

14  826

09

Kommunikationsnät, innehåll och teknik

16

13

54

82

183

516

917

1  524

3  305

10

Direkt forskning

5

5

2

4

4

11

29

149

208

11

Havsfrågor och fiske

160

1

7

10

43

514

739

96

1  571

12

Inre marknaden och tjänster

—

0

0

1

0

0

2

19

22

13

Regional- och stadspolitik

2  439

197

249

1  871

6  732

18  311

38  253

16  185

84  237

14

Beskattning och tullunion

—

—

—

0

2

9

25

86

122

15

Utbildning och kultur

27

34

44

66

164

391

615

1  539

2  879

16

Kommunikation

—

0

0

1

1

2

20

86

110

17

Hälsa och konsumentskydd

1

6

18

30

23

30

103

324

535

18

Migration och inrikes frågor

12

23

53

120

217

425

571

165

1  586

19

Utrikespolitiska instrument

4

6

13

23

44

108

162

501

862

20

Handel

—

—

—

0

0

2

4

15

22

21

Utveckling och samarbete

500

450

708

1  061

1  825

3  245

4  106

4  486

16  379

22

Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar

111

76

109

227

410

606

784

1  346

3  669

23

Humanitärt bistånd och civilskydd

2

8

13

25

26

33

151

412

671

24

Europeiska byrån för bedrägeribekämpning

0

1

1

0

0

2

4

23

31

25

Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning

—

—

—

—

—

—

(0)

14

14

26

Kommissionens administration

—

—

—

0

0

1

12

187

201

27

Budget

—

—

—

—

—

—

(0)

7

7

28

Revision

—

—

—

—

—

—

(0)

0

0

29

Statistik

1

0

0

1

4

12

28

59

105

30

Pensioner och därmed sammanhängande utgifter

—

—

—

—

—

—

0

(0)

—

31

Språktjänster

—

—

—

—

—

—

(0)

18

18

32

Energi

25

36

770

1  349

411

386

534

904

4  416

33

Rättsliga frågor

—

0

1

2

11

18

52

97

181

34

Klimatpolitik

—

—

—

0

1

3

11

91

105

40

Reserver

—

—

—

—

—

—

—

—

—

90

Övriga institutioner

—

—

—

—

—

—

—

453

453

Totalt

Totalt

4  211

4  211

1  034

1  034

2  586

2  586

5  937

5  937

14  261

14  261

36  658

36  658

74  066

74  066

50  832

50  832

1 89  585

1 89  585

5.11   VERKSTÄLLANDE AV UTGIFTER 2014

VERKSTÄLLANDE AV UTGIFTER 2014

År 2014 var det första året för den nya programperioden 2014–2020.

Åtaganden:

Åtaganden:

Den ursprungligen antagna budgeten för alla institutioner, exklusive specialinstrument, innehöll åtagandebemyndiganden för 1 42  184 miljoner euro. Detta utgjorde en minskning på 6 % jämfört med den slutliga budgeten 2013 och lämnade en marginal på 445 miljoner euro till taket i den fleråriga budgetramen.

Den slutliga och antagna budgeten för åtaganden genomfördes till 76 % under det första året av den nya programperioden. Detta berodde främst på det fördröjda antagandet av de operativa programmen för fonder under delad förvaltning. Anpassningarna i ändringsbudgetarna var mycket små, med undantag för de frigjorda medlen på 127 miljoner euro från EU:s solidaritetsfond. Av det totala genomförandet på 1 09  256 miljoner euro lämnades 33  434 miljoner euro outnyttjade. Detta kommer att kompenseras genom omprogrammering av åtaganden i olika fonder under delad förvaltning och genom överföring till budgeten för 2015.

Omprogrammeringen av oanvända åtagandebemyndiganden för 2014 till år 2015 och 2016 (i enlighet med artikel 19 i den fleråriga budgetramen) avtalades i april 2015 med en revidering av budgetramens tak och en tillhörande ändringsbudget för 2015. Den huvudsakliga effekten för 2015 återfinns under rubrik 1 b (11,2 miljarder euro) och rubrik 2 (5 miljarder euro), medan den huvudsakliga förändringen för 2016 är under rubrik 2 (4,4 miljarder euro).

Den låga genomförandegraden för åtaganden vid starten av de nya programmen under 2014 ledde till att de utestående åtagandena (RAL) minskade med 32,8 miljarder euro eller 15 %. På grund av de stora belopp som omprogrammerats eller överförts är detta endast tillfälligt.

Betalningar:

Betalningar:

Beloppet för betalningsbemyndiganden fastslogs inledningsvis, efter en minskning på 556 miljoner euro i budgetförslaget för 2014 (inklusive ändringsskrivelse 1 och 2), till 1 35  505 miljoner euro (inklusive specialinstrument), vilket motsvarar 1 % av EU:s BNI. Detta innebar en minskning med 6 % (9 miljarder euro) jämfört med den slutliga budgeten som antogs för 2013. De initiala anslagen lämnade en marginal på endast 711 miljoner euro under taket i den fleråriga budgetramen. Betalningstaket för det första året i den nya programperioden fastslogs ovanligt lågt, dvs. över 8 miljarder euro lägre än 2013 och 6 miljarder euro lägre än 2015. Med tanke på mängden utestående åtaganden var det klart från början att den stora pressen på betalningar skulle fortsätta under hela 2014 och att det fanns ett behov av att revidera mängden erforderliga betalningsbemyndiganden och förvalta budgeten mycket aktivt.

Nettoförstärkningen av betalningsbemyndigandena i driftsbudgeten via ändringsbudgetarna uppgick till 3  599 miljoner euro. Detta ledde till att beloppet för betalningsbemyndiganden vid årets slut översteg taket i den fleråriga budgetramen. Detta var möjligt tack vare marginalen för oförutsedda utgifter och det nya specialinstrumentet för oförutsedda omständigheter i akuta lägen. Rådet och parlamentet avslog kommissionens globala överföringsförslag och gjorde de föreslagna förstärkningarna disponibla via ändringsbudgetarna.

Det totala genomförandet av betalningsbemyndiganden låg på 1 37  136 miljoner euro (1 42  883 miljoner euro år 2013) med en genomförandegrad på 99 %. Efter att överföringarna av betalningsbemyndiganden till 2015 beaktats, förfaller sammanlagt 112 miljoner euro. Av de betalningsbemyndiganden som överfördes från 2013 har 106 miljoner euro annullerats.

En närmare analys av budgetjusteringarna och deras kontext, motiv och verkan återfinns i kommissionens rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen 2014 (se del A för en överblick över hela budgeten och del B för en redogörelse per rubrik i den fleråriga budgetramen).

6.   GENOMFÖRANDE AV INSTITUTIONERNAS OCH MYNDIGHETERNAS BUDGET

6.1   INSTITUTIONERNA: SAMMANSTÄLLNING AV HUR BUDGETINKOMSTERNA NYTTJATS

INSTITUTIONERNA: SAMMANSTÄLLNING AV HUR BUDGETINKOMSTERNA NYTTJATS

| (miljoner euro) |
| --- |
| Institution | Budgeterade intäkter | Fastställda fordringar | Intäkter | Intäkter som
  procentandel av budgeten | Utestående |
| Ursprunglig antagen budget | Slutlig antagen budget | Innevarande budgetår | Överförda anslag | Totalt | Innevarande års fordringar | Överförda fordringar | Totalt |
| Europaparlamentet | 156 | 156 | 173 | 24 | 197 | 170 | 4 | 174 | 111,97 % | 22 |
| Europeiska rådet och rådet | 56 | 56 | 74 | 7 | 80 | 70 | 6 | 76 | 136,61 % | 4 |
| Kommissionen | 1 35  167 | 1 38  697 | 1 46  066 | 10  957 | 1 57  023 | 1 39  403 | 3  878 | 1 43  280 | 103,30 % | 13  743 |
| Domstolen | 47 | 47 | 50 | — | 50 | 50 | — | 50 | 105,10 % | 0 |
| Revisionsrätten | 20 | 20 | 20 | — | 20 | 19 | — | 19 | 98,42 % | — |
| Europeiska ekonomiska och sociala kommittén | 11 | 11 | 15 | — | 15 | 15 | — | 15 | 137,08 % | — |
| Regionkommittén | 8 | 8 | 10 | — | 10 | 10 | — | 10 | 121,66 % | — |
| Ombudsmannen | 1 | 1 | 1 | — | 1 | 1 | — | 1 | 104,28 % | — |
| Europeiska datatillsynsmannen | 1 | 1 | 1 | — | 1 | 1 | — | 1 | 78,02 % | — |
| Europeiska utrikestjänsten | 37 | 37 | 313 | — | 313 | 313 | — | 313 | 835,12 % | — |
| Totalt | 1 35  505 | 1 39  034 | 1 46  721 | 10  988 | 1 57  709 | 1 40  052 | 3  888 | 1 43  940 | 103,53 % | 13  769 |

(miljoner euro)

Institution

Budgeterade intäkter

Fastställda fordringar

Intäkter

Intäkter som

procentandel av budgeten

Utestående

Ursprunglig antagen budget

Slutlig antagen budget

Innevarande budgetår

Överförda anslag

Totalt

Innevarande års fordringar

Överförda fordringar

Totalt

Europaparlamentet

156

156

173

24

197

170

4

174

111,97 %

22

Europeiska rådet och rådet

56

56

74

7

80

70

6

76

136,61 %

4

Kommissionen

1 35  167

1 38  697

1 46  066

10  957

1 57  023

1 39  403

3  878

1 43  280

103,30 %

13  743

Domstolen

47

47

50

—

50

50

—

50

105,10 %

0

Revisionsrätten

20

20

20

—

20

19

—

19

98,42 %

—

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

11

11

15

—

15

15

—

15

137,08 %

—

Regionkommittén

8

8

10

—

10

10

—

10

121,66 %

—

Ombudsmannen

1

1

1

—

1

1

—

1

104,28 %

—

Europeiska datatillsynsmannen

1

1

1

—

1

1

—

1

78,02 %

—

Europeiska utrikestjänsten

37

37

313

—

313

313

—

313

835,12 %

—

Totalt

Totalt

1 35  505

1 35  505

1 39  034

1 39  034

1 46  721

1 46  721

10  988

10  988

1 57  709

1 57  709

1 40  052

1 40  052

3  888

3  888

1 43  940

1 43  940

103,53 %

103,53 %

13  769

13  769

I de konsoliderade rapporterna om genomförandet av EU:s allmänna budget ingår, liksom under tidigare år, uppgifter om genomförandet av budgeten för alla institutioner, eftersom en separat budget upprättas för varje institution inom EU:s budget. Organen har inte någon separat budget inom EU:s budget och de finansieras därför delvis genom budgetstöd från kommissionen.

Vad avser Europeiska utrikestjänsten bör det noteras att denna, utöver sin egen budget, också mottar ett bidrag från kommissionen på 208 miljoner euro (år 2013: 210 miljoner euro) och EDF får 56 miljoner euro (år 2013: 59 miljoner euro). Dessa budgetanslag ställs till Europeiska utrikestjänstens förfogande (som inkomster avsatta för särskilda ändamål) primärt för att täcka kostnaderna för kommissionsanställda som arbetar vid EU:s delegationer, med anledning av att dessa administrativt förvaltas av Europeiska utrikestjänsten.

6.2   INSTITUTIONERNA: GENOMFÖRANDE AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDEN

INSTITUTIONERNA: GENOMFÖRANDE AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDEN

Åtagandebemyndiganden

Åtagandebemyndiganden

| (miljoner euro) |
| --- |
| Institution | Totala disponibla anslag | Gjorda åtaganden | Överförda anslag | Anslag som förfallit |
| Från slutlig antagen budget | Från överförda anslag | Från inkomster för särskilda ändamål | Totalt | % | Från inkomster för särskilda ändamål | Överföring genom beslut | Totalt | % | Från slutlig antagen budget | Från överförda anslag | Inkomster avsatta för särskilda ändamål (Efta) | Totalt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 = 9/1 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 + 12 + 13 | 15 = 14/1 |
| Europaparlamentet | 1  804 | 1  738 | 1 | 37 | 1  775 | 98,4 % | 12 | — | 12 | 0,6 % | 18 | — | — | 18 | 0,0 % |
| Europeiska rådet och rådet | 587 | 485 | — | 29 | 513 | 87,4 % | 24 | — | 24 | 4,1 % | 50 | — | — | 50 | 0,0 % |
| Kommissionen | 1 46  008 | 1 05  811 | 178 | 3  429 | 1 09  418 | 74,9 % | 3  242 | 12  097 | 15  339 | 10,5 % | 21  251 | — | — | 21  251 | 0,0 % |
| Domstolen | 358 | 352 | — | 1 | 352 | 98,6 % | 1 | — | 1 | 0,4 % | 4 | — | — | 4 | 0,0 % |
| Revisionsrätten | 134 | 132 | — | — | 132 | 98,7 % | — | — | — | 0,1 % | 2 | — | — | 2 | 0,0 % |
| Europeiska ekonomiska och sociala kommittén | 133 | 123 | — | 4 | 127 | 95,4 % | 1 | — | 1 | 0,4 % | 6 | — | — | 6 | 0,0 % |
| Regionkommittén | 89 | 86 | — | 2 | 88 | 98,5 % | — | — | — | 0,1 % | 1 | — | — | 1 | 0,0 % |
| Ombudsmannen | 10 | 10 | — | — | 10 | 97,9 % | — | — | — | 0,0 % | — | — | — | — | 0,0 % |
| Europeiska datatillsynsmannen | 8 | 8 | — | — | 8 | 96,9 % | — | — | — | 0,0 % | — | — | — | — | 0,0 % |
| Europeiska utrikestjänsten | 808 | 513 | — | 272 | 784 | 97,1 % | 18 | 4 | 22 | 2,7 % | 2 | — | — | 2 | 0,0 % |
| Totalt | 1 49  939 | 1 09  256 | 179 | 3  772 | 1 13  208 | 75,5 % | 3  297 | 12  101 | 15  399 | 10,3 % | 21  333 | — | — | 21  333 | 0,0 % |

(miljoner euro)

Institution

Totala disponibla anslag

Gjorda åtaganden

Överförda anslag

Anslag som förfallit

Från slutlig antagen budget

Från överförda anslag

Från inkomster för särskilda ändamål

Totalt

%

Från inkomster för särskilda ändamål

Överföring genom beslut

Totalt

%

Från slutlig antagen budget

Från överförda anslag

Inkomster avsatta för särskilda ändamål (Efta)

Totalt

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10 = 9/1

11

12

13

14 = 11 + 12 + 13

15 = 14/1

Europaparlamentet

1  804

1  738

1

37

1  775

98,4 %

12

—

12

0,6 %

18

—

—

18

0,0 %

Europeiska rådet och rådet

587

485

—

29

513

87,4 %

24

—

24

4,1 %

50

—

—

50

0,0 %

Kommissionen

1 46  008

1 05  811

178

3  429

1 09  418

74,9 %

3  242

12  097

15  339

10,5 %

21  251

—

—

21  251

0,0 %

Domstolen

358

352

—

1

352

98,6 %

1

—

1

0,4 %

4

—

—

4

0,0 %

Revisionsrätten

134

132

—

—

132

98,7 %

—

—

—

0,1 %

2

—

—

2

0,0 %

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

133

123

—

4

127

95,4 %

1

—

1

0,4 %

6

—

—

6

0,0 %

Regionkommittén

89

86

—

2

88

98,5 %

—

—

—

0,1 %

1

—

—

1

0,0 %

Ombudsmannen

10

10

—

—

10

97,9 %

—

—

—

0,0 %

—

—

—

—

0,0 %

Europeiska datatillsynsmannen

8

8

—

—

8

96,9 %

—

—

—

0,0 %

—

—

—

—

0,0 %

Europeiska utrikestjänsten

808

513

—

272

784

97,1 %

18

4

22

2,7 %

2

—

—

2

0,0 %

Totalt

Totalt

1 49  939

1 49  939

1 09  256

1 09  256

179

179

3  772

3  772

1 13  208

1 13  208

75,5 %

75,5 %

3  297

3  297

12  101

12  101

15  399

15  399

10,3 %

10,3 %

21  333

21  333

—

—

21  333

21  333

0,0 %

0,0 %

Betalningsbemyndiganden

Betalningsbemyndiganden

| (miljoner euro) |
| --- |
| Institution | | Verkställda betalningar | Överförda anslag | | Anslag som förfallit |
| Totala disponibla anslag | Från slutlig antagen budget | Från överförda anslag | Från inkomster för särskilda ändamål | Totalt | % | Automatisk överföring | Överföring genom beslut | Från inkomster för särskilda ändamål | Totalt | % | Från slutlig antagen budget | Från överförda anslag | Inkomster avsatta för särskilda ändamål (Efta) | Totalt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 = 10/1 | 12 | 13 | 14 | 15 = 12 + 13 + 14 | 16 = 15/1 |
| Europaparlamentet | 2  168 | 1  460 | 256 | 26 | 1  742 | 80,4 % | 278 | — | 108 | 386 | 17,8 % | 18 | 22 | — | 40 | 1,8 % |
| Europeiska rådet och rådet | 635 | 435 | 39 | 29 | 503 | 79,2 % | 50 | — | 24 | 74 | 11,7 % | 50 | 8 | — | 58 | 9,2 % |
| Kommissionen | 1 43  020 | 1 34  108 | 902 | 3  758 | 1 38  768 | 97,0 % | 452 | 913 | 2  799 | 4  164 | 2,9 % | 29 | 56 | 2 | 88 | 0,1 % |
| Domstolen | 374 | 335 | 14 | 1 | 349 | 93,5 % | 17 | — | 1 | 18 | 4,9 % | 4 | 2 | — | 6 | 1,6 % |
| Revisionsrätten | 145 | 124 | 9 | — | 134 | 92,4 % | 8 | — | — | 8 | 5,4 % | 2 | 2 | — | 3 | 2,2 % |
| Europeiska ekonomiska och sociala kommittén | 141 | 115 | 6 | 3 | 125 | 88,2 % | 8 | — | 1 | 9 | 6,3 % | 6 | 2 | — | 8 | 5,5 % |
| Regionkommittén | 96 | 79 | 6 | 2 | 86 | 89,4 % | 8 | — | — | 8 | 8,2 % | 1 | 1 | — | 2 | 2,5 % |
| Ombudsmannen | 10 | 9 | 1 | — | 10 | 93,7 % | 0 | — | — | 0 | 3,7 % | — | — | — | — | 2,6 % |
| Europeiska datatillsynsmannen | 9 | 7 | — | — | 7 | 82,2 % | 1 | — | — | 1 | 10,1 % | — | — | — | 1 | 7,7 % |
| Europeiska utrikestjänsten | 897 | 464 | 70 | 239 | 773 | 86,2 % | 49 | 4 | 57 | 110 | 12,3 % | 2 | 11 | — | 13 | 1,5 % |
| Totalt | 1 47  495 | 1 37  136 | 1  304 | 4  057 | 1 42  497 | 96,6 % | 870 | 917 | 2  991 | 4  778 | 3,2 % | 112 | 106 | 2 | 220 | 0,1 % |

(miljoner euro)

Institution

Verkställda betalningar

Överförda anslag

Anslag som förfallit

Totala disponibla anslag

Från slutlig antagen budget

Från överförda anslag

Från inkomster för särskilda ändamål

Totalt

%

Automatisk överföring

Överföring genom beslut

Från inkomster för särskilda ändamål

Totalt

%

Från slutlig antagen budget

Från överförda anslag

Inkomster avsatta för särskilda ändamål (Efta)

Totalt

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11 = 10/1

12

13

14

15 = 12 + 13 + 14

16 = 15/1

Europaparlamentet

2  168

1  460

256

26

1  742

80,4 %

278

—

108

386

17,8 %

18

22

—

40

1,8 %

Europeiska rådet och rådet

635

435

39

29

503

79,2 %

50

—

24

74

11,7 %

50

8

—

58

9,2 %

Kommissionen

1 43  020

1 34  108

902

3  758

1 38  768

97,0 %

452

913

2  799

4  164

2,9 %

29

56

2

88

0,1 %

Domstolen

374

335

14

1

349

93,5 %

17

—

1

18

4,9 %

4

2

—

6

1,6 %

Revisionsrätten

145

124

9

—

134

92,4 %

8

—

—

8

5,4 %

2

2

—

3

2,2 %

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

141

115

6

3

125

88,2 %

8

—

1

9

6,3 %

6

2

—

8

5,5 %

Regionkommittén

96

79

6

2

86

89,4 %

8

—

—

8

8,2 %

1

1

—

2

2,5 %

Ombudsmannen

10

9

1

—

10

93,7 %

0

—

—

0

3,7 %

—

—

—

—

2,6 %

Europeiska datatillsynsmannen

9

7

—

—

7

82,2 %

1

—

—

1

10,1 %

—

—

—

1

7,7 %

Europeiska utrikestjänsten

897

464

70

239

773

86,2 %

49

4

57

110

12,3 %

2

11

—

13

1,5 %

Totalt

Totalt

1 47  495

1 47  495

1 37  136

1 37  136

1  304

1  304

4  057

4  057

1 42  497

1 42  497

96,6 %

96,6 %

870

870

917

917

2  991

2  991

4  778

4  778

3,2 %

3,2 %

112

112

106

106

2

2

220

220

0,1 %

0,1 %

6.3   ORGANENS INKOMSTER: BUDGETPROGNOSER, FORDRINGAR OCH ERHÅLLNA BELOPP

ORGANENS INKOMSTER: BUDGETPROGNOSER, FORDRINGAR OCH ERHÅLLNA BELOPP

| (miljoner euro) |
| --- |
| Myndighet | Slutlig antagen budget | Fastställda fordringar | Erhållna belopp | Utestående | Finansiering från kommissionen per politikområde |
| Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter | 11 | 11 | 11 | — | 06 |
| Europeiska stödkontoret för asylfrågor | 16 | 13 | 13 | 0 | 18 |
| Europeiska byrån för luftfartssäkerhet | 162 | 145 | 137 | 8 | 06 |
| Frontex | 98 | 87 | 87 | (0) | 18 |
| Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning | 18 | 17 | 17 | 0 | 15 |
| Europeiska polisakademin | 9 | 9 | 9 | 0 | 18 |
| Europeiska kemikaliemyndigheten | 33 | 37 | 37 | 0 | 02 |
| Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar | 60 | 59 | 59 | 0 | 17 |
| Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk | 15 | 16 | 16 | — | 18 |
| Europeiska bankmyndigheten | 34 | 34 | 34 | 0 | 12 |
| Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten | 22 | 22 | 22 | 0 | 12 |
| Europeiska miljöbyrån | 43 | 53 | 52 | 1 | 07 |
| Europol | 84 | 85 | 85 | 0 | 18 |
| Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten | 33 | 32 | 32 | — | 12 |
| Gemenskapens kontrollorgan för fiske | 9 | 9 | 9 | — | 11 |
| Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet | 80 | 80 | 80 | 0 | 17 |
| Europeiska jämställdhetsinstitutet | 7 | 7 | 7 | — | 04 |
| Övervakningsmyndigheten för Galileo | 25 | 358 | 358 | — | 06 |
| Fusionsenergi (ITER) | 551 | 551 | 551 | 0 | 08 |
| Europeiska enheten för rättsligt samarbete (Eurojust) | 34 | 34 | 34 | 0 | 33 |
| eu-LISA | 65 | 57 | 57 | — | 18 |
| Europeiska sjösäkerhetsbyrån | 58 | 58 | 58 | 0 | 06 |
| Byrån för harmonisering inom den inre marknaden | 194 | 196 | 196 | 0 | 12 |
| Europeiska läkemedelsmyndigheten | 282 | 311 | 272 | 39 | 02 |
| Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet | 10 | 10 | 10 | — | 09 |
| Byrån för Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (Berec-byrån) | 4 | 4 | 4 | — | 09 |
| Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter | 21 | 21 | 21 | — | 18 |
| Europeiska järnvägsbyrån | 26 | 26 | 26 | 0 | 06 |
| Europeiska arbetsmiljöbyrån | 15 | 15 | 15 | — | 04 |
| Europeiska institutet för innovation och teknik | 175 | 167 | 167 | — | 15 |
| Översättningscentrum för Europeiska unionens organ | 56 | 48 | 47 | 1 | 15 |
| Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen | 20 | 21 | 21 | 0 | 15 |
| Gemenskapens växtsortsmyndighet | 15 | 13 | 13 | — | 17 |
| Europeiska fonden för förbättring av arbets- och levnadsvillkor | 21 | 21 | 21 | 0 | 04 |
| Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur | 47 | 47 | 47 | — | 15 |
| Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation | 24 | 25 | 25 | — | 06 |
| Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet | 36 | 36 | 36 | 0 | 08 |
| Genomförandeorganet för forskning | 52 | 52 | 52 | 0 | 08 |
| Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor | 7 | 7 | 7 | — | 17 |
| Genomförandeorganet för transeuropeiska transportnät | 13 | 14 | 14 | 0 | 06 |
| Totalt | 2  486 | 2  809 | 2  759 | 50 | |

(miljoner euro)

Myndighet

Slutlig antagen budget

Fastställda fordringar

Erhållna belopp

Utestående

Finansiering från kommissionen per politikområde

Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter

11

11

11

—

06

Europeiska stödkontoret för asylfrågor

16

13

13

0

18

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet

162

145

137

8

06

Frontex

98

87

87

(0)

18

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning

18

17

17

0

15

Europeiska polisakademin

9

9

9

0

18

Europeiska kemikaliemyndigheten

33

37

37

0

02

Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar

60

59

59

0

17

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk

15

16

16

—

18

Europeiska bankmyndigheten

34

34

34

0

12

Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten

22

22

22

0

12

Europeiska miljöbyrån

43

53

52

1

07

Europol

84

85

85

0

18

Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten

33

32

32

—

12

Gemenskapens kontrollorgan för fiske

9

9

9

—

11

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

80

80

80

0

17

Europeiska jämställdhetsinstitutet

7

7

7

—

04

Övervakningsmyndigheten för Galileo

25

358

358

—

06

Fusionsenergi (ITER)

551

551

551

0

08

Europeiska enheten för rättsligt samarbete (Eurojust)

34

34

34

0

33

eu-LISA

65

57

57

—

18

Europeiska sjösäkerhetsbyrån

58

58

58

0

06

Byrån för harmonisering inom den inre marknaden

194

196

196

0

12

Europeiska läkemedelsmyndigheten

282

311

272

39

02

Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet

10

10

10

—

09

Byrån för Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (Berec-byrån)

4

4

4

—

09

Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter

21

21

21

—

18

Europeiska järnvägsbyrån

26

26

26

0

06

Europeiska arbetsmiljöbyrån

15

15

15

—

04

Europeiska institutet för innovation och teknik

175

167

167

—

15

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ

56

48

47

1

15

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen

20

21

21

0

15

Gemenskapens växtsortsmyndighet

15

13

13

—

17

Europeiska fonden för förbättring av arbets- och levnadsvillkor

21

21

21

0

04

Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur

47

47

47

—

15

Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation

24

25

25

—

06

Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet

36

36

36

0

08

Genomförandeorganet för forskning

52

52

52

0

08

Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor

7

7

7

—

17

Genomförandeorganet för transeuropeiska transportnät

13

14

14

0

06

Totalt

Totalt

2  486

2  486

2  809

2  809

2  759

2  759

50

50

| (miljoner euro) |
| --- |
| Typ av intäkt | Slutlig antagen budget | Fastställda fordringar | Erhållna belopp | Utestående |
| Kommissionens bidrag | 1  593 | 1  566 | 1  565 | 0 |
| Inkomster från arvoden | 557 | 603 | 558 | 45 |
| Övriga intäkter | 335 | 640 | 635 | 5 |
| Totalt | 2  486 | 2  809 | 2  759 | 50 |

(miljoner euro)

Typ av intäkt

Slutlig antagen budget

Fastställda fordringar

Erhållna belopp

Utestående

Kommissionens bidrag

1  593

1  566

1  565

0

Inkomster från arvoden

557

603

558

45

Övriga intäkter

335

640

635

5

Totalt

Totalt

2  486

2  486

2  809

2  809

2  759

2  759

50

50

6.4   ÅTAGANDE- OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDEN PER ORGAN

ÅTAGANDE- OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDEN PER ORGAN

| (miljoner euro) |
| --- |
| Myndighet | Åtagandebemyndiganden | Betalningsbemyndiganden |
| Totala disponibla anslag | Gjorda åtaganden | Överförda till 2015 | Totala disponibla anslag | Verkställda betalningar | Överförda till 2015 |
| Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter | 11 | 10 | 0 | 16 | 13 | 3 |
| Europeiska stödkontoret för asylfrågor | 16 | 13 | 0 | 16 | 11 | 2 |
| Europeiska byrån för luftfartssäkerhet | 184 | 136 | 45 | 191 | 125 | 63 |
| Frontex | 99 | 97 | 2 | 130 | 94 | 33 |
| Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning | 19 | 18 | 0 | 20 | 17 | 2 |
| Europeiska polisakademin | 9 | 8 | 0 | 10 | 8 | 2 |
| Europeiska kemikaliemyndigheten | 115 | 111 | 0 | 127 | 112 | 11 |
| Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar | 61 | 61 | 0 | 72 | 59 | 12 |
| Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk | 16 | 16 | 0 | 16 | 15 | 1 |
| Europeiska bankmyndigheten | 34 | 34 | — | 38 | 32 | 5 |
| Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten | 22 | 22 | 0 | 27 | 21 | 6 |
| Europeiska miljöbyrån | 66 | 59 | 7 | 70 | 48 | 22 |
| Europol | 86 | 85 | 0 | 95 | 86 | 6 |
| Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten | 33 | 33 | — | 39 | 32 | 6 |
| Gemenskapens kontrollorgan för fiske | 9 | 9 | — | 11 | 9 | 1 |
| Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet | 80 | 80 | 0 | 87 | 78 | 8 |
| Europeiska jämställdhetsinstitutet | 7 | 7 | 0 | 10 | 8 | 2 |
| Övervakningsmyndigheten för Galileo | 2  095 | 693 | 1  402 | 407 | 150 | 257 |
| Fusionsenergi (ITER) | 1  169 | 1  169 | — | 573 | 507 | 38 |
| Europeiska enheten för rättsligt samarbete (Eurojust) | 34 | 34 | 0 | 39 | 34 | 4 |
| eu-LISA | 59 | 49 | 10 | 72 | 54 | 15 |
| Europeiska sjösäkerhetsbyrån | 60 | 56 | 2 | 61 | 53 | 5 |
| Byrån för harmonisering inom den inre marknaden | 420 | 246 | — | 458 | 239 | 40 |
| Europeiska läkemedelsmyndigheten | 282 | 266 | 0 | 316 | 251 | 47 |
| Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet | 10 | 10 | 0 | 11 | 10 | 1 |
| Byrån för Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (Berec-byrån) | 4 | 4 | — | 5 | 4 | 1 |
| Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter | 22 | 22 | 0 | 28 | 21 | 7 |
| Europeiska järnvägsbyrån | 26 | 25 | 0 | 28 | 24 | 3 |
| Europeiska arbetsmiljöbyrån | 17 | 16 | 2 | 22 | 16 | 5 |
| Europeiska institutet för innovation och teknik | 236 | 223 | 8 | 179 | 165 | 2 |
| Översättningscentrum för Europeiska unionens organ | 56 | 45 | — | 59 | 43 | 4 |
| Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen | 23 | 22 | 0 | 23 | 21 | 2 |
| Gemenskapens växtsortsmyndighet | 17 | 16 | — | 15 | 13 | 0 |
| Europeiska fonden för förbättring av arbets- och levnadsvillkor | 22 | 21 | 1 | 26 | 21 | 5 |
| Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur | 47 | 46 | — | 52 | 46 | 6 |
| Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation | 24 | 22 | — | 26 | 20 | 4 |
| Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet | 36 | 36 | — | 38 | 36 | 2 |
| Genomförandeorganet för forskning | 52 | 51 | — | 54 | 50 | 4 |
| Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor | 7 | 7 | — | 8 | 7 | 1 |
| Genomförandeorganet för transeuropeiska transportnät | 13 | 13 | — | 14 | 12 | 1 |
| Totalt | 5  600 | 3  890 | 1  481 | 3  488 | 2  563 | 638 |

(miljoner euro)

Myndighet

Åtagandebemyndiganden

Betalningsbemyndiganden

Totala disponibla anslag

Gjorda åtaganden

Överförda till 2015

Totala disponibla anslag

Verkställda betalningar

Överförda till 2015

Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter

11

10

0

16

13

3

Europeiska stödkontoret för asylfrågor

16

13

0

16

11

2

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet

184

136

45

191

125

63

Frontex

99

97

2

130

94

33

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning

19

18

0

20

17

2

Europeiska polisakademin

9

8

0

10

8

2

Europeiska kemikaliemyndigheten

115

111

0

127

112

11

Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar

61

61

0

72

59

12

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk

16

16

0

16

15

1

Europeiska bankmyndigheten

34

34

—

38

32

5

Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten

22

22

0

27

21

6

Europeiska miljöbyrån

66

59

7

70

48

22

Europol

86

85

0

95

86

6

Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten

33

33

—

39

32

6

Gemenskapens kontrollorgan för fiske

9

9

—

11

9

1

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

80

80

0

87

78

8

Europeiska jämställdhetsinstitutet

7

7

0

10

8

2

Övervakningsmyndigheten för Galileo

2  095

693

1  402

407

150

257

Fusionsenergi (ITER)

1  169

1  169

—

573

507

38

Europeiska enheten för rättsligt samarbete (Eurojust)

34

34

0

39

34

4

eu-LISA

59

49

10

72

54

15

Europeiska sjösäkerhetsbyrån

60

56

2

61

53

5

Byrån för harmonisering inom den inre marknaden

420

246

—

458

239

40

Europeiska läkemedelsmyndigheten

282

266

0

316

251

47

Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet

10

10

0

11

10

1

Byrån för Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (Berec-byrån)

4

4

—

5

4

1

Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter

22

22

0

28

21

7

Europeiska järnvägsbyrån

26

25

0

28

24

3

Europeiska arbetsmiljöbyrån

17

16

2

22

16

5

Europeiska institutet för innovation och teknik

236

223

8

179

165

2

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ

56

45

—

59

43

4

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen

23

22

0

23

21

2

Gemenskapens växtsortsmyndighet

17

16

—

15

13

0

Europeiska fonden för förbättring av arbets- och levnadsvillkor

22

21

1

26

21

5

Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur

47

46

—

52

46

6

Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation

24

22

—

26

20

4

Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet

36

36

—

38

36

2

Genomförandeorganet för forskning

52

51

—

54

50

4

Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor

7

7

—

8

7

1

Genomförandeorganet för transeuropeiska transportnät

13

13

—

14

12

1

Totalt

Totalt

5  600

5  600

3  890

3  890

1  481

1  481

3  488

3  488

2  563

2  563

638

638

| (miljoner euro) |
| --- |
| Typ av utgift | Åtagandebemyndiganden | Betalningsbemyndiganden |
| Totala disponibla anslag | Gjorda åtaganden | Överförda till 2015 | Totala disponibla anslag | Verkställda betalningar | Överförda till 2015 |
| Personal | 941 | 914 | 1 | 955 | 909 | 17 |
| Administrativa kostnader | 387 | 363 | 11 | 465 | 346 | 99 |
| Rörelsekostnader | 4  272 | 2  613 | 1  469 | 2  067 | 1  309 | 522 |
| Totalt | 5  600 | 3  890 | 1  481 | 3  488 | 2  563 | 638 |

(miljoner euro)

Typ av utgift

Åtagandebemyndiganden

Betalningsbemyndiganden

Totala disponibla anslag

Gjorda åtaganden

Överförda till 2015

Totala disponibla anslag

Verkställda betalningar

Överförda till 2015

Personal

941

914

1

955

909

17

Administrativa kostnader

387

363

11

465

346

99

Rörelsekostnader

4  272

2  613

1  469

2  067

1  309

522

Totalt

Totalt

5  600

5  600

3  890

3  890

1  481

1  481

3  488

3  488

2  563

2  563

638

638

6.5   BUDGETUTFALL INKLUSIVE ORGANEN

BUDGETUTFALL INKLUSIVE ORGANEN

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Europeiska unionen | ORGAN | Minus bidragen till organen | TOTALT |
| Intäkter under budgetåret | 1 43  940 | 2  759 | (1  565) | 1 45  134 |
| Betalningar mot det innevarande årets budgetanslag | (1 37  136) | (2  049) | 1  565 | (1 37  620) |
| Betalningar mot anslag för inkomster avsatta för särskilda ändamål | (4  057) | (300) | — | (4  357) |
| Betalningsbemyndiganden som överförts till år N + 1 | (1  787) | (402) | — | (2  189) |
| Outnyttjade anslag som överförts från år N – 1 och som annullerats | 25 | 157 | — | 182 |
| Utveckling av inkomster avsatta för särskilda ändamål | 336 | (235) | — | 101 |
| Växelkursskillnader under budgetåret | 110 | 2) | — | 108 |
| Totalt | 1  432 | (73) | — | 1  358 |

(miljoner euro)

Europeiska unionen

ORGAN

Minus bidragen till organen

TOTALT

Intäkter under budgetåret

1 43  940

2  759

(1  565)

1 45  134

Betalningar mot det innevarande årets budgetanslag

(1 37  136)

(2  049)

1  565

(1 37  620)

Betalningar mot anslag för inkomster avsatta för särskilda ändamål

(4  057)

(300)

—

(4  357)

Betalningsbemyndiganden som överförts till år N + 1

(1  787)

(402)

—

(2  189)

Outnyttjade anslag som överförts från år N – 1 och som annullerats

25

157

—

182

Utveckling av inkomster avsatta för särskilda ändamål

336

(235)

—

101

Växelkursskillnader under budgetåret

110

2)

—

108

Totalt

Totalt

1  432

1  432

(73)

(73)

—

1  358

1  358

För att alla relevanta budgetuppgifter rörande organen ska redovisas innehåller de konsoliderade årsredovisningarna separata rapporter om genomförandet av de enskilda budgetarna för de ”traditionella” organ vars räkenskaper ingår i konsolideringen.

---

(1)  Vissa sifferuppgifter i tabellerna nedan kan förefalla inkonsekventa när de summeras på grund av avrundningen till miljoner euro.

1

(2)  Europaparlamentet antog den 17 december 2014 en budget för utbetalning av unionens kortfristiga skulder från unionens egna medel, som ska uppbäras eller betalas in av medlemsstaterna under 2015. Enligt artikel 83 i tjänsteföreskrifterna (ändrad lydelse av rådets förordning nr 259/68 av den 29 februari 1968) ska medlemsstaterna gemensamt garantera att pensionsrättigheterna uppfylls.

2

(3)  Ytterligare information ges i not 3.18.

3

3.18

(4)  Genomfört av medlemsstaterna: Delad förvaltning

4

Genomfört av kommissionen och genomförandeorganen: Direkt förvaltning

Genomfört av andra EU-organ och myndigheter, tredjeländer, internationella organisationer och andra enheter: Indirekt förvaltning.

(5)  Se not 1.5.4 för en detaljerad förklaring om oredovisade förluster.

5

1.5.4

(6)  Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland innehar EFSM-obligationer (till ett värde på 20 miljoner euro) som emitteras av kommissionen, varför dessa måste dras av. Eftersom detta är ett långfristigt instrument finns det en väsentlig andel anläggningstillgångar bland de säljbara finansiella tillgångarna. Värdet på dessa anläggningstillgångar är 1  489 miljoner euro.

6

(7)  Försäkringstekniska bruttoförluster före skatter betalats och korrigeringskoefficienter tillämpats.

7

Försäkringstekniska bruttoförluster före skatter betalats och korrigeringskoefficienter tillämpats.

(8)  Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland innehar EFSM-obligationer som emitterats av kommissionen, varför dessa måste dras av.

8

(9)  Beräknade icke-stödberättigande kostnader och förestående förskottsbetalningar.

9

(10)  ”Ej tilldelad till en rubrik i den fleråriga budgetramen” omfattar konsoliderade enheters budgetgenomförande och eliminering vid konsolidering, åtgärder utanför budgeten och icke-allokerade immateriella program.

10

(11)  Beloppen som rapporterats för Eruf omfattar belopp som inte delats mellan Eruf och sammanhållningsfonden under programperioden 2007–2013 på grund av programmens flerfondskaraktär (354 miljoner euro för finansiella korrigeringar som fastställts eller beslutats och 15 miljoner euro för genomförda finansiella korrigeringar).

11

(12)  Beloppen som rapporterats för Eruf omfattar belopp som inte delats mellan Eruf och sammanhållningsfonden under programperioden 2007–2013 på grund av programmens flerfondskaraktär (354 miljoner euro för finansiella korrigeringar som fastställts eller beslutats och 15 miljoner euro för genomförda finansiella korrigeringar).

12

(13)  För EJFLU justerades avbrottssystemet enligt sammanhållningsfonden 2014. Avbrottsmekanismen gäller inte EGFJ. Innehållnings- och avdragsmekanismerna gäller från och med 2014.

13

För EJFLU justerades avbrottssystemet enligt sammanhållningsfonden 2014. Avbrottsmekanismen gäller inte EGFJ. Innehållnings- och avdragsmekanismerna gäller från och med 2014.

(14)  Exklusive back-to-back-lån.

14

Exklusive back-to-back-lån.

(15)  Med tillämpning av korrigeringskoefficient (korr.koeff.).

15

(16)  Betalas för de första tre åren som följer på tjänstens upphörande.

16

(17)  10,9 % för första halvan av 2014 och 10,1 % för andra halvan av 2014.

17

(18)  Det gemensamma företaget Ecsel är resultatet av en sammanslagning av de gemensamma företagen Artemis och Eniac under räkenskapsåret 2014.

18

(19)  Vissa sifferuppgifter i tabellerna nedan kan förefalla inkonsekventa när de summeras på grund av avrundningen till miljoner euro.

19

(20)  Eftas resultat uppgick till (3) miljoner euro år 2014 och (4) miljoner euro år 2013.

20

(21)  Tilläggsanslagen omfattar bemyndiganden som förts över från föregående år, inkomster avsatta för särskilda ändamål och bemyndiganden som blir tillgängliga till följd av återtagna medel.

21

(22)  Tilläggsanslagen omfattar bemyndiganden som förts över från föregående år, inkomster avsatta för särskilda ändamål och bemyndiganden som blir tillgängliga till följd av återtagna medel.

22

(23)  Tilläggsanslagen omfattar anslag som förts över från föregående år, inkomster avsatta för särskilda ändamål och anslag som åter blir disponibla till följd av återtagna medel.

23

(24)  Tilläggsanslagen omfattar anslag som förts över från föregående år, inkomster avsatta för särskilda ändamål och anslag som åter blir disponibla till följd av återtagna medel.

24

---

| 13.11.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 377/146 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 377/146

---

REVISIONSRÄTTENS REVISIONSFÖRKLARING TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET – OBEROENDE REVISORNS RAPPORT

(2015/C 377/02)

| I. | Vi har granskat






  a) | Europeiska unionens konsoliderade räkenskaper som består av den konsoliderade årsredovisningen (1) och de konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten (2) för det budgetår som slutade den 31 december 2014 och som godkändes av kommissionen den 23 juli 2015, |
| --- | --- | --- |

I.

Vi har granskat

a)

Europeiska unionens konsoliderade räkenskaper som består av den konsoliderade årsredovisningen (1) och de konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten (2) för det budgetår som slutade den 31 december 2014 och som godkändes av kommissionen den 23 juli 2015,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dessa räkenskaper, i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dessa räkenskaper, i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Ledningens ansvar

| II. | I enlighet med artiklarna 317–318 i EUF-fördraget och budgetförordningen ansvarar ledningen för att upprätta och ge en rättvisande bild av Europeiska unionens konsoliderade räkenskaper i enlighet med de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn samt för att de transaktioner som ligger till grund för dem är lagliga och korrekta. Detta ansvar innefattar att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig detta beror på oegentligheter eller fel. Kommissionen har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för Europeiska unionens räkenskaper är lagliga och korrekta (artikel 317 i EUF-fördraget). |
| --- | --- |

II.

I enlighet med artiklarna 317–318 i EUF-fördraget och budgetförordningen ansvarar ledningen för att upprätta och ge en rättvisande bild av Europeiska unionens konsoliderade räkenskaper i enlighet med de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn samt för att de transaktioner som ligger till grund för dem är lagliga och korrekta. Detta ansvar innefattar att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig detta beror på oegentligheter eller fel. Kommissionen har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för Europeiska unionens räkenskaper är lagliga och korrekta (artikel 317 i EUF-fördraget).

Revisorns ansvar

| III. | Vårt ansvar är att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet. Vi utförde revisionen i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och de internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai) som fastställts av Intosai. Enligt dessa standarder ska vi uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida Europeiska unionens konsoliderade räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

III.

Vårt ansvar är att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet. Vi utförde revisionen i enlighet med de internationella revisionsstandarder och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och de internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai) som fastställts av Intosai. Enligt dessa standarder ska vi uppfylla etiska krav och planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida Europeiska unionens konsoliderade räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| IV. | En revision innebär att revisorn genom olika revisionsåtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i de konsoliderade räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i de konsoliderade räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av konsoliderade räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet i syfte att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna men inte i syfte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i uppskattningarna i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i de konsoliderade räkenskaperna. |
| --- | --- |

IV.

En revision innebär att revisorn genom olika revisionsåtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i de konsoliderade räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Valet av åtgärder grundas på revisorns bedömning, däribland av riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i de konsoliderade räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för upprättandet av konsoliderade räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet i syfte att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna men inte i syfte att göra ett uttalande om den interna kontrollens ändamålsenlighet. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i uppskattningarna i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i de konsoliderade räkenskaperna.

| V. | När det gäller inkomster baserar vi revisionen av egna medel från mervärdesskatt och bruttonationalinkomst på de makroekonomiska aggregat som ligger till grund för beräkningen av dem och bedömer kommissionens system för att behandla uppgifterna tills medlemsstaternas bidrag har tagits emot och bokförts i de konsoliderade räkenskaperna. När det gäller traditionella egna medel granskar vi tullmyndigheternas räkenskaper och analyserar flödet av tullavgifter tills kommissionen har tagit emot och bokfört beloppen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

V.

När det gäller inkomster baserar vi revisionen av egna medel från mervärdesskatt och bruttonationalinkomst på de makroekonomiska aggregat som ligger till grund för beräkningen av dem och bedömer kommissionens system för att behandla uppgifterna tills medlemsstaternas bidrag har tagits emot och bokförts i de konsoliderade räkenskaperna. När det gäller traditionella egna medel granskar vi tullmyndigheternas räkenskaper och analyserar flödet av tullavgifter tills kommissionen har tagit emot och bokfört beloppen i räkenskaperna.

| VI. | När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Revisionen omfattar alla betalningar (även betalningar som avser inköp av tillgångar) utom förskott vid den tidpunkt då de gjordes. Förskott granskas när mottagarna av medel ska lämna eller har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och förskottsbetalningen har reglerats och kan återvinnas. |
| --- | --- |

VI.

När det gäller utgifter granskar vi betalningstransaktioner när utgifterna har uppkommit, bokförts och godkänts. Revisionen omfattar alla betalningar (även betalningar som avser inköp av tillgångar) utom förskott vid den tidpunkt då de gjordes. Förskott granskas när mottagarna av medel ska lämna eller har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och förskottsbetalningen har reglerats och kan återvinnas.

| VII. | Vi anser att vi har inhämtat tillräckliga och lämpliga revisionsbevis till stöd för våra uttalanden. |
| --- | --- |

VII.

Vi anser att vi har inhämtat tillräckliga och lämpliga revisionsbevis till stöd för våra uttalanden.

Räkenskapernas tillförlitlighet

| Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet









  VIII. | Vi anser att Europeiska unionens konsoliderade räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2014 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av unionens finansiella ställning per den 31 december 2014, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med budgetförordningen och redovisningsreglerna, som baseras på internationellt erkända redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

VIII.

Vi anser att Europeiska unionens konsoliderade räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2014 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av unionens finansiella ställning per den 31 december 2014, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med budgetförordningen och redovisningsreglerna, som baseras på internationellt erkända redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Inkomster

| Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna









  IX. | Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2014 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna

IX.

Vi anser att de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2014 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Betalningar

| Grund för ett uttalande med avvikande mening om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna









  X. | De utgifter som bokförs under rubrikerna 1–4 (3) i den fleråriga budgetramen och som gäller driftsutgifter innehåller väsentliga fel. Vår uppskattning av felnivån för de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna är 4,4 %. Vår slutsats bekräftas av kommissionens analys av riskbelopp som presenteras i den sammanfattande rapporten. |
| --- | --- |

Grund för ett uttalande med avvikande mening om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

X.

De utgifter som bokförs under rubrikerna 1–4 (3) i den fleråriga budgetramen och som gäller driftsutgifter innehåller väsentliga fel. Vår uppskattning av felnivån för de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna är 4,4 %. Vår slutsats bekräftas av kommissionens analys av riskbelopp som presenteras i den sammanfattande rapporten.

Uttalande med avvikande mening om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| XI. | Vi anser, med hänsyn till de förhållanden av väsentlig betydelse som beskrivs i punkten Grund för ett uttalande med avvikande mening om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna, att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2014 innehåller väsentliga fel. |
| --- | --- |

XI.

Vi anser, med hänsyn till de förhållanden av väsentlig betydelse som beskrivs i punkten Grund för ett uttalande med avvikande mening om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna, att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2014 innehåller väsentliga fel.

| Övrig information









  XII. | Diskussionen om och analysen av de finansiella rapporterna är inte en del av årsredovisningen. Informationen i denna diskussion och analys stämmer överens med årsredovisningen. |
| --- | --- |

Övrig information

XII.

Diskussionen om och analysen av de finansiella rapporterna är inte en del av årsredovisningen. Informationen i denna diskussion och analys stämmer överens med årsredovisningen.

Den 10 september 2015.

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

Europeiska revisionsrätten

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxemburg, LUXEMBURG

---

(1)  Den konsoliderade årsredovisningen omfattar balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter (inbegripet segmentrapportering).

1

(2)  De konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten omfattar de konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten och förklarande noter.

2

(3)  Rubrikerna behandlas i kapitlen 5–8 i vår årsrapport.

3

---