# Službeni list C 391/24.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 391 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Svezak 58.24. studenoga 2015. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 391

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Svezak 58.24. studenoga 2015.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | IV.   Obavijesti |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | 29. zasjedanje održano je u Suvi (Fidži) od 15. do 17. lipnja 2015. |
| 2015/C 391/01 | Zajednička parlamentarna skupština Sporazuma o partnerstvu između članica Afričke, karipske i pacifičke skupine država s jedne strane te Europske unije i njezinih država članica s druge strane — Zapisnik sa sjednice od ponedjeljka, 15. lipnja 2015. | 1 |
| 2015/C 391/02 | Zajednička parlamentarna skupština Sporazuma o partnerstvu između članica afričke, karipske i pacifičke skupine država s jedne strane te Europske unije i njezinih država članica s druge strane — Zapisnik sa sjednice od utorka 16. lipnja 2015. | 6 |
| 2015/C 391/03 | Zajednička parlamentarna skupština Sporazuma o partnerstvu između članica afričke, karipske i pacifičke skupine država s jedne strane te Europske unije i njezinih država članica s druge strane — Zapisnik sa sjednice od srijede 17. lipnja 2015. | 11 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

29. zasjedanje održano je u Suvi (Fidži) od 15. do 17. lipnja 2015.

2015/C 391/01

Zajednička parlamentarna skupština Sporazuma o partnerstvu između članica Afričke, karipske i pacifičke skupine država s jedne strane te Europske unije i njezinih država članica s druge strane — Zapisnik sa sjednice od ponedjeljka, 15. lipnja 2015.

1

2015/C 391/02

Zajednička parlamentarna skupština Sporazuma o partnerstvu između članica afričke, karipske i pacifičke skupine država s jedne strane te Europske unije i njezinih država članica s druge strane — Zapisnik sa sjednice od utorka 16. lipnja 2015.

6

2015/C 391/03

Zajednička parlamentarna skupština Sporazuma o partnerstvu između članica afričke, karipske i pacifičke skupine država s jedne strane te Europske unije i njezinih država članica s druge strane — Zapisnik sa sjednice od srijede 17. lipnja 2015.

11

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Navedeni se postupak temelji na pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

KRATICE ZA NAZIVE ODBORA

| AFET | Odbor za vanjske poslove |
| --- | --- |
| DEVE | Odbor za razvoj |
| INTA | Odbor za međunarodnu trgovinu |
| BUDG | Odbor za proračune |
| CONT | Odbor za proračunski nadzor |
| ECON | Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku |
| EMPL | Odbor za zapošljavanje i socijalna pitanja |
| ENVI | Odbor za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane |
| ITRE | Odbor za industriju, istraživanje i energetiku |
| IMCO | Odbor za unutarnje tržište i zaštitu potrošača |
| TRAN | Odbor za promet i turizam |
| REGI | Odbor za regionalni razvoj |
| AGRI | Odbor za poljoprivredu i ruralni razvoj |
| PECH | Odbor za ribarstvo |
| CULT | Odbor za kulturu i obrazovanje |
| JURI | Odbor za pravna pitanja |
| LIBE | Odbor za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove |
| AFCO | Odbor za ustavna pitanja |
| FEMM | Odbor za prava žena i jednakost spolova |
| PETI | Odbor za predstavke |
| DROI | Pododbor za ljudska prava |
| SEDE | Pododbor za sigurnost i obranu |

AFET

Odbor za vanjske poslove

DEVE

Odbor za razvoj

INTA

Odbor za međunarodnu trgovinu

BUDG

Odbor za proračune

CONT

Odbor za proračunski nadzor

ECON

Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku

EMPL

Odbor za zapošljavanje i socijalna pitanja

ENVI

Odbor za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane

ITRE

Odbor za industriju, istraživanje i energetiku

IMCO

Odbor za unutarnje tržište i zaštitu potrošača

TRAN

Odbor za promet i turizam

REGI

Odbor za regionalni razvoj

AGRI

Odbor za poljoprivredu i ruralni razvoj

PECH

Odbor za ribarstvo

CULT

Odbor za kulturu i obrazovanje

JURI

Odbor za pravna pitanja

LIBE

Odbor za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove

AFCO

Odbor za ustavna pitanja

FEMM

Odbor za prava žena i jednakost spolova

PETI

Odbor za predstavke

DROI

Pododbor za ljudska prava

SEDE

Pododbor za sigurnost i obranu

KRATICE ZA NAZIVE KLUBOVA ZASTUPNIKA

| PPE | Klub zastupnika Europske pučke stranke (kršćanski demokrati) |
| --- | --- |
| S&D | Klub zastupnika Progresivnog saveza socijalista i demokrata u Europskom parlamentu |
| ECR | Klub zastupnika Europskih konzervativaca i reformista |
| ALDE | Klub zastupnika Saveza liberala i demokrata za Europu |
| GUE/NGL | Konfederalni klub zastupnika Ujedinjene europske ljevice/Nordijske zelene ljevice |
| Verts/ALE | Klub zastupnika Zelenih/Europskog slobodnog saveza |
| EFDD | Klub zastupnika Europe slobode i direktne demokracije |
| NI | nezavisni zastupnici |

PPE

Klub zastupnika Europske pučke stranke (kršćanski demokrati)

S&D

Klub zastupnika Progresivnog saveza socijalista i demokrata u Europskom parlamentu

ECR

Klub zastupnika Europskih konzervativaca i reformista

ALDE

Klub zastupnika Saveza liberala i demokrata za Europu

GUE/NGL

Konfederalni klub zastupnika Ujedinjene europske ljevice/Nordijske zelene ljevice

Verts/ALE

Klub zastupnika Zelenih/Europskog slobodnog saveza

EFDD

Klub zastupnika Europe slobode i direktne demokracije

NI

nezavisni zastupnici

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

29. zasjedanje održano je u Suvi (Fidži) od 15. do 17. lipnja 2015.

| 24.11.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 391/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 391/1

---

ZAJEDNIČKA PARLAMENTARNA SKUPŠTINA SPORAZUMA O PARTNERSTVU IZMEĐU ČLANICA AFRIČKE, KARIPSKE I PACIFIČKE SKUPINE DRŽAVA S JEDNE STRANE TE EUROPSKE UNIJE I NJEZINIH DRŽAVA ČLANICA S DRUGE STRANE

ZAPISNIK SA SJEDNICE OD PONEDJELJKA, 15. LIPNJA 2015.

(2015/C 391/01)

Sadržaj

| Svečana inauguracijska sjednica | 1 |
| --- | --- |

| Sjednica Zajedničke parlamentarne skupštine | 2 |
| --- | --- |

| Sastav Zajedničke parlamentarne skupštine | 2 |
| --- | --- |

| Akreditiranje neparlamentarnog zastupnika | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Usvajanje dnevnog reda (AP101.763) | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Usvajanje zapisnika s posljednje sjednice 28. zasjedanja Zajedničke parlamentarne skupštine (SL C 160, 13.5.2015.) | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Najave supredsjednika, uključujući odluke donesene na sjednici Predsjedništva 14. lipnja 2015. | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Izjava Nevena Mimice, povjerenika Europske komisije za međunarodnu suradnju i razvoj | 3 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Rasprava s Nevenom Mimicom, povjerenikom Europske komisije za međunarodnu suradnju i razvoj – spontano javljanje za riječ | 3 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Vrijeme za pitanja Komisiji | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Radnje koje je poduzela Komisija na temelju rezolucija usvojenih na 28. zasjedanju Zajedničke parlamentarne skupštine | 4 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Financiranje ulaganja, trgovine i infrastrukture u zemljama AKP-a pomoću EU-ovih mehanizama spajanja | 4 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Izvješće gospodarskih i socijalnih partnera | 4 |
| --- | --- | --- |

9.

ZAPISNIK SA SJEDNICE OD PONEDJELJKA, 15. LIPNJA 2015.

(Sjednica je započela u 11.00)

Svečana inauguracijska sjednica

Skupštini su se obratili:

Jiko Luveni, predsjednik fidžijskog parlamenta, Fitz A. Jackson, supredsjednik Zajedničke parlamentarne skupštine, Louis Michel, supredsjednik Zajedničke parlamentarne skupštine i Josaia V. Bainimarama, premijer Republike Fidži.

(Sjednica je prekinuta u 12.10 i nastavljena u 15.09)

SJEDNICOM PREDSJEDA: Fitz A. JACKSON

Supredsjednik

Sjednica Zajedničke parlamentarne skupštine

Supredsjednik je pozdravio sve sudionike.

Sastav Zajedničke parlamentarne skupštine

Supredsjednik je priopćio da će popis članova Zajedničke parlamentarne skupštine koji su proslijedile vlasti država AKP-a i Europski parlament biti priložen zapisniku.

Akreditiranje neparlamentarnog zastupnika

Supredsjednik je priopćio da je zbog slučaja više sile zaprimljen jedan zahtjev za akreditiranje neparlamentarnog zastupnika u skladu s člankom 17. stavkom 1. Sporazuma iz Cotonoua i člankom 1. stavkom 2. Poslovnika Zajedničke parlamentarne skupštine. Prisutnost zastupnika bit će zabilježena, a njegovo ime navedeno u prilogu zapisnika.

SJEDNICOM PREDSJEDA: Louis MICHEL

Supredsjednik

1.   Usvajanje dnevnog reda (AP101.763)

Supredsjednik je priopćio da Vijeće AKP-a nažalost neće imati predstavnika na sjednici zbog prijedloga za izglasavanjem nepovjerenja vladi Vanuatua u parlamentu Vanuatua. Odgovori na pitanja upućena Vijeću AKP-a u vrijeme za pitanja dostavit će se pisanim putem.

Dnevni red usvojen je u obliku navedenom u ovom zapisniku.

2.   Usvajanje zapisnika s posljednje sjednice 28. zasjedanja Zajedničke parlamentarne skupštine (SL C 160, 13.5.2015.).

Zapisnik je usvojen.

3.   Najave supredsjednika, uključujući odluke donesene na sjednici Predsjedništva 14. lipnja 2015.

Supredsjednik je izvijestio o ishodima sjednice Predsjedništva održane 14. lipnja 2015.

Donesene su sljedeće odluke:

| (a) | Stalni odbori izradit će nacrte sljedećih izvješća koji će se usvojiti na 31. zasjedanju: | Odbor za politička pitanja







  — | Poboljšanje participativne demokracije kroz decentralizaciju i jačanje demokracije i lokalnog upravljanja |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Stalni odbori izradit će nacrte sljedećih izvješća koji će se usvojiti na 31. zasjedanju:

Odbor za politička pitanja

—

Poboljšanje participativne demokracije kroz decentralizaciju i jačanje demokracije i lokalnog upravljanja

| | Odbor za gospodarski razvoj, financije i trgovinu







  — | Kontinentalno područje slobodne trgovine u Africi – mogućnosti za poticanje trgovine unutar Afrike i potencijalne koristi za AKP |
| --- | --- | --- |

Odbor za gospodarski razvoj, financije i trgovinu

—

Kontinentalno područje slobodne trgovine u Africi – mogućnosti za poticanje trgovine unutar Afrike i potencijalne koristi za AKP

| | Odbor za socijalna pitanja i okoliš







  — | Migracije između zemalja AKP-a i država članica EU-a: uzroci, posljedice i strategije za zajedničko upravljanje; |
| --- | --- | --- |

Odbor za socijalna pitanja i okoliš

—

Migracije između zemalja AKP-a i država članica EU-a: uzroci, posljedice i strategije za zajedničko upravljanje;

| (b) | održati 13. regionalni sastanak u Južnoj Africi u tjednu od 2. do 6. studenog 2015.; |
| --- | --- |

(b)

održati 13. regionalni sastanak u Južnoj Africi u tjednu od 2. do 6. studenog 2015.;

| (c) | organizirati misiju Predsjedništva u Milano na EXPO 2015 i informativni posjet Lampeduzi od 26. do 28. rujna 2015.; |
| --- | --- |

(c)

organizirati misiju Predsjedništva u Milano na EXPO 2015 i informativni posjet Lampeduzi od 26. do 28. rujna 2015.;

| (d) | organizirati informativni posjet Zimbabveu prije kraja 2015.; odgovarajući datumi odredit će se u dogovoru s tom državom; |
| --- | --- |

(d)

organizirati informativni posjet Zimbabveu prije kraja 2015.; odgovarajući datumi odredit će se u dogovoru s tom državom;

| (e) | obustaviti misiju promatranja izbora u Burundiju zbog stanja u toj zemlji; |
| --- | --- |

(e)

obustaviti misiju promatranja izbora u Burundiju zbog stanja u toj zemlji;

| (f) | potvrditi da će se 30. zasjedanje Skupštine održati od 7. do 9. prosinca 2015. u Mozambiku. |
| --- | --- |

(f)

potvrditi da će se 30. zasjedanje Skupštine održati od 7. do 9. prosinca 2015. u Mozambiku.

Supredsjednik je obavijestio Skupštinu da se ženski forum sastao u subotu prijepodne pod supredsjedanjem Kashetu Kyenge i Ane Rite Sithole (Mozambik). Tema sastanka bila je „Promicanje pristupa žena dostojanstvenom radu i jednakosti u zapošljavanju”.

Supredsjednik je najavio sljedeće rokove:

| — | u vezi s amandmanima na kompromisne rezolucije o prirodnoj katastrofi u Vanuatuu (i susjednim zemljama): daljnji koraci, uključujući regionalnu suradnju, i o stanju u Srednjoafričkoj Republici: utorak 16. lipnja 2015. u 12.00 sati, |
| --- | --- |

—

u vezi s amandmanima na kompromisne rezolucije o prirodnoj katastrofi u Vanuatuu (i susjednim zemljama): daljnji koraci, uključujući regionalnu suradnju, i o stanju u Srednjoafričkoj Republici: utorak 16. lipnja 2015. u 12.00 sati,

| — | u vezi sa zahtjevima koji se odnose na načine glasovanja: srijeda, 17. lipnja 2015. u 10.00 sati, pismenim putem. |
| --- | --- |

—

u vezi sa zahtjevima koji se odnose na načine glasovanja: srijeda, 17. lipnja 2015. u 10.00 sati, pismenim putem.

4.   Izjava Nevena Mimice, povjerenika Europske komisije za međunarodnu suradnju i razvoj

Neven Mimica iznio je obveze EU-a u kontekstu pripreme triju glavnih međunarodnih konferencija koje se odnose na razvoj i koje će se održati 2015. godine: Treća međunarodna konferencija o financiranju razvoja u Addis Abebi, Sastanak na vrhu UN-a za usvajanje razvojnog plana za razdoblje nakon 2015. u New Yorku i Konferencija o klimatskim promjenama COP 21 u Parizu. Ambiciozni ciljevi EU-a u pogledu službene razvojne pomoći i smanjenja stakleničkih plinova neće biti dovoljni; ako se žele postići ciljevi održivog razvoja i borbe protiv klimatskih promjena, ostale države i institucije istomišljenici morat će također ostvariti te obveze. Zajednički stav AKP-a i EU-a na trima konferencijama imao bi posebnu težinu u pregovorima. Povjerenik Mimica također je naglasio potrebu za odgovornosti i učinkovitim mehanizmima za praćenje izvršenja obveza.

5.   Rasprava s Nevenom Mimicom, povjerenikom Europske komisije za međunarodnu suradnju i razvoj – spontano javljanje za riječ

Govorili su: Michèle Rivasi, Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibuti), Davor Ivo Stier, Adjedoue Weidou (Čad), Kashetu Kyenge, James Munthali (Malavi), David Martin, Javier Nart, Lidia Senra Rodriguez, Louis Michel, Joachim Zeller, Marielle de Sarnez i Michael Gahler.

Razmjena mišljenja bila je usmjerena na klimatske promjene i smanjenje rizika od katastrofa, uz intervencije o temama koje uključuju obveze EU-a u pogledu klimatskih promjena, inovativno financiranje i praćenje obveza u pogledu klimatskih promjena, veze između klimatskih promjena, migracija, prirodnih katastrofa te uključivanje u proračun budućih europskih razvojnih fondova.

Povjerenik Mimica odgovorio je na pitanja članova postavljena prema redoslijedu postupka spontanog javljanja za riječ.

6.   Vrijeme za pitanja Komisiji

Europskoj komisiji postavljeno je 18 pitanja.

Komisija je prethodno pismeno odgovorila na pitanja. Povjerenik Mimica usmeno je odgovorio na dodatna pitanja koja su postavili sljedeći članovi:

| | pitanje br. 6 Michèle Rivasi o zajedničkom stajalištu AKP-a i EU-a za pregovore o klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

pitanje br. 6 Michèle Rivasi o zajedničkom stajalištu AKP-a i EU-a za pregovore o klimatskim promjenama;

| | pitanje br. 7 Catherine Bearder o Konferenciji o kriminalu povezanom s divljim biljnim i životinjskim vrstama održanoj u Kasaneu, Bocvani; |
| --- | --- |

pitanje br. 7 Catherine Bearder o Konferenciji o kriminalu povezanom s divljim biljnim i životinjskim vrstama održanoj u Kasaneu, Bocvani;

| | pitanje br. 8 Louisa-Josepha Manscoura (kojeg je zamijenio Derek Vaughan) o borbi protiv nezaraznih bolesti u zemljama AKP-a; |
| --- | --- |

pitanje br. 8 Louisa-Josepha Manscoura (kojeg je zamijenio Derek Vaughan) o borbi protiv nezaraznih bolesti u zemljama AKP-a;

| | pitanje br. 9. Eider Gardiazabal Rubial (koju je zamijenio Derek Vaughan) o utjecaju progona branitelja ljudskih prava na HIV/SIDU; |
| --- | --- |

pitanje br. 9. Eider Gardiazabal Rubial (koju je zamijenio Derek Vaughan) o utjecaju progona branitelja ljudskih prava na HIV/SIDU;

| | pitanje br. 11. Davida Martina o klauzuli o ljudskim pravima u sporazumima o ekonomskom partnerstvu; |
| --- | --- |

pitanje br. 11. Davida Martina o klauzuli o ljudskim pravima u sporazumima o ekonomskom partnerstvu;

| | pitanje br. 12 Pavela Telicke (kojeg je zamijenio Petr Jžek) o provedbi Ugovora o trgovini oružjem; |
| --- | --- |

pitanje br. 12 Pavela Telicke (kojeg je zamijenio Petr Jžek) o provedbi Ugovora o trgovini oružjem;

| | pitanje br. 13 Enriquea Guerrera Saloma (kojeg je zamijenio Norbert Neuser) o Republici Ekvatorskoj Gvineji; |
| --- | --- |

pitanje br. 13 Enriquea Guerrera Saloma (kojeg je zamijenio Norbert Neuser) o Republici Ekvatorskoj Gvineji;

| | pitanje br. 16 Nathalie Griesbeck o registrima i statistikama građana. |
| --- | --- |

pitanje br. 16 Nathalie Griesbeck o registrima i statistikama građana.

Autori pitanja br. 1, 2, 5, 10, 14, 17 i 18 nisu imali dodatna pitanja.

Autori pitanja br. 3, 4 i 15 nisu bili prisutni.

7.   Radnje koje je poduzela Komisija na temelju rezolucija usvojenih na 28. zasjedanju Zajedničke parlamentarne skupštine

Dokument o daljnjim koracima Komisije u vezi s rezolucijama koje je usvojila Zajednička parlamentarna skupština u Strasbourgu u prosincu 2014. uključen je u dokumentaciju.

8.   Financiranje ulaganja, trgovine i infrastrukture u zemljama AKP-a pomoću EU-ovih mehanizama spajanja

Odbor za gospodarski razvoj, financije i trgovinu

Suizvjestitelji: Malement Liahosoa (Madagaskar) i David Martin

Malement Liahosoa (Madagaskar) i David Martin predstavili su izvješće.

Govorili su: Andre R. Worrell (Barbados), Bogdan Brunon Wenta, Netty Baldeh (Gambija), Joyce Laboso (Kenija), Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauritanija), Marielle de Sarnez, Adjedoue Weidou (Čad), Lidia Senra Rodríguez, Bodil Ceballos, Felix C.M. Mutati (Zambija), Krzysztof Hetman, Pedro Silva Pereira, Boleslaw Piecha, Neena Gill, Derek Vaughan, Michael George Peyrefitte (Belize) i Peter Craig-McQuaide (Europska komisija).

Spajanjem bespovratnih sredstava i zajmova, što omogućuje mobilizaciju velike količine sredstava iz privatnog sektora, osigurat će se više sredstava za razvoj. Stoga bi niske kamatne stope omogućile da projekti visokog rizika ili s niskom profitnom maržom postanu održiviji. Kako bi bilo učinkovito, spajanje će se morati temeljiti na transparentnim postupcima kojima će se jamčiti primjena načela dodavanja i uključenost vlade države primateljice. Vrlo mali broj članova izrazio je neslaganje s upotrebom javno-privatnih partnerstva.

David Martin zaključio je raspravu.

9.   Izvješće gospodarskih i socijalnih partnera

Izlaganje Xaviera Verbovena, predsjednika Odbora za praćenje AKP-a, Europski gospodarski i socijalni odbor

Xavier Verboven održao je prezentaciju o pripremama gospodarskih i socijalnih partnera za međunarodne konferencije o financiranju razvoja, razvojnom planu za razdoblje nakon 2015. i klimatskim promjenama.

Govorili su: Michael George Peyrefitte (Belize), Adjedoue Weidou (Čad), Louis Michel, Ousmane Kaba (Gvineja), Marielle de Sarnez, Joe Koim Komun (Papua Nova Gvineja), Jo Leinen, James Munthali (Malavi), Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibuti), Juan Fernando Lopez Aguilar, Norbert Neuser o točki dnevnog reda, Fitz A. Jackson (supredsjednik), Netty Baldeh (Gambija), Mohamed Ben Oumar (Niger) i Arne Gericke.

Xavier Verboven zaključio je raspravu.

(Sjednica je završila u 18.58)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

supredsjednici

Patrick I. GOMES i

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

glavni sutajnici

---

| 24.11.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 391/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 391/6

---

ZAJEDNIČKA PARLAMENTARNA SKUPŠTINA SPORAZUMA O PARTNERSTVU IZMEĐU ČLANICA AFRIČKE, KARIPSKE I PACIFIČKE SKUPINE DRŽAVA S JEDNE STRANE TE EUROPSKE UNIJE I NJEZINIH DRŽAVA ČLANICA S DRUGE STRANE

ZAPISNIK SA SJEDNICE OD UTORKA 16. LIPNJA 2015.

(2015/C 391/02)

Sadržaj

| 1. | Izjava Edgarsa Rinkēvičsa, ministra vanjskih poslova Latvije i trenutačnog predsjedatelja Vijećem EU-a | 6 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Vrijeme za pitanja Vijeću EU-a | 7 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Rasprava s Vijećem EU-a – spontano javljanje za riječ | 7 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Kulturna raznolikost i ljudska prava u AKP-u i državama članicama EU-a | 7 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Prirodni resursi | 8 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Mora/oceani (klimatske promjene, bioraznolikost, obnovljiva energija, ribarstvo, pomorska sigurnost i piratstvo, nafta i minerali na morskom dnu) | 8 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Hitna tema br. 1: Prirodne katastrofe u Vanuatuu (i susjednim zemljama): daljnji koraci, uključujući regionalnu suradnju | 9 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Izazovi i mogućnosti u obrazovanju i strukovnom osposobljavanju u zemljama AKP-a | 9 |
| --- | --- | --- |

8.

ZAPISNIK SA SJEDNICE OD UTORKA 16. LIPNJA 2015.

(Sjednica je otvorena u 9:05)

SJEDNICOM PREDSJEDA: Fitz A. JACKSON

Supredsjednik

Adjedoue Weidou (Čad) skrenuo je pozornost na samoubilačke napade u N’Djameni (Čad) u kojima su ubijene 23 osobe i ranjeno više od 100 ljudi.

1.   Izjava Edgarsa Rinkēvičsa, ministra vanjskih poslova Latvije i trenutačnog predsjedatelja Vijećem EU-a

Edgars Rinkēvičs, ministar vanjskih poslova Latvije i predsjedatelj Vijećem EU-a, naglasio je da je 2015. bila vrlo važna godina za razvoj. Dobra suradnja EU-a i zemalja AKP-a bila bi ključna na tri važne međunarodne konferencije: Trećoj međunarodnoj konferenciji o financiranju razvoja u Addis Abebi, sastanku na vrhu UN-a za usvajanje plana za razdoblje nakon 2015. u New Yorku i konferenciji o klimatskim promjenama COP21 u Parizu. Naglasio je predanost zajedničkom radu i promoviranju regionalne suradnje u pacifičkoj regiji i malim pacifičkim otočnim zemljama.

Predsjedatelj Vijećem zalagao se za holistički odgovor Europe na migraciju koji uključuje borbu protiv krijumčarskih mreža, suočavanje s temeljnim uzrocima migracija i aktivnu suradnju sa zemljama AKP-a. Naglasio je važnost Sporazuma o gospodarskom partnerstvu, kojima je trenutno obuhvaćena većina ljudi iz supsaharske Afrike, kao dinamičnih instrumenata za iskorjenjivanje siromaštva i promoviranje regionalne suradnje. Kraj Sporazuma iz Cotonoua 2020. biti će ujedno i izazov i prilika. EU će provesti javno savjetovanje do kraja godine.

2.   Vrijeme za pitanja Vijeću EU-a

Vijeću je postavljeno 21 pitanje. S obzirom da Vijeće AKP-a nije moglo prisustvovati, odgovoreno je na samo 12 pitanja (onih upućenih Vijeću EU-a).

Edgars Rinkēvičs odgovarao je u ime Vijeća EU-a na sljedeća pitanja i dodatna pitanja:

| | usmeno pitanje br. 18 Catherine Bearder o migraciji; |
| --- | --- |

usmeno pitanje br. 18 Catherine Bearder o migraciji;

| | usmeno pitanje br. 19 Nathalie Griesbeck o suradnji zemalja AKP-a i EU-a na području migracija i aktivnostima za borbu protiv trgovine ljudima; |
| --- | --- |

usmeno pitanje br. 19 Nathalie Griesbeck o suradnji zemalja AKP-a i EU-a na području migracija i aktivnostima za borbu protiv trgovine ljudima;

| | usmeno pitanje br. 20 Davora Ive Stiera o okviru suradnje nakon isteka Sporazuma iz Cotonoua – dobro upravljanje kao ključni element; |
| --- | --- |

usmeno pitanje br. 20 Davora Ive Stiera o okviru suradnje nakon isteka Sporazuma iz Cotonoua – dobro upravljanje kao ključni element;

| | usmeno pitanje br. 21 Marielle de Sarnez o suradnji između EU-a i država AKP-a o borbi protiv terorizma. |
| --- | --- |

usmeno pitanje br. 21 Marielle de Sarnez o suradnji između EU-a i država AKP-a o borbi protiv terorizma.

Sljedeća pitanja nisu pratila dodatna pitanja:

| | usmeno pitanje br. 10 Kashetu Kyenge o odgovoru EU-a na krizu u Srednjoafričkoj Republici; |
| --- | --- |

usmeno pitanje br. 10 Kashetu Kyenge o odgovoru EU-a na krizu u Srednjoafričkoj Republici;

| | usmeno pitanje 11 Ignazia Corraoa o učinku odnosa SAD-a i Kube na odnose Kube i EU-a; |
| --- | --- |

usmeno pitanje 11 Ignazia Corraoa o učinku odnosa SAD-a i Kube na odnose Kube i EU-a;

| | usmeno pitanje br. 12 Enriquea Guerrera Saloma (kojeg je zamjenio Norbert Neuser) o nestabilnim državama; |
| --- | --- |

usmeno pitanje br. 12 Enriquea Guerrera Saloma (kojeg je zamjenio Norbert Neuser) o nestabilnim državama;

| | usmeno pitanje br. 13 Louisa-Josepha Manscoura (kojeg je zamijenila Kashetu Kyenge) o odgovoru EU-a na epidemiju ebole; |
| --- | --- |

usmeno pitanje br. 13 Louisa-Josepha Manscoura (kojeg je zamijenila Kashetu Kyenge) o odgovoru EU-a na epidemiju ebole;

| | usmeno pitanje br. 14 Piernicola Pedicinija (kojeg je zamijenio Ignazio Corrao) o Nigeriji: primjer kako iskorijeniti ebolu?; |
| --- | --- |

usmeno pitanje br. 14 Piernicola Pedicinija (kojeg je zamijenio Ignazio Corrao) o Nigeriji: primjer kako iskorijeniti ebolu?;

| | usmeno pitanje br. 15 Laure Ageae, Isabelle Adinolfi i Laure Ferrare (koje je zamijenio Ignazio Corrao) o priznanju statusa klimatskih izbjeglica; |
| --- | --- |

usmeno pitanje br. 15 Laure Ageae, Isabelle Adinolfi i Laure Ferrare (koje je zamijenio Ignazio Corrao) o priznanju statusa klimatskih izbjeglica;

| | usmeno pitanje 16 Davida Martina o olakšavanju trgovine; |
| --- | --- |

usmeno pitanje 16 Davida Martina o olakšavanju trgovine;

| | usmeno pitanje br. 17 Eider Gardiazabal Rubial (koju je zamijenila Kashetu Kyenge) o stanju prava pripadnika LGBTI zajednice u Africi. |
| --- | --- |

usmeno pitanje br. 17 Eider Gardiazabal Rubial (koju je zamijenila Kashetu Kyenge) o stanju prava pripadnika LGBTI zajednice u Africi.

3.   Rasprava s Vijećem EU-a – spontano javljanje za riječ

Govorili su: Fitz A. Jackson, Michael Gahler, Juan Fernando Lopez Aguilar, Marielle de Sarnez i Louis Michel.

Rasprava se nije mogla održati jer je predsjedatelj Vijećem EU-a morao otići. Članovi su izrazili razočaranje. Supredsjednici će na tu temu uputiti pismo potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku koja je tražila ministra da ju zamijeni te njegovom premijeru.

4.   Kulturna raznolikost i ljudska prava u AKP-u i državama članicama EU-a

Odbor za politička pitanja

Suizvjestitelji: Abdoulaye Touré (Côte d’Ivoire) i Davor Ivo Stier

Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibuti), zamjenik suizvjestitelja Abdoulayea Touréa (Côte d’Ivoire), i Davor Ivo Stier predstavili su izvješće.

Govorili su: Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibuti), Davor Ivo Stier, Christophe Lutundula (Demokratska Republika Kongo), Kinga Gal, Kashetu Kyenge, Tesfaye Daba (Etijopija), Ryszard Legutko, Netty Baldeh (Gambija), Petr Jezek, James Kembi Gitura (Kenija), Lidia Senra Rodriguez, Ahamada Soukouna (Mali), Bodil Ceballos, Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauritanija), Ignazio Corrao, Mohamed Ben Oumar (Niger), Aymeric Chauprade, Adjedoue Weidou (Čad), Bogdan Brunon Wenta, Carlos Zorrinho, Makhosini Hlongwane (Zimbabve), Tadeusz Zwiefka, Marlene Mizzi, Agustin Diaz de Mera, György Hölvényi, Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Eleni Theocharous, Juan Fernando Lopez Aguilar, Michael George Peyrefitte (Belize), Michael Gahler, Ousmane Kaba (Gvineja) i Kristin de Peyron (Europska služba za vanjsko djelovanje).

Članovi su potvrdili da mnoge kulture prilično brzo nestaju zbog svoje usmene tradicije i globalizacije. Istodobno te kulturne tradicije stvaraju identitet i štite zajednice od radikalizacije. Zbog toga se kulturna različitost mora poštovati i promicati. Međutim, članovi su naglasili da se kulturne različitosti ne smiju zloupotrijebiti kako bi se opravdalo kršenje osnovnih načela ljudskih prava kao što je načelo nediskriminacije. Neki su članovi izjavili da je važnije očuvati kulturno nasljeđe nego se usredotočiti na prava osoba LGBTI zajednice. Mnogi se s time nisu složili.

Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibuti) i Davor Ivo Stier zaključili su raspravu.

5.   Prirodni resursi

Rasprava s Charlesom Abelom, ministrom za nacionalno planiranje (Papua Nova Gvineja)

Charles Abel, ministar za nacionalno planiranje iz Papue Nove Gvineje, održao je prezentaciju o prirodnim resursima.

Govorili su: Christophe Lutundula (Demokratska Republika Kongo), Eleni Theocharous, Musa Hussein Naib (Eritreja), Kashetu Kyenge, Netty Baldeh (Gambija), Dawid Jackiewicz, Adjedoue Weidou (Čad), Javier Nart, Lidia Senra Rodriguez, Michèle Rivasi, Louis Michel, Ignazio Corrao, Michael Gahler, Jo Leinen, Joachim Zeller, Felix C.M. Mutati (Zambija), Magnus Kofi Amoatey (Gana), James Kembi Gitura (Kenija) i Peter Craig-McQuaide (Europska komisija).

Charles Abel predstavio je politiku svoje vlade o upravljanju resursima i naglasio da su lekcije naučene te da je sada naglasak na odgovornom nabavljanju, (klimatski) održivom upravljanju resursima, borbi protiv korupcije i osiguranju koristi od prirodnih resursa za lokalno stanovništvo.

Članovi su pozdravili to iskreno izlaganje i naglasili da bi zemlje AKP-a mogle nešto naučiti iz tog iskustva. Neke od spomenutih tema su potreba za transparentnosti, pojačana parlamentarna kontrola, sljedivost minerala, nadzorna uloga civilnog društva i osnivanje državnih fondova kako bi prihodi bili iskorišteni za buduće generacije te preuzimanje odgovornosti poduzeća za popravljanje štete nanesene okolišu.

(Sjednica je prekinuta u 12:35 i nastavljena u 15:10)

SJEDNICOM PREDSJEDA: Louis MICHEL

Supredsjednik

Supredsjednik Jackson izjavio je da su ga vlasti Demokratske Republike Kongo obavijestile da ta država neće moći biti domaćin 12. regionalnog sastanka koji se trebao održati između 20. i 24. srpnja 2015.

6.   Mora/oceani (klimatske promjene, bioraznolikost, obnovljiva energija, ribarstvo, pomorska sigurnost i piratstvo, nafta i minerali na morskom dnu)

Završna rasprava

Anote Tong, predsjednik Kiribatija, održao je prezentaciju o egzistencijalnoj prijetnji koju klimatske promjene predstavljaju za njegovu zemlju. Kathy Jetnil-Kijner, pjesnikinja i predstavnica civilnog društva Maršalovih otoka, pročitala je svoju pjesmu Dear Matafele Peinem koja se bavi posljedicama klimatskih promjena, kao i ranije na UN-ovom sastavku na vrhu o klimi u rujnu 2014. Feleti Teo, izvršni direktor Komisije za ribarstvo za zapadni i središnji Pacifik, održao je prezentaciju o upravljanju ribarstvom na Pacifiku.

Govorili su: Andre R. Worrell (Barbados), Michael Gahler, Kilosho Bulambo (Demokratska Republika Kongo), Eirangi Marsters (Cookovi otoci), Jo Leinen, Sanjit Patel (Fidži), Javier Nart, Anote Tong, Feleti Teo, Lidia Senra Rodriguez, Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauritanija), Bodil Ceballos, Ignazio Corrao, Tialavea Tionisio Seigafolava Hunt (Samoa), Michèle Rivasi, Andre Pool (Sejšeli), Joachim Zeller, Adjedoue Weidou (Čad), Pedro Silva Pereira, Eleni Theocharous, Carlos Zorrinho, Marlene Mizzi i Kashetu Kyenge.

Rasprava je bila usmjerena na važnost mora i oceana i na potrebu za promoviranjem usklađenih i dosljednih politika te za aktivacijom dostatnih sredstava za zaštitu bioraznolikosti, osiguranje održivosti morskih resursa, smanjenje klimatski promjena i prilagodbu njima te kako bi se razmotrile prijetnje obalnim područjima i njihovim stanovnicima. Članovi su napomenuli da su mnoge prijetnje oceanima nastale zbog neodrživih obrazaca potrošnje i prevelike eksploatacije morskih resursa. Naglasili su da je važno postići dogovor na UN-ovoj Konferenciji o klimatskim promjenama COP21 u Parizu u prosincu 2015. te traže da EU i zemlje AKP-a na tom forumu djeluju u općem interesu.

Anote Tong i Feleti Teo zaključili su raspravu.

7.   Hitna tema br. 1: Prirodne katastrofe u Vanuatuu (i susjednim zemljama): daljnji koraci, uključujući regionalnu suradnju

Osnat Lubrani, rezidentni kordinator UN-a i predstavnik programa UN-a za razvoj, u uvodnom je dijelu govorio o pomoći za hitne slučajeve koja je nakon tropske oluje Pam dostavljena Vanuatuu.

Govorili su: Andre R. Worrell (Barbados), Maurice Ponga, Kilosho Bulambo (Demokratska Republika Kongo), Jo Leinen, Arne Gericke, Catherine Bearder, Joyce Laboso (Kenija), Lidia Senra Rodriguez, James Munthali (Malavi), Michèle Rivasi, Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauritanija), Ignazio Corrao, Bogdan Brunon Wenta, Derek Vaughan, Joachim Zeller i Peter Craig-McQuaide (Europska komisija).

Članovi su izrazili sućut zemljama i ljudima pogođenim tropskom olujom Pam kao i zahvalnost humanitarnim radnicima za njihov rad.

Članovi su pozvali međunarodnu zajednicu da aktivira sredstva potrebna za rekonstrukciju infrastrukture uništene u tropskoj oluji te da ih usmjeri prema dugoročnom oporavku i razvoju. Članovi su također pozvali vlasti zemalja AKP-a da preispitaju svoje razvojne strategije kako bi uključili mjere za smanjenje rizika od katastrofa i promovirali prilagodbu klimatskim promjenama u politikama građevinskog planiranja te podsjetili da je potrebno razmotriti zakonske nedostatke koji postoje u zaštiti klimatskih izbjeglica i migranata.

Anote Tong (predsjednik Kiribatija) obavijestio je članove o procesu oporavka u Kiribatiju.

Osnat Lubrani odgovorio je na komentare članova.

8.   Izazovi i mogućnosti u obrazovanju i strukovnom osposobljavanju u zemljama AKP-a

Odbor za socijalna pitanja i okoliš

Suizvjestitelji: Musa Hussein Naib (Eritreja) i Francesc Gambús

Musa Hussein Naib (Eritreja) i Francesc Gambús predstavili su izvješće.

Govorili su: Bogdan Brunon Wenta, Javier Nart, Tesfaye Daba (Etiopija), Norbert Neuser, Arne Gericke, Mikael Phillips (Jamajka), Catherine Bearder, Abdikadir Omar Aden (Kenija), Lidia Senra Rodriguez, James Munthali (Malavi), Michèle Rivasi, Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauritanija), Ignazio Corrao, Mohamed Ben Oumar (Niger), Ibrahim Bundu (Sijera Leone), Michael Gahler, Amos Fish Mahlalela (Južna Afrika), Kashetu Kyenge, Adjedoue Weidou (Čad), Krzysztof Hetman i Makhosini Hlongwane (Zimbabve).

SJEDNICOM PREDSJEDA: Kashetu KYENGE

Supredsjednica

Govorili su: Marlene Mizzi i Derek Vaughan.

SJEDNICOM PREDSJEDA: Louis MICHEL

Supredsjednik

Govornik: Peter Craig-McQuaide (Europska komisija).

Članovi su naglasili važnost obrazovanja za poboljšanje života ljudi i razvoj zemalja AKP-a. Članovi su naglasili da je važno osigurati besplatan i univerzalan pristup osnovnom školovanju, osobito ranjivim skupinama kao što su ruralne zajednice i djevojčice. Članovi su naglasili važnost kvalitetnog obrazovanja na svim razinama, uključujući visoko obrazovanje i strukovno osposobljavanje, te da zemlje AKP-a moraju osigurati dovoljno sredstava za obrazovanje, dok EU mora sektor obrazovanja staviti na vrh prioriteta u svojim programima razvojne suradnje.

Francesc Gambús i Musa Hussein Naib (Eritreja) zaključili su raspravu.

(Sjednica je završila u 19:00)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

supredsjednici

Patrick I. GOMES i

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

glavni sutajnici

---

| 24.11.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 391/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 391/11

---

ZAJEDNIČKA PARLAMENTARNA SKUPŠTINA SPORAZUMA O PARTNERSTVU IZMEĐU ČLANICA AFRIČKE, KARIPSKE I PACIFIČKE SKUPINE DRŽAVA S JEDNE STRANE TE EUROPSKE UNIJE I NJEZINIH DRŽAVA ČLANICA S DRUGE STRANE

ZAPISNIK SA SJEDNICE OD SRIJEDE 17. LIPNJA 2015.

(2015/C 391/03)

Sažetak

| 1. | Regionalna integracija na Pacifiku | 11 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Hitna tema br. 2: Stanje u Srednjoafričkoj Republici | 12 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Poboljšanje unutarnje sposobnosti stvaranja prihoda u državama AKP-a | 12 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Izgradnja ekonomske sigurnosti putem istinske participativne demokracije | 12 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Skraćena izvješća s radionica | 13 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Glasovanje o prijedlozima rezolucija sadržanima u izvješćima koja su podnijela tri stalna odbora | 13 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Glasovanje o hitnim prijedlozima rezolucija | 14 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Odobrenje zapisnika s popodnevne sjednice od ponedjeljka 15. lipnja 2015. te s jutarnje i popodnevne sjednice od utorka 16. lipnja 2015. | 14 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Razno | 14 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Datum i mjesto održavanja 30. sjednice Zajedničke parlamentarne skupštine | 14 |
| --- | --- | --- |

10.

| PRILOG I. | ABECEDNI POPIS ČLANOVA ZAJEDNIČKE PARLAMENTARNE SKUPŠTINE | 16 |
| --- | --- | --- |

PRILOG I.

| PRILOG II. | POPIS NAZOČNIH NA SJEDNICI ODRŽANOJ U SUVI (FIDŽI) OD 15. DO 17. LIPNJA 2015. | 20 |
| --- | --- | --- |

PRILOG II.

| PRILOG III. | AKREDITIRANJE NEPARLAMENTARNIH IZASLANIKA | 24 |
| --- | --- | --- |

PRILOG III.

| PRILOG IV. | USVOJENI TEKSTOVI | 25 |
| --- | --- | --- |

PRILOG IV.

| — | REZOLUCIJA o kulturnoj raznolikosti i ljudskim pravima u zemljama AKP-a i EU-a | 25 |
| --- | --- | --- |

—

| — | REZOLUCIJA o financiranju ulaganja, trgovine i infrastrukture u zemljama AKP-a s pomoću EU-ovih mehanizama spajanja | 29 |
| --- | --- | --- |

—

| — | REZOLUCIJA o izazovima i mogućnostima u području obrazovanja i strukovnog osposobljavanja u državama AKP-a | 34 |
| --- | --- | --- |

—

| — | REZOLUCIJA o prirodnoj katastrofi u Vanuatuu (i susjednim zemljama): put naprijed, koji uključuje regionalnu suradnju | 40 |
| --- | --- | --- |

—

| — | REZOLUCIJA o stanju u Srednjoafričkoj Republici | 44 |
| --- | --- | --- |

—

ZAPISNIK SA SJEDNICE OD SRIJEDE 17. LIPNJA 2015.

(Sjednica je započela u 9:05)

PREDSJEDA: Fitz A. JACKSON

Supredsjednik

1.   Regionalna integracija na Pacifiku

Rasprava s glavnom tajnicom Foruma pacifičkih otoka Meg Taylor i glavnim direktorom Tajništva Pacifičke zajednice Colinom Tuikuitongom

Glavna tajnica Foruma pacifičkih otoka Meg Taylor i glavni direktor Tajništva Pacifičke zajednice Colin Tuikuitonga iznijeli su planove za dublju integraciju pacifičke/oceanijske regije, uključujući subregionalnu integraciju, te naglasili ulogu Europske unije kao glavnog razvojnog partnera te regije i istaknuli razlike između politike za upravljanje ribarstvom te regije i EU-a.

Govornici: Maurice Ponga, Norbert Neuser, Eirangi Marsters (Cookovi otoci), Felix C. M. Mutati (Zambija), Javier Nart, Tialavea Tionisio Seigafolava Hunt (Samoa), Lidia Senra Rodriguez, Michèle Rivasi, Sanjit Patel (Fidži), Tu’iafitu Lolomana’ia (Tonga), Juan Fernando Lopez Aguilar, Davor Ivo Stier, Ole Christensen i Gediminas Varanavičius (Izaslanstvo Europske unije za Pacifik).

Članovi su istaknuli posebnu važnost regionalne ekonomske i političke integracije u globaliziranom svijetu za pacifičku regiju s obzirom na malu površinu njezinih zemalja te potrebu za suočavanje s izazovima kao što su upravljanje resursima, migracija i prijetnja klimatskih promjena. Članovi skupine država AKP-a požalili su se zbog prijedloga Komisije da se obustave pregovori o Sporazumu o gospodarskom partnerstvu (EPA) EU-a i pacifičkih zemalja tijekom provođenja reformi politike za upravljanje ribarstvom i pozvali EU da pokaže fleksibilnost nužnu za postizanje sporazuma. Komisija je istaknula svoju trajnu predanost zaključivanju Sporazuma o gospodarskom partnerstvu EU-a i pacifičkih zemalja ostavljajući dovoljno vremena za modernizaciju upravljanja ribolovnim resursima u pacifičkoj regiji.

2.   Hitna tema br. 2: Stanje u Srednjoafričkoj Republici

Govornici: Kristin de Peyron (Europska služba za vanjsko djelovanje), Laurent Ngon-Baba (Srednjoafrička Republika), Michael Gahler, Christophe Lutundula (Demokratska Republika Kongo), Kashetu Kyenge, Netty Baldeh (Gambija), supredsjednik Louis Michel, Mohamed Ben Oumar (Niger), Lidia Senra Rodriguez, Amos Fish Mahlalela (Južna Afrika), Bodil Ceballos, Adjedoue Weidou (Čad), Ignazio Corrao, Agustin Diaz De Mera, Teresa Jiménez-Becerril Barrio i Joachim Zeller.

Članovi su istaknuli da se posljednjih mjeseci može uočiti ohrabrujući razvoj situacije i naglasili da međunarodna zajednica mora nastaviti podržavati tranziciju u Srednjoafričkoj Republici, osobito u pogledu organizacije demokratskih izbora do kraja 2015. godine. EU je financijski bitno pridonio stabilizaciji te zemlje, no potrebna je veća predanost drugih, uključujući vojni doprinos sa srednjoročnom perspektivom. Naglašeno je i stanje s izbjeglicama, predstojeća provedba Sporazuma o razoružanju, demobilizaciji, reintegraciji i repatrijaciji, prava djece te pozitivna uloga privremenog predsjednika i vođa vjerskih zajednica u Srednjoafričkoj Republici.

(Sjednica je prekinuta u 11:00 i nastavljena u 11:01)

3.   Poboljšanje unutarnje sposobnosti stvaranja prihoda u državama AKP-a

Rasprava s Aiyazom Sayed-Khaiyumom, državnim odvjetnikom i ministrom financija, javnih poduzeća, javnih službi i komunikacija (Fidži)

Državni odvjetnik i ministar financija, javnih poduzeća, javnih službi i komunikacija Fidžija Aiyaz Sayed-Khaiyum objasnio je da njegova država slijedi strategiju temeljenu na potrošnji, smanjuje nominalne porezne stope za pojedince te mikro i mala poduzeća te potiče mala ulaganja i poboljšava poreznu disciplinu.

Govornici: Tesfaye Daba (Etiopija), Davor Ivo Stier, Joyce Laboso (Kenija), Pedro Silva Perreira, James Munthali (Malavi), Petr Jezek, Felix Mutati (Zambija), Lidia Senra Rodriguez, Michael Gahler, Michèle Rivasi, Mikael Phillips (Jamajka), Juan Fernando Lopez Aguilar, Kashetu Kyenge, Catherine Bearder, Carlos Zorrinho, Neena Gill, Michael George Peyrefitte (Belize) i Peter Craig-McQuaide (Europska komisija).

Članovi su naglasili važnost ograničavanja nezakonitih novčanih tokova i jamčenja da međunarodna poduzeća i najbogatiji pojedinci u zemljama u razvoju plaćaju poreze.

4.   Izgradnja ekonomske sigurnosti putem istinske participativne demokracije

Rasprava s Aiyazom Sayed-Khaiyumom, državnim odvjetnikom i ministrom financija, javnih poduzeća, javnih službi i komunikacija (Fidži)

Aiyaz Sayed-Khaiyum predstavio je nedavno provedene reforme, pozitivne strane fidžijskog ustava i utvrđena načela nediskriminacije i jačanja socijalnih prava te istodobno branio zakone o radu u Fidžiju.

Govornici: Agustin Diaz De Mera, Felix Mutati (Zambija), Neena Gill, Petr Jezek, Lidia Senra Rodriguez, Michèle Rivasi, Juan Fernando Lopez Aguilar, Joachim Zeller, Ole Christensen, Catherine Bearder, Davor Ivo Stier, Kashetu Kyenge i Kristin de Peyron (Europska služba za vanjsko djelovanje).

Članovi su pozdravili povratak demokracije u Fidžiju nakon izbora u rujnu 2014. godine i čestitali toj državi na nedavno provedenim reformama gospodarskog i političkog upravljanja. Raspravljalo se o gospodarskim politikama Fidžija i odnosima te države u regionalnom i globalnom kontekstu, trenutačnoj ulozi fidžijske vojske, slobodi medija i sudjelovanju civilnog društva te o ekonomskoj uključenosti ranjivih skupina kao što su žene i ruralne zajednice. Članovi iz EU-a postavili su pitanja ministru o istrazi Međunarodne organizacije rada (ILO) o stanju s pravima radnika u toj zemlji.

5.   Skraćena izvješća s radionica

Kembi Gitura (Kenija) podnio je usmeno izvješće o radionici o Fidžiju i iskustvu pacifičkih zemalja u suzbijanju nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, pri čemu je istaknuo važnost jačanja politika održivog ribolova u Fidžiju i susjednim pacifičkim zemljama te izvijestio članove o koracima koji su već poduzeti u tom pogledu posljednjih nekoliko godina.

Jo Leinen podnio je usmeno izvješće o radionici o suočavanju s klimatskim promjenama u Fidžiju. Bilo je prijeko potrebno suočiti se s klimatskim promjenama budući da je pacifička regija već počela osjećati njihove posljedice, npr. u vidu porasta razine mora, te je time ugrožen opstanak njezinih zemalja. Izvjestitelj je pozvao partnere AKP-a i EU-a da udruže snage imajući u vidu Konferenciju UN-a o klimatskim promjenama COP21 u Parizu u prosincu 2015. godine.

(Sjednica je prekinuta u 13:00 i nastavljena u 15:08)

| Fitz A. JACKSON
  Louis MICHEL | Patrick I. GOMES i
  Luis Marco AGUIRIANO NALDA |
| --- | --- |
| Supredsjednici | Glavni sutajnici |

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Patrick I. GOMES i

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Supredsjednici

Glavni sutajnici

PREDSJEDA: Louis MICHEL

Supredsjednik

6.   Glasovanje o prijedlozima rezolucija sadržanima u izvješćima koja su podnijela tri stalna odbora

Supredsjednik je podsjetio Skupštinu na postupke glasovanja.

| — | Kulturna raznolikost i ljudska prava u zemljama AKP-a i EU-a (ACP-EU/101.753/15/završna verzija)
  Odbor za politička pitanja
  Izvješće Abdoulayea Touréa (Côte d’Ivoire) i Davora Ive Stiera
  Odbijeni amandman: 1
  Za stavke 1., 12. i 31. Klub zastupnika EPP-a zatražio je glasovanje po dijelovima i odvojeno glasovanje predstavnika AKP-a i zastupnika EP-a o drugom dijelu, posljedica čega je bilo odbijanje tih stavaka.
  Rezoluciju su u izmijenjenom obliku donijeli svi nazočni članovi uz jedan glas protiv. |
| --- | --- |

—

Kulturna raznolikost i ljudska prava u zemljama AKP-a i EU-a (ACP-EU/101.753/15/završna verzija)

Odbor za politička pitanja

Izvješće Abdoulayea Touréa (Côte d’Ivoire) i Davora Ive Stiera

Odbijeni amandman: 1

Za stavke 1., 12. i 31. Klub zastupnika EPP-a zatražio je glasovanje po dijelovima i odvojeno glasovanje predstavnika AKP-a i zastupnika EP-a o drugom dijelu, posljedica čega je bilo odbijanje tih stavaka.

Rezoluciju su u izmijenjenom obliku donijeli svi nazočni članovi uz jedan glas protiv.

| — | Financiranje ulaganja, trgovine i infrastrukture u zemljama AKP-a s pomoću EU-ovih mehanizama spajanja (ACP-EU/101.868/15/završna verzija)
  Odbor za gospodarski razvoj, financije i trgovinu
  Izvješće Malementa Liahosoe (Madagaskar) i Davida Martina
  Usvojeni amandmani: 1, 2, 3, 5
  Odbijeni amandmani: 4, 6 (Klub zastupnika EPP-a zatražio je odvojeno glasovanje predstavnika AKP-a i zastupnika EP-a), stavak 15. (Klub zastupnika EPP-a zatražio je odvojeno glasovanje predstavnika AKP-a i zastupnika EP-a)
  Za Uvodnu izjavu R Klub zastupnika EPP-a zatražio je glasovanje po dijelovima i odvojeno glasovanje predstavnika AKP-a i zastupnika EP-a o drugom dijelu te su svi dijelovi usvojeni.
  Rezoluciju su u izmijenjenom obliku donijeli svi nazočni članovi uz dva glasa protiv. |
| --- | --- |

—

Financiranje ulaganja, trgovine i infrastrukture u zemljama AKP-a s pomoću EU-ovih mehanizama spajanja (ACP-EU/101.868/15/završna verzija)

Odbor za gospodarski razvoj, financije i trgovinu

Izvješće Malementa Liahosoe (Madagaskar) i Davida Martina

Usvojeni amandmani: 1, 2, 3, 5

Odbijeni amandmani: 4, 6 (Klub zastupnika EPP-a zatražio je odvojeno glasovanje predstavnika AKP-a i zastupnika EP-a), stavak 15. (Klub zastupnika EPP-a zatražio je odvojeno glasovanje predstavnika AKP-a i zastupnika EP-a)

Za Uvodnu izjavu R Klub zastupnika EPP-a zatražio je glasovanje po dijelovima i odvojeno glasovanje predstavnika AKP-a i zastupnika EP-a o drugom dijelu te su svi dijelovi usvojeni.

Rezoluciju su u izmijenjenom obliku donijeli svi nazočni članovi uz dva glasa protiv.

| — | Izazovi i mogućnosti u obrazovanju i strukovnom osposobljavanju u zemljama AKP-a (ACP-EU/101.756/15/završna verzija)
  Odbor za socijalna pitanja i okoliš
  Izvješće Muse Husseina Naiba (Eritreja) i Francesca Gambúsa
  Za stavke 31. i 34. Klub zastupnika EPP-a zatražio je glasovanje po dijelovima i odvojeno glasovanje predstavnika AKP-a i zastupnika EP-a o oba dijela te su svi dijelovi usvojeni.
  Rezoluciju su u izmijenjenom obliku donijeli svi nazočni članovi uz jedan glas protiv. |
| --- | --- |

—

Izazovi i mogućnosti u obrazovanju i strukovnom osposobljavanju u zemljama AKP-a (ACP-EU/101.756/15/završna verzija)

Odbor za socijalna pitanja i okoliš

Izvješće Muse Husseina Naiba (Eritreja) i Francesca Gambúsa

Za stavke 31. i 34. Klub zastupnika EPP-a zatražio je glasovanje po dijelovima i odvojeno glasovanje predstavnika AKP-a i zastupnika EP-a o oba dijela te su svi dijelovi usvojeni.

Rezoluciju su u izmijenjenom obliku donijeli svi nazočni članovi uz jedan glas protiv.

7.   Glasovanje o hitnim prijedlozima rezolucija

| — | Prirodna katastrofa u Vanuatuu (i susjednim zemljama): daljnji koraci, uključujući regionalnu suradnju (ACP-EU/101.877/15/završna verzija)
  Za stavak 11. Klub zastupnika EPP-a zatražio je glasovanje po dijelovima i odvojeno glasovanje predstavnika AKP-a i zastupnika EP-a o drugom dijelu, posljedica čega je bilo usvajanje prvog dijela i odbijanje drugog dijela.
  Rezolucija je jednoglasno usvojena u izmijenjenom obliku. |
| --- | --- |

—

Prirodna katastrofa u Vanuatuu (i susjednim zemljama): daljnji koraci, uključujući regionalnu suradnju (ACP-EU/101.877/15/završna verzija)

Za stavak 11. Klub zastupnika EPP-a zatražio je glasovanje po dijelovima i odvojeno glasovanje predstavnika AKP-a i zastupnika EP-a o drugom dijelu, posljedica čega je bilo usvajanje prvog dijela i odbijanje drugog dijela.

Rezolucija je jednoglasno usvojena u izmijenjenom obliku.

| — | Stanje u Srednjoafričkoj Republici (ACP-EU/101.878/15/završna verzija)
  Usvojeni amandman: stavak 7. (Klub zastupnika EFDD-a zatražio je odvojeno glasovanje predstavnika AKP-a i zastupnika EP-a)
  Rezoluciju su donijeli svi nazočni članovi uz dva glasa protiv. |
| --- | --- |

—

Stanje u Srednjoafričkoj Republici (ACP-EU/101.878/15/završna verzija)

Usvojeni amandman: stavak 7. (Klub zastupnika EFDD-a zatražio je odvojeno glasovanje predstavnika AKP-a i zastupnika EP-a)

Rezoluciju su donijeli svi nazočni članovi uz dva glasa protiv.

8.   Odobrenje zapisnika s popodnevne sjednice od ponedjeljka 15. lipnja 2015. te s jutarnje i popodnevne sjednice od utorka 16. lipnja 2015.

Lidia Senra Rodríguez podnijela je zahtjev za malu promjenu u točki 8. zapisnika sa sjednice od ponedjeljka 15. lipnja. Zapisnik od tog dana izmijenjen je u skladu sa zahtjevom. Zapisnik od utorka 16. lipnja usvojen je bez izmjena.

Zapisnici su usvojeni.

9.   Razno

Supredsjednik je priopćio da su deklaracije supredsjednika Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a o stanju u Burundiju i o samoubilačkim napadima na civile u N’Djameni (Čad) podijeljene zastupnicima.

Supredsjednik Fitz A. Jackson čestitao je članu Zajedničke parlamentarne skupštine Winstonu Garrawayu na imenovanju na dužnost ministra mladih, sporta i vjerskih pitanja u Grenadi.

Supredsjednik Louis Michel čestitao je bivšem članu Zajedničke parlamentarne skupštine Komiju Sélomu Klassouu na nedavnom imenovanju na dužnost predsjednika vlade Toga.

10.   Datum i mjesto održavanja 30. sjednice Zajedničke parlamentarne skupštine

Trideseta sjednica Zajedničke parlamentarne skupštine načelno će se održati od 7. do 9. prosinca 2015. u Mozambiku ako to AKP pravovremeno potvrdi.

Jo Leinen istaknuo je da se datum odabran za 30. sjednicu Zajedničke parlamentarne skupštine preklapa s datumom održavanja Konferencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (COP21) u Parizu te je stoga zatražio promjenu datuma održavanja sjednice. Supredsjednik Louis Michel rekao je da će potražiti moguće rješenje.

Supredsjednik Louis Michel čestitao je u ime cijele Zajedničke parlamentarne skupštine vladi i parlamentu Fidžija na izvrsnoj organizaciji 29. sjednice Zajedničke parlamentarne skupštine.

(Sjednica je završila u 15:52)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Supredsjednici

Patrick I. GOMES i

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Glavni sutajnici

---

PRILOG I.

ABECEDNI POPIS ČLANOVA ZAJEDNIČKE PARLAMENTARNE SKUPŠTINE

| Predstavnici AKP-a | Predstavnici EP-a |
| --- | --- |
| JACKSON (JAMAJKA), supredsjednik | MICHEL, supredsjednik |
| | |
| ANGOLA
  ANTIGVA I BARBUDA
  BAHAMI
  BARBADOS (potpredsjednik)
  BELIZE
  BENIN
  BOCVANA
  BURKINA FASO
  BURUNDI
  KAMERUN
  KABO VERDE
  SREDNJOAFRIČKA REPUBLIKA
  ČAD (potpredsjednik)
  KOMORI
  KONGO (Demokratska Republika) (potpredsjednik)
  KONGO (Republika)
  COOKOVI OTOCI
  CÔTE D’IVOIRE
  DŽIBUTI
  DOMINIKA
  DOMINIKANSKA REPUBLIKA
  EKVATORSKA GVINEJA (1)

  ERITREJA
  ETIOPIJA (potpredsjednik)
  FIDŽI
  GABON
  GAMBIJA
  GANA
  GRENADA
  GVINEJA
  GVINEJA BISAU
  GVAJANA
  HAITI
  JAMAJKA
  KIRIBATI
  LESOTO
  LIBERIJA
  MADAGASKAR
  MALAVI (potpredsjednik)
  MALI
  MARŠALOVI OTOCI (Republika)
  MAURITANIJA
  MAURICIJUS
  MIKRONEZIJA (Savezne Države Mikronezije)
  MOZAMBIK (potpredsjednik)
  NAMIBIJA
  NAURU
  NIGER
  NIGERIJA (potpredsjednik)
  NIUE (potpredsjednik)
  PALAU
  PAPUA NOVA GVINEJA
  RUANDA
  SVETI KRISTOFOR I NEVIS
  SVETA LUCIJA
  SVETI VINCENT I GRENADINI
  SAMOA
  SVETI TOMA I PRINSIPE
  SENEGAL (potpredsjednik)
  SEJŠELI
  SIJERA LEONE
  SALOMONOVI OTOCI
  SOMALIJA
  JUŽNA AFRIKA
  SUDAN (potpredsjednik) (1)

  SURINAM (potpredsjednik)
  SVAZI
  TANZANIJA
  TIMOR-LESTE
  TOGO
  TONGA (potpredsjednik)
  TRINIDAD I TOBAGO
  TUVALU
  UGANDA
  VANUATU
  ZAMBIJA
  ZIMBABVE | ADINOLFI
  AGEA
  ALIOT
  ARENA
  BAY
  BEARDER
  BUONANNO
  CAMPBELL BANNERMAN
  CASA
  CEBALLOS
  CHRISTENSEN
  CORRAO
  DANCE
  DELAHAYE
  DE SARNEZ
  DUNCAN
  ENGSTRÖM
  ESTARÀS FERRAGUT
  FERRARA
  FERREIRA (potpredsjednik)
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GABRIEL
  GÁL
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GEBHARDT
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIRAUTA VIDAL
  GIUFFRIDA
  GOERENS
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HANNAN (potpredsjednik)
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  ITURGAIZ
  KARSKI
  KYENGE (potpredsjednica)
  LÓPEZ AGUILAR (VP)
  LÖSING
  MCAVAN
  MANSCOUR (potpredsjednik)
  MARUSIK
  MIZZI
  MUSELIER (potpredsjednik)
  MUSSOLINI
  NART (potpredsjednik)
  NEGRESCU
  NEUSER
  NOICHL
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI (potpredsjednik)
  PHILIPPOT
  POGLIESE
  RIVASI (VP)
  ROLIN
  ROSATI
  RUAS (potpredsjednik)
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  SENRA RODRÍGUEZ
  STOLOJAN
  THOMAS
  VAIDERE
  WENTA
  WERNER
  WIELAND
  WIŚNIEWSKA (potpredsjednica)
  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

Predstavnici AKP-a

Predstavnici EP-a

JACKSON (JAMAJKA), supredsjednik

MICHEL, supredsjednik

ANGOLA

ANTIGVA I BARBUDA

BAHAMI

BARBADOS (potpredsjednik)

BELIZE

BENIN

BOCVANA

BURKINA FASO

BURUNDI

KAMERUN

KABO VERDE

SREDNJOAFRIČKA REPUBLIKA

ČAD (potpredsjednik)

KOMORI

KONGO (Demokratska Republika) (potpredsjednik)

KONGO (Republika)

COOKOVI OTOCI

CÔTE D’IVOIRE

DŽIBUTI

DOMINIKA

DOMINIKANSKA REPUBLIKA

EKVATORSKA GVINEJA (1)

ERITREJA

ETIOPIJA (potpredsjednik)

FIDŽI

GABON

GAMBIJA

GANA

GRENADA

GVINEJA

GVINEJA BISAU

GVAJANA

HAITI

JAMAJKA

KIRIBATI

LESOTO

LIBERIJA

MADAGASKAR

MALAVI (potpredsjednik)

MALI

MARŠALOVI OTOCI (Republika)

MAURITANIJA

MAURICIJUS

MIKRONEZIJA (Savezne Države Mikronezije)

MOZAMBIK (potpredsjednik)

NAMIBIJA

NAURU

NIGER

NIGERIJA (potpredsjednik)

NIUE (potpredsjednik)

PALAU

PAPUA NOVA GVINEJA

RUANDA

SVETI KRISTOFOR I NEVIS

SVETA LUCIJA

SVETI VINCENT I GRENADINI

SAMOA

SVETI TOMA I PRINSIPE

SENEGAL (potpredsjednik)

SEJŠELI

SIJERA LEONE

SALOMONOVI OTOCI

SOMALIJA

JUŽNA AFRIKA

SUDAN (potpredsjednik) (1)

SURINAM (potpredsjednik)

SVAZI

TANZANIJA

TIMOR-LESTE

TOGO

TONGA (potpredsjednik)

TRINIDAD I TOBAGO

TUVALU

UGANDA

VANUATU

ZAMBIJA

ZIMBABVE

ADINOLFI

AGEA

ALIOT

ARENA

BAY

BEARDER

BUONANNO

CAMPBELL BANNERMAN

CASA

CEBALLOS

CHRISTENSEN

CORRAO

DANCE

DELAHAYE

DE SARNEZ

DUNCAN

ENGSTRÖM

ESTARÀS FERRAGUT

FERRARA

FERREIRA (potpredsjednik)

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GABRIEL

GÁL

GARDIAZABAL RUBIAL

GEBHARDT

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIRAUTA VIDAL

GIUFFRIDA

GOERENS

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HANNAN (potpredsjednik)

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

ITURGAIZ

KARSKI

KYENGE (potpredsjednica)

LÓPEZ AGUILAR (VP)

LÖSING

MCAVAN

MANSCOUR (potpredsjednik)

MARUSIK

MIZZI

MUSELIER (potpredsjednik)

MUSSOLINI

NART (potpredsjednik)

NEGRESCU

NEUSER

NOICHL

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI (potpredsjednik)

PHILIPPOT

POGLIESE

RIVASI (VP)

ROLIN

ROSATI

RUAS (potpredsjednik)

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

SENRA RODRÍGUEZ

STOLOJAN

THOMAS

VAIDERE

WENTA

WERNER

WIELAND

WIŚNIEWSKA (potpredsjednica)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZWIEFKA

ODBOR ZA POLITIČKA PITANJA

| Članovi AKP-a | Članovi EP-a |
| --- | --- |
| HLONGWANE (ZIMBABVE), supredsjednik
  SANOU (BURKINA FASO), potpredsjednik
  GOUMANEH (DŽIBUTI), potpredsjednik | GAHLER, supredsjednik
  ZELLER, potpredsjednik
  GUERRERO SALOM, potpredsjednik |
| ANTIGVA I BARBUDA
  YEHOUETOME (BENIN)
  GBERI (KAMERUN)
  N’GON-BABA (SREDNJOAFRIČKA REPUBLIKA)
  KOMORI
  KONGO, REPUBLIKA
  CÔTE D’IVOIRE
  PATEL (FIDŽI)
  GVAJANA
  PRIVERT (HAITI)
  PHILLIPS (JAMAJKA)
  GITURA (KENIJA)
  LIBERIJA
  MUNTHALI (MALAVI)
  SOUKOUNA (MALI)
  MARŠALOVI OTOCI
  VAQUINA (MOZAMBIK)
  NAURU
  SVETI VINCENT I GRENADINI
  KAWAMALA (TANZANIJA)
  SANTOS (TIMOR-LESTE)
  TOGO
  TAUSI (TUVALU) | ADINOLFI
  CASA
  CEBALLOS
  CORRAO
  DANCE
  DUDA
  ENGSTRÖM
  GABRIEL
  GAL
  GEBHARDT
  KARSKI
  KYENGE
  LEWER
  LÖSING
  LÓPEZ AGUILAR
  MICHEL
  PHILIPPOT
  POGLIESE
  RUAS
  WERNER
  WIELAND
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

Članovi AKP-a

Članovi EP-a

HLONGWANE (ZIMBABVE), supredsjednik

SANOU (BURKINA FASO), potpredsjednik

GOUMANEH (DŽIBUTI), potpredsjednik

GAHLER, supredsjednik

ZELLER, potpredsjednik

GUERRERO SALOM, potpredsjednik

ANTIGVA I BARBUDA

YEHOUETOME (BENIN)

GBERI (KAMERUN)

N’GON-BABA (SREDNJOAFRIČKA REPUBLIKA)

KOMORI

KONGO, REPUBLIKA

CÔTE D’IVOIRE

PATEL (FIDŽI)

GVAJANA

PRIVERT (HAITI)

PHILLIPS (JAMAJKA)

GITURA (KENIJA)

LIBERIJA

MUNTHALI (MALAVI)

SOUKOUNA (MALI)

MARŠALOVI OTOCI

VAQUINA (MOZAMBIK)

NAURU

SVETI VINCENT I GRENADINI

KAWAMALA (TANZANIJA)

SANTOS (TIMOR-LESTE)

TOGO

TAUSI (TUVALU)

ADINOLFI

CASA

CEBALLOS

CORRAO

DANCE

DUDA

ENGSTRÖM

GABRIEL

GAL

GEBHARDT

KARSKI

KYENGE

LEWER

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

PHILIPPOT

POGLIESE

RUAS

WERNER

WIELAND

ZORRINHO

ZWIEFKA

ODBOR ZA GOSPODARSKI RAZVOJ, FINANCIJE I TRGOVINU

| Članovi AKP-a | Članovi EP-a |
| --- | --- |
| TRINIDAD I TOBAGO, supredsjednik
  TANNA (UGANDA), potpredsjednik
  LOLOMANA'IA (TONGA), potpredsjednik | FERRARA, supredsjednica
  ESTARÀS FERRAGUT, potpredsjednica
  MANSCOUR, potpredsjednik |
| WORRELL (BARBADOS)
  MANGOLE (BOCVANA)
  BURUNDI
  ANDRADE RAMOS (KABO VERDE)
  DEMOKRATSKA REPUBLIKA KONGO
  EKVATORSKA GVINEJA (2)

  ETIOPIJA
  KABA (GVINEJA)
  MANE (GVINEJA BISAU)
  KIRIBATI
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)
  MUCHILA (NAMIBIJA)
  NIGERIJA
  NIUE
  SVETI TOMA I PRINSIPE
  SENEGAL
  TAUSINGA (SALOMONOVI OTOCI)
  SVETI KRISTOFOR I NEVIS
  LONG (SVETA LUCIJA)
  SUDAN (2)

  SURINAM
  DLAMINI (SVAZI)
  MUTATI (ZAMBIJA) | ARENA
  BAY
  CAMPBELL BANNERMAN
  DE SARNEZ
  DELAHAYE
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GIRAUTA VIDAL
  GRIESBECK
  HANNAN
  MIZZI
  MUSELIER
  NEGRESCU
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  STOLOJAN
  THOMAS
  WENTA |

Članovi AKP-a

Članovi EP-a

TRINIDAD I TOBAGO, supredsjednik

TANNA (UGANDA), potpredsjednik

LOLOMANA'IA (TONGA), potpredsjednik

FERRARA, supredsjednica

ESTARÀS FERRAGUT, potpredsjednica

MANSCOUR, potpredsjednik

WORRELL (BARBADOS)

MANGOLE (BOCVANA)

BURUNDI

ANDRADE RAMOS (KABO VERDE)

DEMOKRATSKA REPUBLIKA KONGO

EKVATORSKA GVINEJA (2)

ETIOPIJA

KABA (GVINEJA)

MANE (GVINEJA BISAU)

KIRIBATI

RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)

MUCHILA (NAMIBIJA)

NIGERIJA

NIUE

SVETI TOMA I PRINSIPE

SENEGAL

TAUSINGA (SALOMONOVI OTOCI)

SVETI KRISTOFOR I NEVIS

LONG (SVETA LUCIJA)

SUDAN (2)

SURINAM

DLAMINI (SVAZI)

MUTATI (ZAMBIJA)

ARENA

BAY

CAMPBELL BANNERMAN

DE SARNEZ

DELAHAYE

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GIRAUTA VIDAL

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

NEGRESCU

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

WENTA

ODBOR ZA SOCIJALNA PITANJA I OKOLIŠ

| Članovi AKP-a | Članovi EP-a |
| --- | --- |
| MANGOUALA (GABON), supredsjednik
  BALDEH (GAMBIJA), potpredsjednik
  JIMENEZ (DOMINIKANSKA REPUBLIKA), potpredsjednik | RIVASI, supredsjednica
  AGEA, potpredsjednica
  MUSSOLINI, potpredsjednica |
| XIRIMBIMBI (ANGOLA)
  BAHAMI
  PEYREFITTE (BELIZE)
  ADJEDOUE (ČAD)
  MARSTERS (COOKOVI OTOCI)
  DOMINIKA
  NAIB (ERITREJA)
  ASAMOAH (GANA)
  GRENADA
  MOQOLO (LESOTO)
  ZAMEL (MAURITANIJA)
  MAURICIJUS
  MIKRONEZIJA (SAVEZNE DRŽAVE MIKRONEZIJE)
  OUMAR (NIGER)
  PALAU
  PAPUA NOVA GVINEJA
  RUGEMA (RUANDA)
  HUNT (SAMOA)
  POOLE (SEJŠELI)
  BUNDU (SIJERA LEONE)
  ABDIRIZAK (SOMALIJA)
  MAHLALELA (JUŽNA AFRIKA)
  LENGKON (VANUATU) | ALIOT
  BEARDER
  BUONANNO
  CHRISTENSEN
  FERREIRA
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  HERRANZ GARCIA
  HETMAN
  HEUBUCH
  MARUSIK
  MCAVAN
  NART
  NEUSER
  NOICHL
  ROLIN
  SENRA RODRIGUEZ
  VAIDERE
  WIŚNIEWSKA
  ZABORSKA |

Članovi AKP-a

Članovi EP-a

MANGOUALA (GABON), supredsjednik

BALDEH (GAMBIJA), potpredsjednik

JIMENEZ (DOMINIKANSKA REPUBLIKA), potpredsjednik

RIVASI, supredsjednica

AGEA, potpredsjednica

MUSSOLINI, potpredsjednica

XIRIMBIMBI (ANGOLA)

BAHAMI

PEYREFITTE (BELIZE)

ADJEDOUE (ČAD)

MARSTERS (COOKOVI OTOCI)

DOMINIKA

NAIB (ERITREJA)

ASAMOAH (GANA)

GRENADA

MOQOLO (LESOTO)

ZAMEL (MAURITANIJA)

MAURICIJUS

MIKRONEZIJA (SAVEZNE DRŽAVE MIKRONEZIJE)

OUMAR (NIGER)

PALAU

PAPUA NOVA GVINEJA

RUGEMA (RUANDA)

HUNT (SAMOA)

POOLE (SEJŠELI)

BUNDU (SIJERA LEONE)

ABDIRIZAK (SOMALIJA)

MAHLALELA (JUŽNA AFRIKA)

LENGKON (VANUATU)

ALIOT

BEARDER

BUONANNO

CHRISTENSEN

FERREIRA

GARDIAZABAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCIA

HETMAN

HEUBUCH

MARUSIK

MCAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRIGUEZ

VAIDERE

WIŚNIEWSKA

ZABORSKA

---

(1)  Sa statusom promatrača.

(2)  Sa statusom promatrača.

---

PRILOG II.

POPIS NAZOČNIH NA SJEDNICI ODRŽANOJ U SUVI (FIDŽI) OD 15. DO 17. LIPNJA 2015.

| JACKSON (Jamajka), supredsjednik | MICHEL, supredsjednik |
| --- | --- |
| PEREIRA (Angola)
  WORRELL (Barbados) (potpredsjednik)
  PEYREFITTE (Belize)
  GBIAN (Benin)
  MANGOLE (Bocvana)
  SANOU (Burkina Faso)
  KOMBO (Kamerun)
  ANDRADE RAMOS (Kabo Verde)
  N’GON-BABA (Srednjoafrička Republika)
  LUTUNDULA APALA Pen’APALA (Kongo, Demokratska Republika) (potpredsjednik)
  MARSTERS (Cookovi Otoci) (1)

  WEIDOU (Čad) (potpredsjednik)
  GOUMANEH (Džibuti)
  NAIB (Eritreja)
  DABA WAKJIRA (Etiopija) (potpredsjednik)
  TORAO OYO (Ekvatorska Gvineja) (2)

  PATEL (Fidži)
  MANGOUALA (Gabon)
  BALDEH (Gambija)
  AMOATEY (Gana)
  GARRAWAY (Grenada)
  KABA (Gvineja)
  MANE (Gvineja Bisau)
  PRIVERT (Haïti)
  PHILLIPS (Jamajka)
  LABOSO (Kenija)
  TONG (Kiribati)
  RAMALEFANE (Lesoto)
  RAZAFINDRAVELO (Madagaskar)
  MUNTHALI (Malavi) (potpredsjednik)
  SOUKOUNA (Mali)
  ZAMEL (Mauritanija)
  VAQUINA (Mozambik) (potpredsjednik)
  MUCHILA (Namibija)
  OUMAR (Niger)
  TAUFITU (Niue)
  KANAI (Palau)
  KOMUN (Papua Nova Gvineja)
  REGEMA (Ruanda)
  LONG (Sveta Lucija)
  HUNT (Samoa)
  POOLE (Sejšeli)
  BUNDU (Sijera Leone)
  TAUSINGA (Salomonovi Otoci)
  HASSAN (Somalija)
  MAHLALELA (Južna Afrika)
  DLAMINI (Svazi)
  NDUGAI (Tanzanija)
  LOLOMANA’IA (Tonga) (potpredsjednik) | BEARDER
  CEBALLOS
  CHAUPRADE (3)
   (4)

  CHRISTENSEN
  CORRAO
  DE SARNEZ (3)
   (4)

  DIAZ DE MERA GARCIA CONSUEGRA
  GAHLER
  GAL
  GAMBUS
  GERICKE (3)
   (4)

  GILL
  GIRAUTA VIDAL (3)
   (4)

  GRIESBECK (3)
   (4)

  HETMAN
  HOLVENYI
  JACKIEWICZ
  JEZEK
  JIMENEZ BECERRIL
  KYENGE (potpredsjednica)
  LOPEZ AGUILAR
  LEGUTKO
  LEINEN
  MARTIN
  MIZZI
  NART (potpredsjednik)
  NEUSER
  PIECHA
  PIOTROWSKI (4)
   (5)

  PONGA
  POREBA (3)

  RIVASI (potpredsjednica)
  SENRA RODRIGUEZ
  SILVA PEREIRA
  STIER
  THEOCHAROUS
  VAIDERE
  VAUGHAN
  WENTA
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |
| TAUSI (Tuvalu)
  OULANYAH (Uganda)
  LENGKON (Vanuatu)
  MUTATI (Zambija)
  HLONGWANE (Zimbabve) | |

JACKSON (Jamajka), supredsjednik

MICHEL, supredsjednik

PEREIRA (Angola)

WORRELL (Barbados) (potpredsjednik)

PEYREFITTE (Belize)

GBIAN (Benin)

MANGOLE (Bocvana)

SANOU (Burkina Faso)

KOMBO (Kamerun)

ANDRADE RAMOS (Kabo Verde)

N’GON-BABA (Srednjoafrička Republika)

LUTUNDULA APALA Pen’APALA (Kongo, Demokratska Republika) (potpredsjednik)

MARSTERS (Cookovi Otoci) (1)

WEIDOU (Čad) (potpredsjednik)

GOUMANEH (Džibuti)

NAIB (Eritreja)

DABA WAKJIRA (Etiopija) (potpredsjednik)

TORAO OYO (Ekvatorska Gvineja) (2)

PATEL (Fidži)

MANGOUALA (Gabon)

BALDEH (Gambija)

AMOATEY (Gana)

GARRAWAY (Grenada)

KABA (Gvineja)

MANE (Gvineja Bisau)

PRIVERT (Haïti)

PHILLIPS (Jamajka)

LABOSO (Kenija)

TONG (Kiribati)

RAMALEFANE (Lesoto)

RAZAFINDRAVELO (Madagaskar)

MUNTHALI (Malavi) (potpredsjednik)

SOUKOUNA (Mali)

ZAMEL (Mauritanija)

VAQUINA (Mozambik) (potpredsjednik)

MUCHILA (Namibija)

OUMAR (Niger)

TAUFITU (Niue)

KANAI (Palau)

KOMUN (Papua Nova Gvineja)

REGEMA (Ruanda)

LONG (Sveta Lucija)

HUNT (Samoa)

POOLE (Sejšeli)

BUNDU (Sijera Leone)

TAUSINGA (Salomonovi Otoci)

HASSAN (Somalija)

MAHLALELA (Južna Afrika)

DLAMINI (Svazi)

NDUGAI (Tanzanija)

LOLOMANA’IA (Tonga) (potpredsjednik)

BEARDER

CEBALLOS

CHAUPRADE (3)
   (4)

CHRISTENSEN

CORRAO

DE SARNEZ (3)
   (4)

DIAZ DE MERA GARCIA CONSUEGRA

GAHLER

GAL

GAMBUS

GERICKE (3)
   (4)

GILL

GIRAUTA VIDAL (3)
   (4)

GRIESBECK (3)
   (4)

HETMAN

HOLVENYI

JACKIEWICZ

JEZEK

JIMENEZ BECERRIL

KYENGE (potpredsjednica)

LOPEZ AGUILAR

LEGUTKO

LEINEN

MARTIN

MIZZI

NART (potpredsjednik)

NEUSER

PIECHA

PIOTROWSKI (4)
   (5)

PONGA

POREBA (3)

RIVASI (potpredsjednica)

SENRA RODRIGUEZ

SILVA PEREIRA

STIER

THEOCHAROUS

VAIDERE

VAUGHAN

WENTA

ZELLER

ZORRINHO

ZWIEFKA

TAUSI (Tuvalu)

OULANYAH (Uganda)

LENGKON (Vanuatu)

MUTATI (Zambija)

HLONGWANE (Zimbabve)

Također nazočni:

ANGOLA

SIMBRÃO DE CARVALHO

XIRIMBIMBI

TEIXEIRA

BENIN

YEHOUETOME

BOCVANA

NGAKA

MOSOME

BURKINA FASO

BONKOUGOU

DRABO

M. OUEDRAOGO

G. OUEDRAOGO

KAMERUN

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

DAOUDA

SREDNJOAFRIČKA REPUBLIKA

NOUGANGA

KONGO, DEMOKRATSKA REPUBLIKA

BASIALA MAKA

KILISHO BULAMBO

MOLEKO MOLIWA

OKUNDJI NDJOVU

AIMA TSHANDIA

MAYINDOMBE

INIER LATEBO EKWA

NGINDU KABUNDI BIDUAYA

LUKUKA NKULIMBA

CÔTE D’IVOIRE

F. TOURE

S. TOURE

ERITREJA

TEKLE

HAGOS

EKVATORSKA GVINEJA

BAKALE AYETEBE

MASA ADA

ETIOPIJA

TOGA CHANAKA

IRENA

GABON

MILEBOU AUBUSSON

ONGOUORI NGOUBILI

OWONO NGUEMA

NZEH ELLANG

RISSONGA

NYONDA

GAMBIJA

SILLAH

NJIE

KEBBEH

GANA

ASAMOAH

BROWN

ANSAH-ADJEI

Akua SARKU

GVINEJA

SYLLA

DIALLO

GVINEJA BISAU

MANE

DIAS

KENIJA

KEMBI GITURA

ADEN

MASINDE

CHEBET

KINYUA

LIBERIJA

BARCLAY

DARKEL

MADAGASKAR

LIAHOSOA

MALAVI

PATEL

KAPHAMTENGO YONA

LIPANDE

CHITEYEYE

MAKANDE

MALI

HAMATOU

DIALLO

MAURITANIJA

EL MOKHTAR

SAMBA

WANATY MARRAKCHY

WANE

MOZAMBIK

SITHOLE

NAMBURETE

DAVA

MATE

NIGER

CHEGOU

OUSMANE TIEMOKO

FOUKORI

TONDY

MAINA

CAZALICA

PAPUA NOVA GVINEJA

MARO

MEALIN

RUANDA

RUGEMA

SEJŠELI

JUMAYE

SIJERA LEONE

LEWALLY

KUYEMBEH

KOROMA

SALOMONOVI OTOCI

MOSE

HALLU

WAOKEA

SOMALIJA

IBROW

FAQI

JUŽNA AFRIKA

MAMPURU

KALYAN

ROTHKEGEL

KHUZWAYO

MADLALA

TANZANIJA

ZUNGU

MWANJELWA

YAKUBU

MASUKE

ČAD

ADJI

GUELPINA

TOGO

ABIGUIME

TIGNOKPA

LAWSON

UGANDA

TANNA

KAGANZI

VANUATU

RICHARD

TAMBE

ZAMBIJA

MUBANGA

ZIMBABVE

CHIKWINYA

MAHLANGU

CHIPARE

VIJEĆE AKP-a

VIJEĆE EU-a

EDGARS RINKĒVIČS, ministar vanjskih poslova (Latvija) i trenutačni predsjedatelj Vijećem EU-a

EUROPSKA KOMISIJA

NEVEN MIMICA, povjerenik Europske komisije za međunarodnu suradnju i razvoj

EUROPSKA SLUŽBA ZA VANJSKO DJELOVANJE

DE PEYRON, voditelj odjela, Panafrika

EUROPSKI GOSPODARSKI I SOCIJALNI ODBOR

VERBOVEN

TAJNIŠTVO AKP-a

GOMES, glavni sutajnik

TAJNIŠTVO EU-a

AGUIRIANO NALDA, glavni sutajnik

---

(1)  Zemlja koju je predstavljala osoba koja nije zastupnik.

(2)  Sa statusom promatrača.

(3)  Nazočan 15. lipnja 2015.

(4)  Nazočan 16. lipnja 2015.

(5)  Nazočan 17. lipnja 2015.

---

PRILOG III.

AKREDITIRANJE NEPARLAMENTARNIH IZASLANIKA

Cookovi Otoci

Eirangi Marsters

Ministarstvo vanjskih poslova Cookovih Otoka

---

PRILOG IV.

USVOJENI TEKSTOVI

REZOLUCIJA (1)

o kulturnoj raznolikosti i ljudskim pravima u zemljama AKP-a i EU-a

Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a,

| — | koja se sastala u Suvi (Fidži) od 15. do 17. lipnja 2015., |
| --- | --- |

—

koja se sastala u Suvi (Fidži) od 15. do 17. lipnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir članak 18. stavak 1. svojeg Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 18. stavak 1. svojeg Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir Sporazum iz Cotonoua potpisan 23. lipnja 2000. u Cotonouu te revidiran u Luksemburgu 25. lipnja 2005. i u Ouagadougouu 22. lipnja 2010., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum iz Cotonoua potpisan 23. lipnja 2000. u Cotonouu te revidiran u Luksemburgu 25. lipnja 2005. i u Ouagadougouu 22. lipnja 2010.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju o rasizmu, rasnoj diskriminaciji, ksenofobiji i s njima povezanoj netoleranciji koju je Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a donijela 3. travnja 2003. u Brazzavilleu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju o rasizmu, rasnoj diskriminaciji, ksenofobiji i s njima povezanoj netoleranciji koju je Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a donijela 3. travnja 2003. u Brazzavilleu,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju o izazovima u demokratskom usklađivanju etničke, kulturne i vjerske različitosti u zemljama AKP-a i EU-a koju je donijela Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a 9. travnja 2009. u Pragu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju o izazovima u demokratskom usklađivanju etničke, kulturne i vjerske različitosti u zemljama AKP-a i EU-a koju je donijela Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a 9. travnja 2009. u Pragu,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. prosinca 2013. o spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. prosinca 2013. o spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima,

| — | uzimajući u obzir Afričku (Banjul) povelju o ljudskim pravima i pravima naroda koju je donijela Skupština OAU-a 27. lipnja 1981., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku (Banjul) povelju o ljudskim pravima i pravima naroda koju je donijela Skupština OAU-a 27. lipnja 1981.,

| — | uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda potpisanu 26. lipnja 1945., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda potpisanu 26. lipnja 1945.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o iskorjenjivanju svih oblika rasne diskriminacije koju je donijela Opća skupština UN-a 21. prosinca 1965., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o iskorjenjivanju svih oblika rasne diskriminacije koju je donijela Opća skupština UN-a 21. prosinca 1965.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima koji je donijela Opća skupština UN-a 16. prosinca 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima koji je donijela Opća skupština UN-a 16. prosinca 1966.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o pravima djeteta, koju je donijela Opća skupština UN-a 20. studenog 1989., i njezine fakultativne protokole, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o pravima djeteta, koju je donijela Opća skupština UN-a 20. studenog 1989., i njezine fakultativne protokole,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima koji je donijela Opća skupština UN-a 16. prosinca 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima koji je donijela Opća skupština UN-a 16. prosinca 1966.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UNESCO-a o zaštiti kulturne baštine u slučaju oružanog sukoba donesenu u Haagu 1954. te njezin prvi protokol iz 1954. i drugi protokol iz 1999., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UNESCO-a o zaštiti kulturne baštine u slučaju oružanog sukoba donesenu u Haagu 1954. te njezin prvi protokol iz 1954. i drugi protokol iz 1999.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o pravima osoba s invaliditetom koju je donijela Opća skupština UN-a 13. prosinca 2006., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o pravima osoba s invaliditetom koju je donijela Opća skupština UN-a 13. prosinca 2006.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o mjerama zabrane i sprečavanja nezakonitog uvoza, izvoza i prijenosa vlasništva kulturnih dobara koju je donijela Opća skupština UN-a 14. studenoga 1970., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o mjerama zabrane i sprečavanja nezakonitog uvoza, izvoza i prijenosa vlasništva kulturnih dobara koju je donijela Opća skupština UN-a 14. studenoga 1970.,

| — | uzimajući u obzir Fakultativni protokol uz Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima koji je donijela Opća skupština UN-a 10. prosinca 2008., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Fakultativni protokol uz Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima koji je donijela Opća skupština UN-a 10. prosinca 2008.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima koju je donijela Opća skupština UN-a 10. prosinca 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima koju je donijela Opća skupština UN-a 10. prosinca 1948.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o iskorjenjivanju svih oblika diskriminacije žena koju je donijela Opća skupština UN-a 18. prosinca 1979., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o iskorjenjivanju svih oblika diskriminacije žena koju je donijela Opća skupština UN-a 18. prosinca 1979.,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju o pravima osoba koje pripadaju nacionalnim ili etničkim, vjerskim i jezičnim manjinama koju je donijela Opća skupština UN-a 18. prosinca 1992., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju o pravima osoba koje pripadaju nacionalnim ili etničkim, vjerskim i jezičnim manjinama koju je donijela Opća skupština UN-a 18. prosinca 1992.,

| — | uzimajući u obzir Milenijsku deklaraciju Ujedinjenih naroda koju je donijela Opća skupština UN-a 8. rujna 2000., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Milenijsku deklaraciju Ujedinjenih naroda koju je donijela Opća skupština UN-a 8. rujna 2000.,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju o pravima autohtonih naroda koju je donijela Opća skupština UN-a 13. rujna 2007., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju o pravima autohtonih naroda koju je donijela Opća skupština UN-a 13. rujna 2007.,

| — | uzimajući u obzir Bečku deklaraciju i Akcijski program koje je donijela Svjetska konferencija UN-a o ljudskim pravima 23. lipnja 1993., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Bečku deklaraciju i Akcijski program koje je donijela Svjetska konferencija UN-a o ljudskim pravima 23. lipnja 1993.,

| — | uzimajući u obzir Durbansku deklaraciju i Akcijski program koje je donijela Svjetska konferencija UN-a protiv rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije i s njima povezane netolerancije 22. rujna 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Durbansku deklaraciju i Akcijski program koje je donijela Svjetska konferencija UN-a protiv rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije i s njima povezane netolerancije 22. rujna 2011.,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju o načelima međunarodne kulturne suradnje koju je donijela Opća konferencija UNESCO-a 4. studenoga 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju o načelima međunarodne kulturne suradnje koju je donijela Opća konferencija UNESCO-a 4. studenoga 1966.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja koju donijela Opća konferencija UNESCO-a 20. listopada 2005., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja koju donijela Opća konferencija UNESCO-a 20. listopada 2005.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o kulturnoj raznolikosti koju je donijela Opća konferencija UNESCO-a 2. prosinca 2001., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o kulturnoj raznolikosti koju je donijela Opća konferencija UNESCO-a 2. prosinca 2001.,

| — | uzimajući u obzir Američku konvenciju o ljudskim pravima koju je donijela Međuamerička specijalizirana konferencija o ljudskim pravima 22. studenog 1969., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Američku konvenciju o ljudskim pravima koju je donijela Međuamerička specijalizirana konferencija o ljudskim pravima 22. studenog 1969.,

| A. | budući da u približno 200 zemalja svijeta ima otprilike 5  000 etničkih skupina i budući da u dvjema trećinama njih postoji najmanje jedna znatna etnička ili vjerska manjina; |
| --- | --- |

A.

budući da u približno 200 zemalja svijeta ima otprilike 5  000 etničkih skupina i budući da u dvjema trećinama njih postoji najmanje jedna znatna etnička ili vjerska manjina;

| B. | budući da sve zemlje moraju poštovati i osmisliti politike koje izričito uključuju promicanje i zaštitu ljudskih prava te kulturnih, etničkih, vjerskih i jezičnih razlika, uz istodobno poticanje razvoja; |
| --- | --- |

B.

budući da sve zemlje moraju poštovati i osmisliti politike koje izričito uključuju promicanje i zaštitu ljudskih prava te kulturnih, etničkih, vjerskih i jezičnih razlika, uz istodobno poticanje razvoja;

| C. | budući da je pravni okvir u kojem se priznaju jednaka prava etničkih, vjerskih i jezičnih skupina ključan za promicanje demokratskog upravljanja, oblikovanja multikulturnih politika i poticanje razvoja; |
| --- | --- |

C.

budući da je pravni okvir u kojem se priznaju jednaka prava etničkih, vjerskih i jezičnih skupina ključan za promicanje demokratskog upravljanja, oblikovanja multikulturnih politika i poticanje razvoja;

| D. | budući da je kulturna raznolikost utvrđena značajka većine zemalja AKP-a i EU-a, ali budući da su u posljednjim desetljećima globalizacijske sile opasno ugrozile miran suživot u multikulturnim kontekstima; |
| --- | --- |

D.

budući da je kulturna raznolikost utvrđena značajka većine zemalja AKP-a i EU-a, ali budući da su u posljednjim desetljećima globalizacijske sile opasno ugrozile miran suživot u multikulturnim kontekstima;

| E. | budući da usklađivanje različitih kultura, vjeroispovijesti i jezika predstavlja novi izazov za brojna društva, uključujući Europu i zemlje AKP-a; budući da migracijski tokovi također imaju kulturnu i socijalnu dimenziju koju bi zemlje domaćini trebale uzeti u obzir; |
| --- | --- |

E.

budući da usklađivanje različitih kultura, vjeroispovijesti i jezika predstavlja novi izazov za brojna društva, uključujući Europu i zemlje AKP-a; budući da migracijski tokovi također imaju kulturnu i socijalnu dimenziju koju bi zemlje domaćini trebale uzeti u obzir;

| F. | budući da mehanizmi s pomoću kojih se jamče opća ljudska prava moraju uzeti u obzir lokalne kulturne običaje, pod uvjetom da se pritom ne ugrožavaju ljudska prava; |
| --- | --- |

F.

budući da mehanizmi s pomoću kojih se jamče opća ljudska prava moraju uzeti u obzir lokalne kulturne običaje, pod uvjetom da se pritom ne ugrožavaju ljudska prava;

| G. | budući da u globaliziranom svijetu poštovanje različitosti postaje sve važnije, kako za države, tako i za međunarodnu zajednicu, radi sprečavanja kulturnog osiromašenja i nestanka određenih kultura te društvenih, međuetničkih i međuvjerskih sukoba; |
| --- | --- |

G.

budući da u globaliziranom svijetu poštovanje različitosti postaje sve važnije, kako za države, tako i za međunarodnu zajednicu, radi sprečavanja kulturnog osiromašenja i nestanka određenih kultura te društvenih, međuetničkih i međuvjerskih sukoba;

| H. | budući da se kršenja nastavljaju te da postojeći i potencijalni ratovi uglavnom proizlaze upravo iz tih kršenja ljudskih prava, te budući da su se brojne razvojne strategije pokazale neprikladnima zbog nepoštovanja tih prava; |
| --- | --- |

H.

budući da se kršenja nastavljaju te da postojeći i potencijalni ratovi uglavnom proizlaze upravo iz tih kršenja ljudskih prava, te budući da su se brojne razvojne strategije pokazale neprikladnima zbog nepoštovanja tih prava;

Politički i pravni aspekti

| 1. | naglašava, u pogledu općeg konteksta prava na slobodu izražavanja, uključujući umjetničkog izražavanja, slobodu mišljenja i informiranja te poštovanja kulturne raznolikosti, da svaki pojedinac, sam ili zajedno s drugima, ima pravo na slobodno, pluralistično informiranje koje pridonosi cjelovitom razvoju njegova kulturnog identiteta; |
| --- | --- |

1.

naglašava, u pogledu općeg konteksta prava na slobodu izražavanja, uključujući umjetničkog izražavanja, slobodu mišljenja i informiranja te poštovanja kulturne raznolikosti, da svaki pojedinac, sam ili zajedno s drugima, ima pravo na slobodno, pluralistično informiranje koje pridonosi cjelovitom razvoju njegova kulturnog identiteta;

| 2. | naglašava da se trenutačno poštovanje ljudskih prava, s kojim je poštovanje kulturne raznolikosti u uzajamnoj vezi, može smatrati osnovnom sastavnicom vjerodostojnosti djelovanja institucija; podsjeća da je povjerenje građana u institucije na svim razinama izravno povezano s posebnim ciljevima postignutima u tom području; |
| --- | --- |

2.

naglašava da se trenutačno poštovanje ljudskih prava, s kojim je poštovanje kulturne raznolikosti u uzajamnoj vezi, može smatrati osnovnom sastavnicom vjerodostojnosti djelovanja institucija; podsjeća da je povjerenje građana u institucije na svim razinama izravno povezano s posebnim ciljevima postignutima u tom području;

| 3. | podsjeća da su, u skladu sa Sporazumom iz Cotonoua, države članice EU-a i zemlje AKP-a obvezne jačati svoje zalaganje u osiguranju pravedne i zajedničke provedbe programa i strategija koje se rukovode načelima demokracije, vladavine prava, univerzalnosti i nedjeljivosti ljudskih prava i temeljnih sloboda te poštovanjem ljudskog dostojanstva i načela jednakosti i solidarnosti u potpunoj usklađenosti s Općom deklaracijom o ljudskim pravima, Poveljom Europske unije o temeljnim pravima i međunarodnim pravom; |
| --- | --- |

3.

podsjeća da su, u skladu sa Sporazumom iz Cotonoua, države članice EU-a i zemlje AKP-a obvezne jačati svoje zalaganje u osiguranju pravedne i zajedničke provedbe programa i strategija koje se rukovode načelima demokracije, vladavine prava, univerzalnosti i nedjeljivosti ljudskih prava i temeljnih sloboda te poštovanjem ljudskog dostojanstva i načela jednakosti i solidarnosti u potpunoj usklađenosti s Općom deklaracijom o ljudskim pravima, Poveljom Europske unije o temeljnim pravima i međunarodnim pravom;

| 4. | čvrsto vjeruje da uključiva politička rješenja usmjerena na zajednicu čiji je cilj okončanje ratova i oružanih sukoba imaju ključnu ulogu u osiguranju dugotrajnog poštovanja ljudskih prava i kulturne raznolikosti; |
| --- | --- |

4.

čvrsto vjeruje da uključiva politička rješenja usmjerena na zajednicu čiji je cilj okončanje ratova i oružanih sukoba imaju ključnu ulogu u osiguranju dugotrajnog poštovanja ljudskih prava i kulturne raznolikosti;

| 5. | uvjerena je da svaka strategija ili program donesen u okviru politike razvojne suradnje EU-a i AKP-a mora jamčiti djelotvorno iskorjenjivanje svih oblika iskorištavanja ljudi i korupcije, siromaštva i socijalne nejednakosti, osigurati pristup obrazovanju za sve i olakšati uzajamno razumijevanje s obzirom na to da kršenje ljudskih prava i veliki problemi u očuvanju multikulturnog, multietničkog i multikonfesionalnog karaktera dotičnih društava proizlaze iz održavanja neljudskih i ponižavajućih uvjeta; |
| --- | --- |

5.

uvjerena je da svaka strategija ili program donesen u okviru politike razvojne suradnje EU-a i AKP-a mora jamčiti djelotvorno iskorjenjivanje svih oblika iskorištavanja ljudi i korupcije, siromaštva i socijalne nejednakosti, osigurati pristup obrazovanju za sve i olakšati uzajamno razumijevanje s obzirom na to da kršenje ljudskih prava i veliki problemi u očuvanju multikulturnog, multietničkog i multikonfesionalnog karaktera dotičnih društava proizlaze iz održavanja neljudskih i ponižavajućih uvjeta;

| 6. | ističe da su ljudska prava svojstvena svim ljudskim bićima, bez obzira na njihovu nacionalnost, vjeroispovijest, uvjerenja, mjesto prebivanja, spol, nacionalno ili etničko podrijetlo, boju ili jezik, te da sva ljudska bića imaju jednako pravo na ista ljudska prava bez diskriminacije; |
| --- | --- |

6.

ističe da su ljudska prava svojstvena svim ljudskim bićima, bez obzira na njihovu nacionalnost, vjeroispovijest, uvjerenja, mjesto prebivanja, spol, nacionalno ili etničko podrijetlo, boju ili jezik, te da sva ljudska bića imaju jednako pravo na ista ljudska prava bez diskriminacije;

| 7. | naglašava da su ljudska prava univerzalna, neotuđiva, nedjeljiva i međusobno ovisna te da se promicanje, obrana i primjena ljudskih prava ne može različito tumačiti ovisno o kulturnim, etničkim i vjerskim tradicijama ili gospodarskim i/ili geostrateškim interesima; |
| --- | --- |

7.

naglašava da su ljudska prava univerzalna, neotuđiva, nedjeljiva i međusobno ovisna te da se promicanje, obrana i primjena ljudskih prava ne može različito tumačiti ovisno o kulturnim, etničkim i vjerskim tradicijama ili gospodarskim i/ili geostrateškim interesima;

| 8. | ističe stoga da se kulturna raznolikost ne može upotrebljavati kao opravdanje za kršenje bilo kojeg ljudskog prava ugrađenog u međunarodno pravo; |
| --- | --- |

8.

ističe stoga da se kulturna raznolikost ne može upotrebljavati kao opravdanje za kršenje bilo kojeg ljudskog prava ugrađenog u međunarodno pravo;

| 9. | ističe da podupiranje i promicanje kulturne, a posebice vjerske raznolikosti, može pomoći u zaustavljanju nedavnog brzog porasta, ponajprije među mladim osobama, nasilnih radikalnih stajališta te tako pomoći u smanjenju mogućnosti regrutiranja budućih terorista; |
| --- | --- |

9.

ističe da podupiranje i promicanje kulturne, a posebice vjerske raznolikosti, može pomoći u zaustavljanju nedavnog brzog porasta, ponajprije među mladim osobama, nasilnih radikalnih stajališta te tako pomoći u smanjenju mogućnosti regrutiranja budućih terorista;

| 10. | naglašava da su, u skladu s međunarodnim konvencijama, priznavanje i zaštita ljudskog dostojanstva središnje i temeljne vrijednosti; |
| --- | --- |

10.

naglašava da su, u skladu s međunarodnim konvencijama, priznavanje i zaštita ljudskog dostojanstva središnje i temeljne vrijednosti;

| 11. | smatra da bi, ondje gdje je različitost rezultirala nasilnim sukobom ili postoji prijetnja da do njega dođe, trebalo uspostaviti stalne mehanizme posredovanja koji mogu riješiti sukobe prije nego što eskaliraju; |
| --- | --- |

11.

smatra da bi, ondje gdje je različitost rezultirala nasilnim sukobom ili postoji prijetnja da do njega dođe, trebalo uspostaviti stalne mehanizme posredovanja koji mogu riješiti sukobe prije nego što eskaliraju;

| 12. | poziva vlade EU-a i AKP-a da uključe organizacije civilnog društva u politički, međukulturni i međuvjerski dijalog; |
| --- | --- |

12.

poziva vlade EU-a i AKP-a da uključe organizacije civilnog društva u politički, međukulturni i međuvjerski dijalog;

| 13. | naglašava činjenicu da su demokratska zastupljenost manjinskih skupina i mogućnost njihova sudjelovanja u političkoj, socijalnoj i kulturnoj raspravi ključne za osiguranje provedbe demokratskih načela i načela dobrog upravljanja; |
| --- | --- |

13.

naglašava činjenicu da su demokratska zastupljenost manjinskih skupina i mogućnost njihova sudjelovanja u političkoj, socijalnoj i kulturnoj raspravi ključne za osiguranje provedbe demokratskih načela i načela dobrog upravljanja;

| 14. | ističe da je poticajna, dinamična i uključiva javna sfera s aktivnim i glasnim civilnim društvom te javnim odlučivanjem o kulturnim, socijalnim i političkim pitanjima važan element dobrog upravljanja i provedbe ljudskih prava; |
| --- | --- |

14.

ističe da je poticajna, dinamična i uključiva javna sfera s aktivnim i glasnim civilnim društvom te javnim odlučivanjem o kulturnim, socijalnim i političkim pitanjima važan element dobrog upravljanja i provedbe ljudskih prava;

| 15. | poziva međunarodne organizacije da u skladu sa svojim posebnim ovlastima i odgovornostima osiguraju da se u svim njihovim aktivnostima sustavno razmatraju kulturna prava i kulturna raznolikost u ostalim ljudskim pravima te da pridonesu razvoju transparentnih i djelotvornih mehanizama za zajedničku ocjenu i praćenje; |
| --- | --- |

15.

poziva međunarodne organizacije da u skladu sa svojim posebnim ovlastima i odgovornostima osiguraju da se u svim njihovim aktivnostima sustavno razmatraju kulturna prava i kulturna raznolikost u ostalim ljudskim pravima te da pridonesu razvoju transparentnih i djelotvornih mehanizama za zajedničku ocjenu i praćenje;

| 16. | poziva međunarodnu zajednicu da obrazovanje učini alatom za sprečavanje kulturnog i tradicionalnog običaja genitalnog sakaćenja žena koje se provodi u određenim zajednicama kao dio inicijacije u odraslu dob i kojim se definira pripada li djevojka zajednici ili ne; |
| --- | --- |

16.

poziva međunarodnu zajednicu da obrazovanje učini alatom za sprečavanje kulturnog i tradicionalnog običaja genitalnog sakaćenja žena koje se provodi u određenim zajednicama kao dio inicijacije u odraslu dob i kojim se definira pripada li djevojka zajednici ili ne;

| 17. | prepoznaje ključnu ulogu obrazovanja u osnaživanju marginaliziranih i nedovoljno zastupljenih osoba u društvu, a posebno za osnaživanje žena i djevojaka; prepoznaje ne samo da je pristup obrazovanju ljudsko pravo nego da može omogućiti ostvarivanje ostalih civilnih, političkih, gospodarskih, društvenih i kulturnih prava; |
| --- | --- |

17.

prepoznaje ključnu ulogu obrazovanja u osnaživanju marginaliziranih i nedovoljno zastupljenih osoba u društvu, a posebno za osnaživanje žena i djevojaka; prepoznaje ne samo da je pristup obrazovanju ljudsko pravo nego da može omogućiti ostvarivanje ostalih civilnih, političkih, gospodarskih, društvenih i kulturnih prava;

Kulturna raznolikost, razvoj i ljudska prava

| 18. | prepoznaje da je kulturna raznolikost neodvojiva od poštovanja općih ljudskih prava te da pogoduje razvoju naroda; |
| --- | --- |

18.

prepoznaje da je kulturna raznolikost neodvojiva od poštovanja općih ljudskih prava te da pogoduje razvoju naroda;

| 19. | poziva zemlje AKP-a i EU-a da, u skladu sa svojim posebnim ovlastima i odgovornostima, u svoja nacionalna prava i prakse uvrste ljudska prava priznata u Općoj deklaraciji iz 1948. te da osiguraju da svaka osoba koja tvrdi da su joj povrijeđena kulturna prava ima pristup djelotvornom lijeku, uključujući pravnom lijeku; |
| --- | --- |

19.

poziva zemlje AKP-a i EU-a da, u skladu sa svojim posebnim ovlastima i odgovornostima, u svoja nacionalna prava i prakse uvrste ljudska prava priznata u Općoj deklaraciji iz 1948. te da osiguraju da svaka osoba koja tvrdi da su joj povrijeđena kulturna prava ima pristup djelotvornom lijeku, uključujući pravnom lijeku;

| 20. | prepoznaje, u tom kontekstu, da se, iako svako ljudsko biće ima pravo na kulturno izražavanje, uključujući pravo uživanja i razvoja kulturnog života i identiteta, kulturna prava mogu ostvarivati samo do mjere u kojoj počinju kršiti ostala ljudska prava; naglašava da se, u skladu s međunarodnim pravom, nijedno pravo ne smije upotrebljavati na štetu drugog prava ili važećih posebnih nacionalnih zakona niti smije kršiti drugo pravo ili važeće posebne nacionalne zakone; |
| --- | --- |

20.

prepoznaje, u tom kontekstu, da se, iako svako ljudsko biće ima pravo na kulturno izražavanje, uključujući pravo uživanja i razvoja kulturnog života i identiteta, kulturna prava mogu ostvarivati samo do mjere u kojoj počinju kršiti ostala ljudska prava; naglašava da se, u skladu s međunarodnim pravom, nijedno pravo ne smije upotrebljavati na štetu drugog prava ili važećih posebnih nacionalnih zakona niti smije kršiti drugo pravo ili važeće posebne nacionalne zakone;

| 21. | naglašava da bi se kulturna raznolikost trebala štititi i promicati slobodom izražavanja, informiranja i komunikacije te slobodom od diskriminacije; |
| --- | --- |

21.

naglašava da bi se kulturna raznolikost trebala štititi i promicati slobodom izražavanja, informiranja i komunikacije te slobodom od diskriminacije;

| 22. | zabrinut je zbog sustavnog povećanja broja vjerskih i kulturnih sukoba koji često dovode do krvavih ratova u kojima se krše ljudska prava i mnogi su ljudi ubijeni; |
| --- | --- |

22.

zabrinut je zbog sustavnog povećanja broja vjerskih i kulturnih sukoba koji često dovode do krvavih ratova u kojima se krše ljudska prava i mnogi su ljudi ubijeni;

| 23. | prepoznaje da ljudska prava kao što su sloboda uvjerenja, vjeroispovijedi, mišljenja, savjesti i izražavanja, a posebno sloboda medija uz slobodu okupljanja i slobodu udruživanja, imaju izravnu ulogu u promicanju i zaštiti kulturne raznolikosti te da pluralističko društvo promiče uživanje ljudskih prava; |
| --- | --- |

23.

prepoznaje da ljudska prava kao što su sloboda uvjerenja, vjeroispovijedi, mišljenja, savjesti i izražavanja, a posebno sloboda medija uz slobodu okupljanja i slobodu udruživanja, imaju izravnu ulogu u promicanju i zaštiti kulturne raznolikosti te da pluralističko društvo promiče uživanje ljudskih prava;

| 24. | naglašava da svaki pojedinac ima slobodu izbora u vezi s time poistovjećuje li se s jednom ili više kulturnih zajednica, neovisno o granicama, te slobodu promjene te odluke; ističe usto da se nikoga ne može prisiliti da se poistovjeti s kulturnom zajednicom ili bude u nju asimiliran protiv svoje volje; |
| --- | --- |

24.

naglašava da svaki pojedinac ima slobodu izbora u vezi s time poistovjećuje li se s jednom ili više kulturnih zajednica, neovisno o granicama, te slobodu promjene te odluke; ističe usto da se nikoga ne može prisiliti da se poistovjeti s kulturnom zajednicom ili bude u nju asimiliran protiv svoje volje;

| 25. | prepoznaje da postoje različite politike i ustavna rješenja za usklađivanje kulturne raznolikosti; |
| --- | --- |

25.

prepoznaje da postoje različite politike i ustavna rješenja za usklađivanje kulturne raznolikosti;

| 26. | posebno naglašava da se strogo mora osigurati jednakost prava muškaraca i žena te da se štetne prakse, kao što su genitalno sakaćenje žena, rano i prisilno sklapanje braka, masovna ubojstva zbog spolne diskriminacije, uključujući infanticid djevojčica, prisilni pobačaji ili feticid ženskog ploda, zločini iz časti, uskraćivanje odgovarajućeg obrazovanja ženama, seksualno iskorištavanje žena radi zarade i obiteljsko nasilje, nikada se ne mogu opravdati političkim, socijalnim, vjerskim ili kulturnim razlozima ili na temelju bilo kakve narodne tradicije te bi se stoga trebale zabraniti, a kršenja tih zabrana strogo kažnjavati u skladu sa zakonom i zakonskim postupkom; primjećuje u tom pogledu neosporne koristi u smislu razvoja koje se mogu ostvariti emancipacijom žena i većom jednakosti spolova; ističe, također, važnost i nužnost prava djece te potrebu da se sve zemlje AKP-a i države članice EU-a strogo pridržavaju Deklaracije o pravima djeteta; |
| --- | --- |

26.

posebno naglašava da se strogo mora osigurati jednakost prava muškaraca i žena te da se štetne prakse, kao što su genitalno sakaćenje žena, rano i prisilno sklapanje braka, masovna ubojstva zbog spolne diskriminacije, uključujući infanticid djevojčica, prisilni pobačaji ili feticid ženskog ploda, zločini iz časti, uskraćivanje odgovarajućeg obrazovanja ženama, seksualno iskorištavanje žena radi zarade i obiteljsko nasilje, nikada se ne mogu opravdati političkim, socijalnim, vjerskim ili kulturnim razlozima ili na temelju bilo kakve narodne tradicije te bi se stoga trebale zabraniti, a kršenja tih zabrana strogo kažnjavati u skladu sa zakonom i zakonskim postupkom; primjećuje u tom pogledu neosporne koristi u smislu razvoja koje se mogu ostvariti emancipacijom žena i većom jednakosti spolova; ističe, također, važnost i nužnost prava djece te potrebu da se sve zemlje AKP-a i države članice EU-a strogo pridržavaju Deklaracije o pravima djeteta;

| 27. | poziva EU i zemlje AKP-a da primjene usklađeniji pristup za sprečavanje namjernog uništenja kulturne baštine, nezakonitog trgovanja i krijumčarenja kulturnim dobrima radeći u bliskoj suradnji s UNESCO-om i ostalim mjerodavnim međunarodnim organizacijama; |
| --- | --- |

27.

poziva EU i zemlje AKP-a da primjene usklađeniji pristup za sprečavanje namjernog uništenja kulturne baštine, nezakonitog trgovanja i krijumčarenja kulturnim dobrima radeći u bliskoj suradnji s UNESCO-om i ostalim mjerodavnim međunarodnim organizacijama;

| 28. | ističe, posebno, da se dječja prava općenito, a posebice ona koja su povezana s pitanjima kao što su djeca u sukobu ili dječji rad, moraju snažno podupirati; |
| --- | --- |

28.

ističe, posebno, da se dječja prava općenito, a posebice ona koja su povezana s pitanjima kao što su djeca u sukobu ili dječji rad, moraju snažno podupirati;

Međunarodna i regionalna suradnja te razvojna politika

| 29. | naglašava ključnu ulogu zastupnika u promicanju i zaštiti ljudskih prava; dodaje da međuparlamentarne sjednice, kao što su Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a, pomažu u poticanju tolerancije i promicanju kulturne raznolikosti; |
| --- | --- |

29.

naglašava ključnu ulogu zastupnika u promicanju i zaštiti ljudskih prava; dodaje da međuparlamentarne sjednice, kao što su Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a, pomažu u poticanju tolerancije i promicanju kulturne raznolikosti;

| 30. | smatra da bi uspostava novih struktura za međuvjerski dijalog između EU-a i zemalja AKP-a radi razmjene stajališta i najboljih praksi predstavljala djelotvoran mehanizam za promicanje uzajamnog poštovanja i pridonošenja upravljanju sukobima u regijama zahvaćenima vjerskom netolerancijom i ekstremizmom; |
| --- | --- |

30.

smatra da bi uspostava novih struktura za međuvjerski dijalog između EU-a i zemalja AKP-a radi razmjene stajališta i najboljih praksi predstavljala djelotvoran mehanizam za promicanje uzajamnog poštovanja i pridonošenja upravljanju sukobima u regijama zahvaćenima vjerskom netolerancijom i ekstremizmom;

| 31. | poziva zemlje AKP-a i EU-a da povećaju dodjelu sredstava za međunarodnu suradnju te da, posebice, povećaju svoju interakciju u okviru mjerodavnih međunarodnih organizacija; |
| --- | --- |

31.

poziva zemlje AKP-a i EU-a da povećaju dodjelu sredstava za međunarodnu suradnju te da, posebice, povećaju svoju interakciju u okviru mjerodavnih međunarodnih organizacija;

| 32. | podsjeća na svoj prilog multilateralnim rješenjima u kontekstu globalne nesigurnosti, izrazitog siromaštva te socijalne i ekonomske nepravde u zemljama AKP-a i EU-a, koji djeluju protiv mirnog suživota i uzajamnog razumijevanja među narodima i kulturama; |
| --- | --- |

32.

podsjeća na svoj prilog multilateralnim rješenjima u kontekstu globalne nesigurnosti, izrazitog siromaštva te socijalne i ekonomske nepravde u zemljama AKP-a i EU-a, koji djeluju protiv mirnog suživota i uzajamnog razumijevanja među narodima i kulturama;

| 33. | prima na znanje ulogu međukulturnog dijaloga i razmjene, kao što je dijeljenje folklora, umjetnosti i baštine, u njegovanju suživota i izgradnji mira unutar država i među njima; |
| --- | --- |

33.

prima na znanje ulogu međukulturnog dijaloga i razmjene, kao što je dijeljenje folklora, umjetnosti i baštine, u njegovanju suživota i izgradnji mira unutar država i među njima;

| 34. | nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede institucijama Afričke unije i institucijama Europske unije, Vijeću AKP-a, regionalnim integriranim organizacijama skupine AKP i glavnom tajniku Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

34.

nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede institucijama Afričke unije i institucijama Europske unije, Vijeću AKP-a, regionalnim integriranim organizacijama skupine AKP i glavnom tajniku Ujedinjenih naroda.

REZOLUCIJA (2)

o financiranju ulaganja, trgovine i infrastrukture u zemljama AKP-a s pomoću EU-ovih mehanizama spajanja

Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a,

| — | koja se sastala u Suvi (Fidži) od 15. do 17. lipnja 2015., |
| --- | --- |

—

koja se sastala u Suvi (Fidži) od 15. do 17. lipnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir članak 18. stavak 1. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 18. stavak 1. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica afričke, karipske i pacifičke skupine država, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane, potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000. (Sporazum iz Cotonoua) (3), posebice njegov članak 21., te revizije Sporazuma iz Cotonoua iz 2005. i 2010. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica afričke, karipske i pacifičke skupine država, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane, potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000. (Sporazum iz Cotonoua) (3), posebice njegov članak 21., te revizije Sporazuma iz Cotonoua iz 2005. i 2010. (4),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 23. listopada 2012. o Planu za promjenu: budućnost razvojne politike EU-a (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 23. listopada 2012. o Planu za promjenu: budućnost razvojne politike EU-a (5),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. listopada 2011. naslovljenu „Povećanje učinka razvojne politike EU-a: plan za promjenu” (COM(2011) 637 – SEC(2011)1172 – SEC(2011)1173) (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. listopada 2011. naslovljenu „Povećanje učinka razvojne politike EU-a: plan za promjenu” (COM(2011) 637 – SEC(2011)1172 – SEC(2011)1173) (6),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije naslovljenu „Snažnija uloga privatnog sektora u postizanju uključivog i održivog rasta u zemljama u razvoju” (COM(2014) 263), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije naslovljenu „Snažnija uloga privatnog sektora u postizanju uključivog i održivog rasta u zemljama u razvoju” (COM(2014) 263),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije Vijeću i Europskom Parlamentu o aktivnostima platforme EU-a za spajanje u vanjskoj suradnji od njezine uspostave do kraja srpnja 2014. (COM(2014) 733), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije Vijeću i Europskom Parlamentu o aktivnostima platforme EU-a za spajanje u vanjskoj suradnji od njezine uspostave do kraja srpnja 2014. (COM(2014) 733),

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće br. 16/2014 Europskog revizorskog suda o djelotvornosti spajanja bespovratnih sredstava instrumenata za regionalno ulaganje sa zajmovima financijskih institucija za potporu vanjskim politikama EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće br. 16/2014 Europskog revizorskog suda o djelotvornosti spajanja bespovratnih sredstava instrumenata za regionalno ulaganje sa zajmovima financijskih institucija za potporu vanjskim politikama EU-a,

| — | uzimajući u obzir instrument za ulaganje Europskoga razvojnog fonda i potporu koju Europska investicijska banka nudi državama AKP-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir instrument za ulaganje Europskoga razvojnog fonda i potporu koju Europska investicijska banka nudi državama AKP-a,

| — | uzimajući u obzir Zakladu za infrastrukturu EU-a i Afrike te instrumente ulaganja za karipske i pacifičke države, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zakladu za infrastrukturu EU-a i Afrike te instrumente ulaganja za karipske i pacifičke države,

| — | uzimajući u obzir platformu EU-a za spajanje u vanjskoj suradnji, koju predvode Glavna uprava Europske komisije za gospodarske i financijske poslove te Glavna uprava za međunarodnu suradnju i razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir platformu EU-a za spajanje u vanjskoj suradnji, koju predvode Glavna uprava Europske komisije za gospodarske i financijske poslove te Glavna uprava za međunarodnu suradnju i razvoj,

| — | uzimajući u obzir zaključke od 12. prosinca 2013. Vijeća Europske unije i predstavnika vlada država članica, koji se sastaju u Vijeću, o financiranju iskorjenjivanja siromaštva i održivog razvoja nakon 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke od 12. prosinca 2013. Vijeća Europske unije i predstavnika vlada država članica, koji se sastaju u Vijeću, o financiranju iskorjenjivanja siromaštva i održivog razvoja nakon 2015.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Međuvladinog odbora stručnjaka za financiranje održivog razvoja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Međuvladinog odbora stručnjaka za financiranje održivog razvoja,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu AKP-a i EU-a od 12. lipnja 2014. o razvojnom planu za razdoblje nakon 2015. (ACP/84/025/14 Rev.5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu AKP-a i EU-a od 12. lipnja 2014. o razvojnom planu za razdoblje nakon 2015. (ACP/84/025/14 Rev.5),

| — | uzimajući u obzir sveobuhvatno izvješće glavnog tajnika UN-a o planu održivog razvoja za razdoblje nakon 2015. naslovljenom „Put prema dostojanstvu do 2030.: okončanje siromaštva, preobrazba svih života i zaštita planeta” (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sveobuhvatno izvješće glavnog tajnika UN-a o planu održivog razvoja za razdoblje nakon 2015. naslovljenom „Put prema dostojanstvu do 2030.: okončanje siromaštva, preobrazba svih života i zaštita planeta” (7),

| — | uzimajući u obzir neslužbeni dokument Odjela UN-a za gospodarska i društvena pitanja od 21. siječnja 2015. o pripremnom procesu za Treću međunarodnu konferenciju o financiranju razvoja (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir neslužbeni dokument Odjela UN-a za gospodarska i društvena pitanja od 21. siječnja 2015. o pripremnom procesu za Treću međunarodnu konferenciju o financiranju razvoja (8),

| — | uzimajući u obzir Otvorenu radnu skupinu osnovanu 22. siječnja 2013. odlukom 67/555 (A/67/L.48/rev.1) Opće skupštine UN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Otvorenu radnu skupinu osnovanu 22. siječnja 2013. odlukom 67/555 (A/67/L.48/rev.1) Opće skupštine UN-a,

| — | uzimajući u obzir Partnerstvo iz Busana za učinkovitu razvojnu suradnju, doneseno na Četvrtom forumu OECD-a na visokoj razini o učinkovitosti pomoći, održanom u Busanu u Republici Koreji od 29. studenoga do 1. prosinca 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Partnerstvo iz Busana za učinkovitu razvojnu suradnju, doneseno na Četvrtom forumu OECD-a na visokoj razini o učinkovitosti pomoći, održanom u Busanu u Republici Koreji od 29. studenoga do 1. prosinca 2011.,

| A. | budući da privatni sektor nije samo ključni čimbenik gospodarskoga rasta, stvaranja radnih mjesta, opskrbe robom i pružanja usluga te trgovine i inovacija nego je i važan izvor vanjskoga financiranja te pomaže u pokretanju unutarnjih sredstava potrebnih kako bi se zadovoljile financijske potrebe zemalja u razvoju; |
| --- | --- |

A.

budući da privatni sektor nije samo ključni čimbenik gospodarskoga rasta, stvaranja radnih mjesta, opskrbe robom i pružanja usluga te trgovine i inovacija nego je i važan izvor vanjskoga financiranja te pomaže u pokretanju unutarnjih sredstava potrebnih kako bi se zadovoljile financijske potrebe zemalja u razvoju;

| B. | budući da izravna strana ulaganja imaju potencijal za pridonošenje postizanju ciljeva održivog razvoja, što se odražava u prijedlogu Plana djelovanja UNCTAD-a za ulaganja u ciljeve održivog razvoja, pod uvjetom da se izravna strana ulaganja reguliraju na odgovarajući način i budu povezana s konkretnim poboljšanjima u domaćoj ekonomiji, uključujući u pogledu prijenosa tehnologija i stvaranja mogućnosti za osposobljavanje lokalne radne snage, uključujući žene i mlade; |
| --- | --- |

B.

budući da izravna strana ulaganja imaju potencijal za pridonošenje postizanju ciljeva održivog razvoja, što se odražava u prijedlogu Plana djelovanja UNCTAD-a za ulaganja u ciljeve održivog razvoja, pod uvjetom da se izravna strana ulaganja reguliraju na odgovarajući način i budu povezana s konkretnim poboljšanjima u domaćoj ekonomiji, uključujući u pogledu prijenosa tehnologija i stvaranja mogućnosti za osposobljavanje lokalne radne snage, uključujući žene i mlade;

| C. | budući da spajanje, kako ga se provodi instrumentima EU-a, podrazumijeva kombinaciju tržišnih (ili povlaštenih) zajmova i sastavnica bespovratnih sredstava (ili ekvivalentom bespovratnih sredstava) ovisno o potrebi, kao što su bespovratna sredstva izravnog ulaganja, tehnička pomoć, subvencioniranje kamatnih stopa i drugi financijski instrumenti, uključujući jamstvene mehanizme u okviru razvojne suradnje AKP-a i EU-a; |
| --- | --- |

C.

budući da spajanje, kako ga se provodi instrumentima EU-a, podrazumijeva kombinaciju tržišnih (ili povlaštenih) zajmova i sastavnica bespovratnih sredstava (ili ekvivalentom bespovratnih sredstava) ovisno o potrebi, kao što su bespovratna sredstva izravnog ulaganja, tehnička pomoć, subvencioniranje kamatnih stopa i drugi financijski instrumenti, uključujući jamstvene mehanizme u okviru razvojne suradnje AKP-a i EU-a;

| D. | budući da je Europska komisija u svojem „Planu za promjenu” iz 2011. predvidjela da će se veći dio potpore EU-a usmjeriti kroz inovativne financijske instrumente, uključujući instrumente za spajanje bespovratnih sredstava i zajmova, te da će EU nastaviti razvijati mehanizme spajanja radi jačanja financijskih sredstava za razvoj, temeljeći se na uspješnim iskustvima kao što su europski investicijski instrumenti (za europsko susjedstvo, Zapadni Balkan, Latinsku Ameriku i središnju Aziju) te Zaklada za infrastrukturu EU-a i Afrike; |
| --- | --- |

D.

budući da je Europska komisija u svojem „Planu za promjenu” iz 2011. predvidjela da će se veći dio potpore EU-a usmjeriti kroz inovativne financijske instrumente, uključujući instrumente za spajanje bespovratnih sredstava i zajmova, te da će EU nastaviti razvijati mehanizme spajanja radi jačanja financijskih sredstava za razvoj, temeljeći se na uspješnim iskustvima kao što su europski investicijski instrumenti (za europsko susjedstvo, Zapadni Balkan, Latinsku Ameriku i središnju Aziju) te Zaklada za infrastrukturu EU-a i Afrike;

| E. | budući da je dosad regionalni instrument za ulaganje u načelu bio učinkovit, ali je i dalje potrebno raditi na njegovu obliku i djelovanju, primjerice pripremanjem smjernica i sudjelovanjem u platformi EU-a za spajanje u vanjskoj suradnji; |
| --- | --- |

E.

budući da je dosad regionalni instrument za ulaganje u načelu bio učinkovit, ali je i dalje potrebno raditi na njegovu obliku i djelovanju, primjerice pripremanjem smjernica i sudjelovanjem u platformi EU-a za spajanje u vanjskoj suradnji;

| F. | budući da platforma EU-a za suradnju i razvoj, u koju su uključene Europska komisija, države članice, Europski parlament i europske financijske institucije, služi kao važan forum jer nudi preporuke o primjeni spajanja u cilju daljnjeg povećanja učinkovitosti i djelotvornosti mehanizma spajanja; |
| --- | --- |

F.

budući da platforma EU-a za suradnju i razvoj, u koju su uključene Europska komisija, države članice, Europski parlament i europske financijske institucije, služi kao važan forum jer nudi preporuke o primjeni spajanja u cilju daljnjeg povećanja učinkovitosti i djelotvornosti mehanizma spajanja;

| G. | budući da se EU posebno usredotočio na prilike pružene spajanjem, tj. mogućnost kombiniranja potpore u obliku bespovratnih sredstava s povratnim sredstvima, kao što su zajmovi, rizični kapital ili temeljni kapital; |
| --- | --- |

G.

budući da se EU posebno usredotočio na prilike pružene spajanjem, tj. mogućnost kombiniranja potpore u obliku bespovratnih sredstava s povratnim sredstvima, kao što su zajmovi, rizični kapital ili temeljni kapital;

| H. | budući da je mehanizam spajanja važno sredstvo iskorištavanja dodatnih sredstava za razvoj i povećanja učinka potpore EU-a; |
| --- | --- |

H.

budući da je mehanizam spajanja važno sredstvo iskorištavanja dodatnih sredstava za razvoj i povećanja učinka potpore EU-a;

| I. | budući da je u tematskom izvješću br. 16/2014 Europskog revizorskog suda o primjeni spajanja zaključeno da za gotovo polovinu pregledanih projekata nema dovoljno dokaza na temelju kojih bi se zaključilo da su bespovratna sredstva opravdana, dok u nekoliko slučajeva postoje naznake da su se ulaganja mogla provesti bez doprinosa EU-a; |
| --- | --- |

I.

budući da je u tematskom izvješću br. 16/2014 Europskog revizorskog suda o primjeni spajanja zaključeno da za gotovo polovinu pregledanih projekata nema dovoljno dokaza na temelju kojih bi se zaključilo da su bespovratna sredstva opravdana, dok u nekoliko slučajeva postoje naznake da su se ulaganja mogla provesti bez doprinosa EU-a;

| J. | budući da bi se mehanizmom spajanja trebalo pridonijeti poticanju sudjelovanja lokalnog stanovništva u zemljama AKP-a uz potpuno poštovanje načela vlasništva; |
| --- | --- |

J.

budući da bi se mehanizmom spajanja trebalo pridonijeti poticanju sudjelovanja lokalnog stanovništva u zemljama AKP-a uz potpuno poštovanje načela vlasništva;

| K. | budući da Komisija istražuje mogućnosti kako bi proširila područje primjene mješovitih sredstava u novim područjima kao što su održiva poljoprivreda i socijalni sektori te omogućila više projekata s jakim utjecajem na razvoj lokalnog privatnog sektora kao što su pristup malih i srednjih poduzeća financiranju stvaranjem novih mogućnosti za privatni sektor unutar regionalnih mehanizama mješovitih sredstava; |
| --- | --- |

K.

budući da Komisija istražuje mogućnosti kako bi proširila područje primjene mješovitih sredstava u novim područjima kao što su održiva poljoprivreda i socijalni sektori te omogućila više projekata s jakim utjecajem na razvoj lokalnog privatnog sektora kao što su pristup malih i srednjih poduzeća financiranju stvaranjem novih mogućnosti za privatni sektor unutar regionalnih mehanizama mješovitih sredstava;

| L. | budući da se Partnerstvom iz Busana za učinkovitu razvojnu suradnju preporučuje razvoj inovativnih financijskih mehanizama radi pokretanja više privatnog financiranja u cilju potpore razvojnih ciljeva; |
| --- | --- |

L.

budući da se Partnerstvom iz Busana za učinkovitu razvojnu suradnju preporučuje razvoj inovativnih financijskih mehanizama radi pokretanja više privatnog financiranja u cilju potpore razvojnih ciljeva;

| M. | budući da zemlje AKP-a imaju ograničena javna sredstva i goleme potrebe za financijskim sredstvima za ulaganja; |
| --- | --- |

M.

budući da zemlje AKP-a imaju ograničena javna sredstva i goleme potrebe za financijskim sredstvima za ulaganja;

| N. | budući da se zemlje AKP-a suočavaju s teškoćama u financiranju svojeg razvoja i pristupanju domaćem i međunarodnom privatnom kapitalu; |
| --- | --- |

N.

budući da se zemlje AKP-a suočavaju s teškoćama u financiranju svojeg razvoja i pristupanju domaćem i međunarodnom privatnom kapitalu;

| O. | budući da je trenutačna gospodarska kriza ozbiljno pogodila zemlje u usponu i zemlje u razvoju izravnim utjecajem na njihove proračunske politike i pristup institucionalnim i privatnim financijskim sredstvima potrebnima za provedbu projekata koji zahtijevaju velike količine kapitala i pružanje osnovnih usluga; |
| --- | --- |

O.

budući da je trenutačna gospodarska kriza ozbiljno pogodila zemlje u usponu i zemlje u razvoju izravnim utjecajem na njihove proračunske politike i pristup institucionalnim i privatnim financijskim sredstvima potrebnima za provedbu projekata koji zahtijevaju velike količine kapitala i pružanje osnovnih usluga;

| P. | budući da je danas financiranje politike razvoja uglavnom privatne naravi; budući da se privatnim financiranjem može dopuniti, ali ne i zamijeniti javno financiranje; |
| --- | --- |

P.

budući da je danas financiranje politike razvoja uglavnom privatne naravi; budući da se privatnim financiranjem može dopuniti, ali ne i zamijeniti javno financiranje;

| Q. | budući da se uključenošću privatnog i javnog sektora mogu smanjiti troškovi, a povećati učinkovitost, djelotvornost i kvaliteta javnih usluga te izbjeći nepošteni postupci privatizacije; |
| --- | --- |

Q.

budući da se uključenošću privatnog i javnog sektora mogu smanjiti troškovi, a povećati učinkovitost, djelotvornost i kvaliteta javnih usluga te izbjeći nepošteni postupci privatizacije;

| R. | budući da se financiranje razvoja mora prilagoditi kako bi odgovaralo uvjetima na svjetskoj razini koji se mijenjaju te budući da je stoga potrebno osmisliti i provesti odgovarajuće nove inovativne financijske instrumente, kao što su porezi na financijske transakcije i porezi na ugljik u međunarodnom zrakoplovnom i pomorskom prometu,; |
| --- | --- |

R.

budući da se financiranje razvoja mora prilagoditi kako bi odgovaralo uvjetima na svjetskoj razini koji se mijenjaju te budući da je stoga potrebno osmisliti i provesti odgovarajuće nove inovativne financijske instrumente, kao što su porezi na financijske transakcije i porezi na ugljik u međunarodnom zrakoplovnom i pomorskom prometu,;

| S. | budući da se privatnim financiranjem nudi golem potencijal te je ono glavni izvor vanjskoga financiranja u zemljama u razvoju i budući da bi takve zemlje trebale poduzeti sve potrebne korake kako bi iskoristile svoje komparativne prednosti; budući da je, međutim, fiskalni prostor u razvijenim zemljama i zemljama u razvoju u stvarnosti ograničen zahtjevima globalnih ulagača i financijskih tržišta; |
| --- | --- |

S.

budući da se privatnim financiranjem nudi golem potencijal te je ono glavni izvor vanjskoga financiranja u zemljama u razvoju i budući da bi takve zemlje trebale poduzeti sve potrebne korake kako bi iskoristile svoje komparativne prednosti; budući da je, međutim, fiskalni prostor u razvijenim zemljama i zemljama u razvoju u stvarnosti ograničen zahtjevima globalnih ulagača i financijskih tržišta;

| T. | budući da privatno ulaganje ne bi smjelo biti zamjena za službenu razvojnu pomoć te budući da bi javno-privatna partnerstva koja se financiraju mehanizmima spajanja trebala u svim okolnostima biti usklađena s nacionalnim razvojnim planom zemlje domaćina uz istodobno pokretanje financiranja ublažavanjem rizika i podjelom rizika; |
| --- | --- |

T.

budući da privatno ulaganje ne bi smjelo biti zamjena za službenu razvojnu pomoć te budući da bi javno-privatna partnerstva koja se financiraju mehanizmima spajanja trebala u svim okolnostima biti usklađena s nacionalnim razvojnim planom zemlje domaćina uz istodobno pokretanje financiranja ublažavanjem rizika i podjelom rizika;

| U. | budući da, u geopolitičkom smislu i smislu razvojne strategije, zemlje AKP-a imaju različite profile rizika, ali ne i zajednički pristup, te budući da se spajanjem zajmova i bespovratnih sredstava osigurava da se projektima koji bi mogli biti održivi, ali su nedovoljno isplativi ili stvaraju visoki rizik, mogu privući privatna ulaganja; |
| --- | --- |

U.

budući da, u geopolitičkom smislu i smislu razvojne strategije, zemlje AKP-a imaju različite profile rizika, ali ne i zajednički pristup, te budući da se spajanjem zajmova i bespovratnih sredstava osigurava da se projektima koji bi mogli biti održivi, ali su nedovoljno isplativi ili stvaraju visoki rizik, mogu privući privatna ulaganja;

| 1. | priznaje da privatna ulaganja i financije u zemljama u razvoju, ako se pravilno reguliraju, mogu pridonijeti potpori lokalnim tvrtkama i lokalnom gospodarstvu te ponuditi dostojanstvena radna mjesta; u tom smislu smatra da bi primjena mehanizma spajanja trebala odgovoriti na jasan niz smjernica kako bi se javna potpora usmjerila samo na ona ulaganja privatnog sektora koja osiguravaju pozitivne ishode razvoja i poštuju načela odgovornog financiranja; |
| --- | --- |

1.

priznaje da privatna ulaganja i financije u zemljama u razvoju, ako se pravilno reguliraju, mogu pridonijeti potpori lokalnim tvrtkama i lokalnom gospodarstvu te ponuditi dostojanstvena radna mjesta; u tom smislu smatra da bi primjena mehanizma spajanja trebala odgovoriti na jasan niz smjernica kako bi se javna potpora usmjerila samo na ona ulaganja privatnog sektora koja osiguravaju pozitivne ishode razvoja i poštuju načela odgovornog financiranja;

| 2. | posebno potiče Europsku komisiju, koja je naznačila da u nadolazećim godinama želi znatno proširiti primjenu spajanja u okviru suradnje zemalja AKP-a i EU-a, da provede preporuke iz tematskog izvješća Europskog revizorskog suda o primjeni spajanja te da procijeni mehanizam spajanja zajmova i bespovratnih sredstava, osobito u pogledu razvoja i financijske dodatnosti, transparentnosti i odgovornosti; |
| --- | --- |

2.

posebno potiče Europsku komisiju, koja je naznačila da u nadolazećim godinama želi znatno proširiti primjenu spajanja u okviru suradnje zemalja AKP-a i EU-a, da provede preporuke iz tematskog izvješća Europskog revizorskog suda o primjeni spajanja te da procijeni mehanizam spajanja zajmova i bespovratnih sredstava, osobito u pogledu razvoja i financijske dodatnosti, transparentnosti i odgovornosti;

| 3. | pozdravlja mjere koje su u tijeku, a usmjerene su na poboljšanje upravljanja EU-ovim instrumentima za spajanje, čime će se omogućiti povećanje moći i dodatnosti financiranih projekata; naglašava da bi Europska komisija trebala dodatno poboljšati nadzor nad time kako se primjenjuju bespovratna sredstva EU-a; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja mjere koje su u tijeku, a usmjerene su na poboljšanje upravljanja EU-ovim instrumentima za spajanje, čime će se omogućiti povećanje moći i dodatnosti financiranih projekata; naglašava da bi Europska komisija trebala dodatno poboljšati nadzor nad time kako se primjenjuju bespovratna sredstva EU-a;

| 4. | smatra da je spajanje napredno i logično s obzirom na količine novca i omjer zajmova i bespovratnih sredstava te ističe kako se tim sporazumom osigurava da zemlje mogu dobiti sredstva, a da pritom ne postanu prezadužene; |
| --- | --- |

4.

smatra da je spajanje napredno i logično s obzirom na količine novca i omjer zajmova i bespovratnih sredstava te ističe kako se tim sporazumom osigurava da zemlje mogu dobiti sredstva, a da pritom ne postanu prezadužene;

| 5. | ističe da prijašnja iskustva pokazuju da se zemlje nepovoljnim ugovorima o javno-privatnim partnerstvima mogu dodatno zadužiti s obzirom na to da nerazmjerno velike rizike često snosi javni sektor, a zarada uglavnom pripadne privatnom sektoru; poziva da se vladama partnerskih zemalja poveća tehnička pomoć pri određivanju dobroga regulatornog okvira za odgovorno financiranje, pa i za povrat troškova i raspodjelu dobitaka; |
| --- | --- |

5.

ističe da prijašnja iskustva pokazuju da se zemlje nepovoljnim ugovorima o javno-privatnim partnerstvima mogu dodatno zadužiti s obzirom na to da nerazmjerno velike rizike često snosi javni sektor, a zarada uglavnom pripadne privatnom sektoru; poziva da se vladama partnerskih zemalja poveća tehnička pomoć pri određivanju dobroga regulatornog okvira za odgovorno financiranje, pa i za povrat troškova i raspodjelu dobitaka;

| 6. | primjećuje da se spajanje bespovratnih sredstava i zajmova uglavnom primjenjuje u energetskom i prometnom sektoru, sektoru voda i ICT-a te bi se trebalo dodatno proširiti na područja kao što su infrastruktura, mikropoduzeća, mala i srednja poduzeća, poljoprivreda i socijalni sektor; |
| --- | --- |

6.

primjećuje da se spajanje bespovratnih sredstava i zajmova uglavnom primjenjuje u energetskom i prometnom sektoru, sektoru voda i ICT-a te bi se trebalo dodatno proširiti na područja kao što su infrastruktura, mikropoduzeća, mala i srednja poduzeća, poljoprivreda i socijalni sektor;

| 7. | ističe da bi se primjena mehanizma spajanja trebala usredotočiti na projekte koji mogu imati najveći utjecaj u pogledu uključivog i održivog razvoja; |
| --- | --- |

7.

ističe da bi se primjena mehanizma spajanja trebala usredotočiti na projekte koji mogu imati najveći utjecaj u pogledu uključivog i održivog razvoja;

| 8. | primjećuje da mehanizam spajanja, u svojem sadašnjem obliku, uključuje spajanje javnih bespovratnih sredstava i zajmova financijskih institucija te drugih mehanizama za podjelu rizika, čime se u vrijeme financijske krize omogućuje financiranje projekata unatoč proračunskim ograničenjima; naglašava da se javno-privatnim partnerstvima ne bi smjelo financirati transnacionalna društva s bogatog sjevera, koja mogu pristupiti drugim izvorima financiranja; |
| --- | --- |

8.

primjećuje da mehanizam spajanja, u svojem sadašnjem obliku, uključuje spajanje javnih bespovratnih sredstava i zajmova financijskih institucija te drugih mehanizama za podjelu rizika, čime se u vrijeme financijske krize omogućuje financiranje projekata unatoč proračunskim ograničenjima; naglašava da se javno-privatnim partnerstvima ne bi smjelo financirati transnacionalna društva s bogatog sjevera, koja mogu pristupiti drugim izvorima financiranja;

| 9. | smatra da bi se sve odluke o promicanju uporabe javno-privatnih partnerstava preko mehanizma spajanja u zemljama u razvoju trebale zasnivati na temeljitoj procjeni tih mehanizama i stečenom iskustvu; naglašava, u tom kontekstu, da provedena istraživanja pokazuju da se velika većina javno-privatnih partnerstva ne zasniva na temeljitoj procjeni učinka te da su njihovi razvojni ishodi slabo dokazani; |
| --- | --- |

9.

smatra da bi se sve odluke o promicanju uporabe javno-privatnih partnerstava preko mehanizma spajanja u zemljama u razvoju trebale zasnivati na temeljitoj procjeni tih mehanizama i stečenom iskustvu; naglašava, u tom kontekstu, da provedena istraživanja pokazuju da se velika većina javno-privatnih partnerstva ne zasniva na temeljitoj procjeni učinka te da su njihovi razvojni ishodi slabo dokazani;

| 10. | naglašava da razvojne agencije moraju osigurati da se financiranje javnog razvoja upotrebljava za potporu lokalnih gospodarskih mreža u zemljama u razvoju; posebno naglašava da bi javno-privatna partnerstva trebala stremiti ka izgradnji kapaciteta domaćih mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća; |
| --- | --- |

10.

naglašava da razvojne agencije moraju osigurati da se financiranje javnog razvoja upotrebljava za potporu lokalnih gospodarskih mreža u zemljama u razvoju; posebno naglašava da bi javno-privatna partnerstva trebala stremiti ka izgradnji kapaciteta domaćih mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća;

| 11. | naglašava da je, kako bi se optimiziralo moguće spajanje zajmova i bespovratnih sredstava, potrebno uspostaviti transparentne postupke za primjenu mehanizma spajanja kako bi se osiguralo djelotvorno upravljanje i vlasništvo zemalja korisnica i drugih zainteresiranih strana; zauzima stajalište da bi se transparentnim praksama trebala pružiti osnova za tijesnu odgovornost; |
| --- | --- |

11.

naglašava da je, kako bi se optimiziralo moguće spajanje zajmova i bespovratnih sredstava, potrebno uspostaviti transparentne postupke za primjenu mehanizma spajanja kako bi se osiguralo djelotvorno upravljanje i vlasništvo zemalja korisnica i drugih zainteresiranih strana; zauzima stajalište da bi se transparentnim praksama trebala pružiti osnova za tijesnu odgovornost;

| 12. | naglašava da se spajanjem zajmova i bespovratnih sredstava ne rješavaju svi problemi financiranja i da se tako ne jamči automatski trajan učinak koji je u skladu s ciljevima zemlje korisnice, osobito u pogledu potreba socijalnih sektora; u tom smislu upozorava na uporabu povlaštenih zajmova za ulaganja u socijalnim sektorima kao što su zdravstvo i obrazovanje jer to može otežati pružanje usluga od općeg interesa, osobito osjetljivim skupinama; naglašava da bi se u zemljama korisnicama trebalo oskudnim javnim sredstvima poduprijeti javna ulaganja, kojima se neće nužno ostvariti kratkoročni ili srednjoročni povrat financijskih sredstava; |
| --- | --- |

12.

naglašava da se spajanjem zajmova i bespovratnih sredstava ne rješavaju svi problemi financiranja i da se tako ne jamči automatski trajan učinak koji je u skladu s ciljevima zemlje korisnice, osobito u pogledu potreba socijalnih sektora; u tom smislu upozorava na uporabu povlaštenih zajmova za ulaganja u socijalnim sektorima kao što su zdravstvo i obrazovanje jer to može otežati pružanje usluga od općeg interesa, osobito osjetljivim skupinama; naglašava da bi se u zemljama korisnicama trebalo oskudnim javnim sredstvima poduprijeti javna ulaganja, kojima se neće nužno ostvariti kratkoročni ili srednjoročni povrat financijskih sredstava;

| 13. | naglašava da mehanizmi spajanja zajmova i bespovratnih sredstava, osim što pružaju financijsku i nefinancijsku korist, također mogu uključivati znatne rizike povezane s vlasništvom, zaduženošću i situacijskim troškovima, a mogu i preispitati njihovu učinkovitosti i utjecaj, dodatnost sredstava i narušavanje tržišta; |
| --- | --- |

13.

naglašava da mehanizmi spajanja zajmova i bespovratnih sredstava, osim što pružaju financijsku i nefinancijsku korist, također mogu uključivati znatne rizike povezane s vlasništvom, zaduženošću i situacijskim troškovima, a mogu i preispitati njihovu učinkovitosti i utjecaj, dodatnost sredstava i narušavanje tržišta;

| 14. | primjećuje da je pristup financiranju i instrumentima za podjelu rizika u zemljama u razvoju važan preduvjet za funkcioniranje spajanja zajmova i bespovratnih sredstava; poziva stoga na uspostavljanje mehanizma za podjelu rizika u suradnji s europskim institucijama za financiranje razvoja, kao i s nacionalnim i regionalnim agencijama, u cilju povećanja javno-privatnih ulaganja, posebno u područjima kao što su obnovljivi izvori energije, građevinarstvo, promet i komunalne usluge, koja karakteriziraju visoka prethodna ulaganja, visoka izloženost riziku i često nepoštena međunarodna konkurencija; |
| --- | --- |

14.

primjećuje da je pristup financiranju i instrumentima za podjelu rizika u zemljama u razvoju važan preduvjet za funkcioniranje spajanja zajmova i bespovratnih sredstava; poziva stoga na uspostavljanje mehanizma za podjelu rizika u suradnji s europskim institucijama za financiranje razvoja, kao i s nacionalnim i regionalnim agencijama, u cilju povećanja javno-privatnih ulaganja, posebno u područjima kao što su obnovljivi izvori energije, građevinarstvo, promet i komunalne usluge, koja karakteriziraju visoka prethodna ulaganja, visoka izloženost riziku i često nepoštena međunarodna konkurencija;

| 15. | naglašava važnost razvoja javno-privatnih partnerstva u okviru postupka spajanja zajmova i bespovratnih sredstava te stvaranja foruma za politički dijalog i koordinaciju projekata između Europske unije i zemalja AKP-a kao korak prema postizanju ciljeva razvoja i učinkovitosti potpore, uz istodobno jamčenje jasnog, stabilnog i sigurnog okruženja, dobro upravljanje i učinkovito rješavanje sporova; |
| --- | --- |

15.

naglašava važnost razvoja javno-privatnih partnerstva u okviru postupka spajanja zajmova i bespovratnih sredstava te stvaranja foruma za politički dijalog i koordinaciju projekata između Europske unije i zemalja AKP-a kao korak prema postizanju ciljeva razvoja i učinkovitosti potpore, uz istodobno jamčenje jasnog, stabilnog i sigurnog okruženja, dobro upravljanje i učinkovito rješavanje sporova;

| 16. | potiče zemlje AKP-a da ojačaju zakonodavni okvir potreban kako bi se poboljšala javno-privatna partnerstva u okviru mehanizma spajanja; |
| --- | --- |

16.

potiče zemlje AKP-a da ojačaju zakonodavni okvir potreban kako bi se poboljšala javno-privatna partnerstva u okviru mehanizma spajanja;

| 17. | nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede Vijeću ministara AKP-a i EU-a, Europskom parlamentu, Europskoj komisiji, Europskom vijeću, Afričkoj uniji, Panafričkom parlamentu, regionalnim i nacionalnim parlamentima, regionalnim organizacijama povezanima s državama AKP-a i Europskoj investicijskoj banci. |
| --- | --- |

17.

nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede Vijeću ministara AKP-a i EU-a, Europskom parlamentu, Europskoj komisiji, Europskom vijeću, Afričkoj uniji, Panafričkom parlamentu, regionalnim i nacionalnim parlamentima, regionalnim organizacijama povezanima s državama AKP-a i Europskoj investicijskoj banci.

REZOLUCIJA (9)

o izazovima i mogućnostima u području obrazovanja i strukovnog osposobljavanja u državama AKP-a

Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a,

| — | koja se sastala u Suvi (Fidži) od 15. do 17. lipnja 2015., |
| --- | --- |

—

koja se sastala u Suvi (Fidži) od 15. do 17. lipnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir članak 18. stavak 1. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 18. stavak 1. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica skupine afričkih, karipskih i pacifičkih zemalja, s jedne strane, i Europske zajednice te njezinih država članica, s druge strane, potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000. (10) („Sporazum iz Cotonoua”), kako je prvi put izmijenjen u Luksemburgu 25. lipnja 2005. (11) te drugi put izmijenjen u Ouagadougouu 22. lipnja 2010. (12), a posebno njegov članak 25. stavak 1. točku (a) o unapređenju obrazovanja i osposobljavanja na svim razinama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica skupine afričkih, karipskih i pacifičkih zemalja, s jedne strane, i Europske zajednice te njezinih država članica, s druge strane, potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000. (10) („Sporazum iz Cotonoua”), kako je prvi put izmijenjen u Luksemburgu 25. lipnja 2005. (11) te drugi put izmijenjen u Ouagadougouu 22. lipnja 2010. (12), a posebno njegov članak 25. stavak 1. točku (a) o unapređenju obrazovanja i osposobljavanja na svim razinama,

| — | uzimajući u obzir Milenijske razvojne ciljeve, posebno cilj 2A za ostvarenje univerzalnog osnovnog obrazovanja te cilj 3A za ukidanje rodne nejednakosti u osnovnom i sekundarnom obrazovanju, po mogućnosti do 2005., a na svim razinama obrazovanja najkasnije 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Milenijske razvojne ciljeve, posebno cilj 2A za ostvarenje univerzalnog osnovnog obrazovanja te cilj 3A za ukidanje rodne nejednakosti u osnovnom i sekundarnom obrazovanju, po mogućnosti do 2005., a na svim razinama obrazovanja najkasnije 2015.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UNESCO-a o borbi protiv diskriminacije u području obrazovanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UNESCO-a o borbi protiv diskriminacije u području obrazovanja,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 25. listopada 2012. o izvješću EU-a 2011. o političkoj usklađenosti u interesu razvoja (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 25. listopada 2012. o izvješću EU-a 2011. o političkoj usklađenosti u interesu razvoja (13),

| — | uzimajući u obzir uspostavu pokreta Obrazovanja za sve (EFA) u Jomtienu u Tajlandu i potpisivanje Deklaracije o obrazovanju za sve 9. ožujka 1990., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir uspostavu pokreta Obrazovanja za sve (EFA) u Jomtienu u Tajlandu i potpisivanje Deklaracije o obrazovanju za sve 9. ožujka 1990.,

| — | uzimajući u obzir ciljeve EFA-e koji su doneseni na Svjetskom obrazovnom forumu u Dakaru u Senegalu 28. travnja 2000., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ciljeve EFA-e koji su doneseni na Svjetskom obrazovnom forumu u Dakaru u Senegalu 28. travnja 2000.,

| — | uzimajući u obzir zaključke s Konferencije UN-a o održivom razvoju (Rio+20) održane 22. lipnja 2012. u Rio de Janeiru pod naslovom „Budućnost kakvu želimo”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke s Konferencije UN-a o održivom razvoju (Rio+20) održane 22. lipnja 2012. u Rio de Janeiru pod naslovom „Budućnost kakvu želimo”,

| — | uzimajući u obzir petogodišnju Svjetsku inicijativu za obrazovanje prije svega (GEFI) koju je glavni tajnik Ujedinjenih naroda pokrenuo u rujnu 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir petogodišnju Svjetsku inicijativu za obrazovanje prije svega (GEFI) koju je glavni tajnik Ujedinjenih naroda pokrenuo u rujnu 2012.,

| — | uzimajući u obzir izvješće o globalnom tematskom savjetovanju o obrazovanju u okviru programa razvoja nakon 2015. koji su UNESCO i Unicef objavili u rujnu 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o globalnom tematskom savjetovanju o obrazovanju u okviru programa razvoja nakon 2015. koji su UNESCO i Unicef objavili u rujnu 2013.,

| — | uzimajući u obzir Sporazum iz Muscata koji je donesen na svjetskom sastanku o obrazovanju za sve u Muscatu u Omanu 14. svibnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum iz Muscata koji je donesen na svjetskom sastanku o obrazovanju za sve u Muscatu u Omanu 14. svibnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Kishorea Singha, posebnog izvjestitelja UN-a o pravu na obrazovanje, od 24. rujna 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Kishorea Singha, posebnog izvjestitelja UN-a o pravu na obrazovanje, od 24. rujna 2014.,

| — | uzimajući u obzir dokument Afričke unije od 31. svibnja 2007. o strategiji oživljavanja tehničkog strukovnog obrazovanja i osposobljavanja (TVET) u Africi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument Afričke unije od 31. svibnja 2007. o strategiji oživljavanja tehničkog strukovnog obrazovanja i osposobljavanja (TVET) u Africi,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za društvena pitanja i okoliš (AKP-EU/101.717/14/fin.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za društvena pitanja i okoliš (AKP-EU/101.717/14/fin.),

| A. | budući da Sporazum iz Cotonoua poziva da se posebna pozornost posveti osiguranju odgovarajućih razina financiranja u društvenim sektorima, uključujući unapređenje obrazovanja i osposobljavanja na svim razinama, rad na priznavanju kvalifikacija tercijarnog obrazovanja, uspostavu sustava za osiguranje kvalitete obrazovanja, uključujući obrazovanje i osposobljavanje putem interneta ili drugim nekonvencionalnim metodama, i jačanje tehničkih sposobnosti i vještina; |
| --- | --- |

A.

budući da Sporazum iz Cotonoua poziva da se posebna pozornost posveti osiguranju odgovarajućih razina financiranja u društvenim sektorima, uključujući unapređenje obrazovanja i osposobljavanja na svim razinama, rad na priznavanju kvalifikacija tercijarnog obrazovanja, uspostavu sustava za osiguranje kvalitete obrazovanja, uključujući obrazovanje i osposobljavanje putem interneta ili drugim nekonvencionalnim metodama, i jačanje tehničkih sposobnosti i vještina;

| B. | budući da je svjetski pokret EFA, koji je 1990. započet u Jomtienu, a 2000. potvrđen u Dakaru, najvažniji oblik zalaganja za obrazovanje u posljednjih nekoliko desetljeća te pomaže u ostvarenju znatnog napretka obrazovanja; |
| --- | --- |

B.

budući da je svjetski pokret EFA, koji je 1990. započet u Jomtienu, a 2000. potvrđen u Dakaru, najvažniji oblik zalaganja za obrazovanje u posljednjih nekoliko desetljeća te pomaže u ostvarenju znatnog napretka obrazovanja;

| C. | budući da je cilj GEFI-ja ubrzati napredak prema ostvarenju ciljeva EFA-e i milenijskih razvojnih ciljeva u vezi s obrazovanjem, a posebno okupiti širok spektar dionika za posljednje napore za 2015., postaviti kvalitetno, bitno obrazovanje koje donosi promjene u središte socijalnih i političkih programa te programa razvoja i zalagati se za nužno financiranje obrazovanja održivim nastojanjima globalnog zalaganja; |
| --- | --- |

C.

budući da je cilj GEFI-ja ubrzati napredak prema ostvarenju ciljeva EFA-e i milenijskih razvojnih ciljeva u vezi s obrazovanjem, a posebno okupiti širok spektar dionika za posljednje napore za 2015., postaviti kvalitetno, bitno obrazovanje koje donosi promjene u središte socijalnih i političkih programa te programa razvoja i zalagati se za nužno financiranje obrazovanja održivim nastojanjima globalnog zalaganja;

| D. | budući da nije izgledno da će se do 2015. ostvariti program EFA-e i milenijski razvojni ciljevi povezani s obrazovanjem te budući da treba priznati trajnu važnost programa EFA-e, a posebno u vezi sa šest ciljeva koji pokrivaju sve aspekte temeljnog obrazovanja od ranog učenja i pismenosti odraslih do kvalitete obrazovanja; |
| --- | --- |

D.

budući da nije izgledno da će se do 2015. ostvariti program EFA-e i milenijski razvojni ciljevi povezani s obrazovanjem te budući da treba priznati trajnu važnost programa EFA-e, a posebno u vezi sa šest ciljeva koji pokrivaju sve aspekte temeljnog obrazovanja od ranog učenja i pismenosti odraslih do kvalitete obrazovanja;

| E. | budući da postoji poveznica između razine gospodarskog, društvenog, kulturnog i političkog razvoja te napretka koji država može postići u ostvarenju milenijskih razvojnih ciljeva i ciljeva EFA-e; budući da samo unapređenje pristupa obrazovanju i razinama pružanja obrazovanja svim mladima, a posebno djevojčicama i mladima s invaliditetom, može pomoći u ostvarenju tih i drugih razvojnih ciljeva; |
| --- | --- |

E.

budući da postoji poveznica između razine gospodarskog, društvenog, kulturnog i političkog razvoja te napretka koji država može postići u ostvarenju milenijskih razvojnih ciljeva i ciljeva EFA-e; budući da samo unapređenje pristupa obrazovanju i razinama pružanja obrazovanja svim mladima, a posebno djevojčicama i mladima s invaliditetom, može pomoći u ostvarenju tih i drugih razvojnih ciljeva;

| F. | budući da više od 57 milijuna djece i 69 milijuna adolescenata i dalje nema pristup učinkovitu temeljnom obrazovanju; budući da se procjenjuje da je 2011. 774 milijuna odraslih, od čega gotovo dvije trećine žena, bilo nepismeno, a najmanje 250 milijuna djece ne zna čitati, pisati niti vlada osnovnim računskim operacijama iako su u školi proveli barem četiri godine; |
| --- | --- |

F.

budući da više od 57 milijuna djece i 69 milijuna adolescenata i dalje nema pristup učinkovitu temeljnom obrazovanju; budući da se procjenjuje da je 2011. 774 milijuna odraslih, od čega gotovo dvije trećine žena, bilo nepismeno, a najmanje 250 milijuna djece ne zna čitati, pisati niti vlada osnovnim računskim operacijama iako su u školi proveli barem četiri godine;

| G. | budući da su nezavršavanje formalnog školovanja, nedovoljna razina stjecanja osnovnih vještina i loša kvaliteta i značaj obrazovanja ozbiljni problemi te budući da postoji trajna nejednakost u pristupu, sudjelovanju i ishodima učenja na svim razinama obrazovanja, posebno za najosjetljivije skupine i manjine; |
| --- | --- |

G.

budući da su nezavršavanje formalnog školovanja, nedovoljna razina stjecanja osnovnih vještina i loša kvaliteta i značaj obrazovanja ozbiljni problemi te budući da postoji trajna nejednakost u pristupu, sudjelovanju i ishodima učenja na svim razinama obrazovanja, posebno za najosjetljivije skupine i manjine;

| H. | budući da je u izvješću posebnog izvjestitelja UN-a o pravu na obrazovanje iz 2014. navedeno da se na područjima pojačane privatizacije obrazovanja mogu povećati marginalizacija i isključenost te da se time potiče nejednak pristup obrazovanju za ionako ranjive skupine kao što su djevojčice, djeca s invaliditetom i etničke manjine, čime se produbljuju šire nejednakosti u društvu; |
| --- | --- |

H.

budući da je u izvješću posebnog izvjestitelja UN-a o pravu na obrazovanje iz 2014. navedeno da se na područjima pojačane privatizacije obrazovanja mogu povećati marginalizacija i isključenost te da se time potiče nejednak pristup obrazovanju za ionako ranjive skupine kao što su djevojčice, djeca s invaliditetom i etničke manjine, čime se produbljuju šire nejednakosti u društvu;

| I. | budući da nedostatak odgovarajućih uvjeta pristupa obrazovanju i institucijama za osposobljavanje ograničava uključenost osoba s invaliditetom u ostvarenju temeljnog prava na obrazovanje; |
| --- | --- |

I.

budući da nedostatak odgovarajućih uvjeta pristupa obrazovanju i institucijama za osposobljavanje ograničava uključenost osoba s invaliditetom u ostvarenju temeljnog prava na obrazovanje;

| J. | budući da je nejednakost spolova u obrazovanju poseban problem, s obzirom na to da je do 2011. tek 60 % zemalja ostvarilo jednakost spolova na osnovnoj razini, a 38 % zemalja na sekundarnoj razini; |
| --- | --- |

J.

budući da je nejednakost spolova u obrazovanju poseban problem, s obzirom na to da je do 2011. tek 60 % zemalja ostvarilo jednakost spolova na osnovnoj razini, a 38 % zemalja na sekundarnoj razini;

| K. | budući da mnoge države AKP-a bilježe ozbiljan nedostatak financijskih sredstava za obrazovanje i strukovno osposobljavanje na nacionalnoj i međunarodnoj razini, što je ozbiljno narušilo napredak u omogućivanju pristupa kvalitetnom obrazovanju za sve; |
| --- | --- |

K.

budući da mnoge države AKP-a bilježe ozbiljan nedostatak financijskih sredstava za obrazovanje i strukovno osposobljavanje na nacionalnoj i međunarodnoj razini, što je ozbiljno narušilo napredak u omogućivanju pristupa kvalitetnom obrazovanju za sve;

| L. | budući da je uključivo i dostupno formalno i neformalno obrazovanje visoke kvalitete za sve ključno radi smanjenja društvenih nejednakosti i jačanja marginaliziranih zajednica i nedovoljno zastupljenih osoba, posebno žena i djevojaka, čime se pridonosi aktivnom građanstvu, otvorenom i dinamičnom javnom prostoru te poboljšanju demokratskog upravljanja; |
| --- | --- |

L.

budući da je uključivo i dostupno formalno i neformalno obrazovanje visoke kvalitete za sve ključno radi smanjenja društvenih nejednakosti i jačanja marginaliziranih zajednica i nedovoljno zastupljenih osoba, posebno žena i djevojaka, čime se pridonosi aktivnom građanstvu, otvorenom i dinamičnom javnom prostoru te poboljšanju demokratskog upravljanja;

| M. | budući da je osnaživanje žena i djevojaka kroz obrazovanje ključno za borbu protiv nejednakosti spolova u društvima te da bi trebalo biti središnji čimbenik obrazovne politike država AKP-a; budući da, s druge strane, nedostatak pristupa žena i djevojaka obrazovanju pridonosi njihovoj nedovoljnoj zastupljenosti u javnome, društvenome i političkom prostoru; |
| --- | --- |

M.

budući da je osnaživanje žena i djevojaka kroz obrazovanje ključno za borbu protiv nejednakosti spolova u društvima te da bi trebalo biti središnji čimbenik obrazovne politike država AKP-a; budući da, s druge strane, nedostatak pristupa žena i djevojaka obrazovanju pridonosi njihovoj nedovoljnoj zastupljenosti u javnome, društvenome i političkom prostoru;

| N. | budući da su nasilje i napadi na djecu i zaposlenike obrazovnih institucija u nekim državama AKP-a u porastu, posebno u Nigeriji, Keniji i njihovim susjednim zemljama; |
| --- | --- |

N.

budući da su nasilje i napadi na djecu i zaposlenike obrazovnih institucija u nekim državama AKP-a u porastu, posebno u Nigeriji, Keniji i njihovim susjednim zemljama;

| O. | budući da su se od donošenja ciljeva EFA-e i milenijskih razvojnih ciljeva dogodile znatne društveno-gospodarske i demografske promjene, a mijenjaju se zahtjevi u pogledu vrste i razine znanja, vještina i kompetencija u gospodarstvima temeljenima na znanju; |
| --- | --- |

O.

budući da su se od donošenja ciljeva EFA-e i milenijskih razvojnih ciljeva dogodile znatne društveno-gospodarske i demografske promjene, a mijenjaju se zahtjevi u pogledu vrste i razine znanja, vještina i kompetencija u gospodarstvima temeljenima na znanju;

| P. | budući da su mladi ključni za novu generaciju ciljeva održivog razvoja, posebno onih koji su namijenjeni za ostvarenje uključivog i održivog gospodarskog rasta, pune i produktivne zaposlenosti te dostojnog rada za sve; |
| --- | --- |

P.

budući da su mladi ključni za novu generaciju ciljeva održivog razvoja, posebno onih koji su namijenjeni za ostvarenje uključivog i održivog gospodarskog rasta, pune i produktivne zaposlenosti te dostojnog rada za sve;

| Q. | budući da je odljev mozgova iz država AKP-a glavni izazov za njihova gospodarstva, koji zbog ograničenih resursa ne mogu riješiti; |
| --- | --- |

Q.

budući da je odljev mozgova iz država AKP-a glavni izazov za njihova gospodarstva, koji zbog ograničenih resursa ne mogu riješiti;

| R. | budući da obrazovanje može imati ključnu ulogu ne samo u održivosti okoliša, zdravstvu i gospodarskom rastu te u ostvarenju milenijskih razvojnih ciljeva općenito nego i u izgradnji mira; budući da obrazovanje, možda i više nego ijedan sektor, može omogućiti izrazito vidljive rane mirovne dividende o kojima može ovisiti opstanak mirovnih sporazuma; budući da uključivi obrazovni sustavi mogu stvoriti održiv i pravičan gospodarski razvoj, a ako su prilagođena razvoju stajališta koja pridonose međusobnom razumijevanju, toleranciji i poštovanju, društva mogu biti manje podložna nasilnim sukobima; |
| --- | --- |

R.

budući da obrazovanje može imati ključnu ulogu ne samo u održivosti okoliša, zdravstvu i gospodarskom rastu te u ostvarenju milenijskih razvojnih ciljeva općenito nego i u izgradnji mira; budući da obrazovanje, možda i više nego ijedan sektor, može omogućiti izrazito vidljive rane mirovne dividende o kojima može ovisiti opstanak mirovnih sporazuma; budući da uključivi obrazovni sustavi mogu stvoriti održiv i pravičan gospodarski razvoj, a ako su prilagođena razvoju stajališta koja pridonose međusobnom razumijevanju, toleranciji i poštovanju, društva mogu biti manje podložna nasilnim sukobima;

| S. | budući da mora postojati prilagodljiv obrazovni sustav (škole, nastavnici, sveučilišta i upravitelji) koji raspolaže sigurnošću i metodama za suočavanje s uobičajenim i izvanrednim izazovima, a povezan je sa stabilnim obiteljskim okružjem; budući da je uloga obitelji temeljna u cjeloživotnom razvoju, a posebno u razvoju tijekom djetinjstva, za vrijednosti i osobne vještine; |
| --- | --- |

S.

budući da mora postojati prilagodljiv obrazovni sustav (škole, nastavnici, sveučilišta i upravitelji) koji raspolaže sigurnošću i metodama za suočavanje s uobičajenim i izvanrednim izazovima, a povezan je sa stabilnim obiteljskim okružjem; budući da je uloga obitelji temeljna u cjeloživotnom razvoju, a posebno u razvoju tijekom djetinjstva, za vrijednosti i osobne vještine;

| T. | budući da je nužno osigurati da obrazovni sustavi poštuju kulturu i tradicije država AKP-a radi postizanja učinkovitog spoja inovacije i tradicije te osiguranja da osposobljavanje u državama AKP-a korisnicima omogući potrebne vještine poučavanja i očuvanja uobičajenih značajki predmetnih država; |
| --- | --- |

T.

budući da je nužno osigurati da obrazovni sustavi poštuju kulturu i tradicije država AKP-a radi postizanja učinkovitog spoja inovacije i tradicije te osiguranja da osposobljavanje u državama AKP-a korisnicima omogući potrebne vještine poučavanja i očuvanja uobičajenih značajki predmetnih država;

| U. | budući da rascjepkanost i slaba sposobnost upravljačkih struktura, nedostatak poveznica s tržištem rada, nedovoljna kvalificiranost nastavnika i loša infrastruktura sprečavaju da se ljudi stručnim osposobljavanjem osnaže kako bi u cijelosti razvili svoje sposobnosti te iskoristili društvene mogućnosti i mogućnosti zapošljavanja; |
| --- | --- |

U.

budući da rascjepkanost i slaba sposobnost upravljačkih struktura, nedostatak poveznica s tržištem rada, nedovoljna kvalificiranost nastavnika i loša infrastruktura sprečavaju da se ljudi stručnim osposobljavanjem osnaže kako bi u cijelosti razvili svoje sposobnosti te iskoristili društvene mogućnosti i mogućnosti zapošljavanja;

| V. | budući da su u okviru 10. Europskog razvojnog fonda EDULINK i programi AKP-a i EU-a za znanost i tehnologiju posvećeni višem obrazovanju i istraživanju, koje financira EU, a provodi Glavno tajništvo AKP-a, izvrstan temelj za suradnju u području obrazovanja i tehničkog osposobljavanja; |
| --- | --- |

V.

budući da su u okviru 10. Europskog razvojnog fonda EDULINK i programi AKP-a i EU-a za znanost i tehnologiju posvećeni višem obrazovanju i istraživanju, koje financira EU, a provodi Glavno tajništvo AKP-a, izvrstan temelj za suradnju u području obrazovanja i tehničkog osposobljavanja;

| W. | budući da su za ostvarenje ciljeva boljeg obrazovanja potrebni učitelji i profesori s neophodnim kvalifikacijama; budući da bi sve države trebalo poticati na promicanje struktura koje su neophodne za omogućivanje cjeloživotnog osposobljavanja edukatora kao ključnog čimbenika u unapređenju razina obrazovanja; |
| --- | --- |

W.

budući da su za ostvarenje ciljeva boljeg obrazovanja potrebni učitelji i profesori s neophodnim kvalifikacijama; budući da bi sve države trebalo poticati na promicanje struktura koje su neophodne za omogućivanje cjeloživotnog osposobljavanja edukatora kao ključnog čimbenika u unapređenju razina obrazovanja;

| X. | budući da održiva organizacija, financiranje i upravljanje obrazovanjem mogu pomoći državama u ostvarenju gospodarskih i društvenih ciljeva; |
| --- | --- |

X.

budući da održiva organizacija, financiranje i upravljanje obrazovanjem mogu pomoći državama u ostvarenju gospodarskih i društvenih ciljeva;

| Y. | budući da privatni sektor može ostvariti vrijedan doprinos obrazovanju, ne samo financiranjem institucija višeg školstva nego i poticanjem inovacija i promicanjem poduzetništva u državama AKP-a; |
| --- | --- |

Y.

budući da privatni sektor može ostvariti vrijedan doprinos obrazovanju, ne samo financiranjem institucija višeg školstva nego i poticanjem inovacija i promicanjem poduzetništva u državama AKP-a;

| Z. | budući da je obrazovanje nužno povezano s društvenom uključenosti i aktivnim građanstvom; |
| --- | --- |

Z.

budući da je obrazovanje nužno povezano s društvenom uključenosti i aktivnim građanstvom;

| AA. | budući da spajanje zahtjeva privatnog sektora s osposobljavanjem mladih može pomoći u ostvarenju dvaju važnih ciljeva: prilika za zapošljavanje mladih i gospodarskog rasta država AKP-a; |
| --- | --- |

AA.

budući da spajanje zahtjeva privatnog sektora s osposobljavanjem mladih može pomoći u ostvarenju dvaju važnih ciljeva: prilika za zapošljavanje mladih i gospodarskog rasta država AKP-a;

| 1. | prepoznaje da postoji snažna potreba za novim i naprednim programom obrazovanja i osposobljavanja u državama AKP-a koji nadilazi postojeće ciljeve u pogledu dubine i djelokruga te koji ljudima pruža razumijevanje, kompetencije i vrijednosti koje su im potrebne da bi se uhvatili u koštac s brojnim izazovima s kojima se suočavaju naša društva i gospodarstva; |
| --- | --- |

1.

prepoznaje da postoji snažna potreba za novim i naprednim programom obrazovanja i osposobljavanja u državama AKP-a koji nadilazi postojeće ciljeve u pogledu dubine i djelokruga te koji ljudima pruža razumijevanje, kompetencije i vrijednosti koje su im potrebne da bi se uhvatili u koštac s brojnim izazovima s kojima se suočavaju naša društva i gospodarstva;

| 2. | naglašava višestruke koristi ulaganja u naukovanje visoke kvalitete, kao što su unapređenje stručnih vještina, razvoj stručnog identiteta i nove prilike za posao; |
| --- | --- |

2.

naglašava višestruke koristi ulaganja u naukovanje visoke kvalitete, kao što su unapređenje stručnih vještina, razvoj stručnog identiteta i nove prilike za posao;

| 3. | prepoznaje da obitelji i škole dijele odgovornost za obrazovanje te poziva na donošenje mjera koje su nužne kako bi se podržala uloga obitelji kao edukatora; |
| --- | --- |

3.

prepoznaje da obitelji i škole dijele odgovornost za obrazovanje te poziva na donošenje mjera koje su nužne kako bi se podržala uloga obitelji kao edukatora;

| 4. | poziva države AKP-a da iskorijene rad djece te da unaprijede obrazovanje proširenjem pristupa školama, poboljšanjem kvalitete škola te smanjenjem troškova školovanja; |
| --- | --- |

4.

poziva države AKP-a da iskorijene rad djece te da unaprijede obrazovanje proširenjem pristupa školama, poboljšanjem kvalitete škola te smanjenjem troškova školovanja;

| 5. | potiče države AKP-a da osiguraju programe druge prilike za obrazovanje kako bi osobama kojima je to potrebno omogućile razvoj vještina pismenosti i računanja, kao i neophodnih životnih vještina; |
| --- | --- |

5.

potiče države AKP-a da osiguraju programe druge prilike za obrazovanje kako bi osobama kojima je to potrebno omogućile razvoj vještina pismenosti i računanja, kao i neophodnih životnih vještina;

| 6. | podsjeća na to da obrazovanje ima ključnu ulogu u uravnoteženju životnih prilika djece iz različitih obiteljskih i društveno-gospodarskih okružja; poziva na to da se u cijelosti provede šest ciljeva EFA-e, s naglaskom na osnovnom obrazovanju radi širenja i unapređenja skrbi i obrazovanja u ranom djetinjstvu, posebno za najranjiviju i najprikraćeniju djecu, te jamčenja svoj djeci, a posebno djevojčicama, djeci koja žive u teškim uvjetima i pripadnicima etničkih manjina, pristup i završavanje besplatnog i obveznog kvalitetnog osnovnog obrazovanja; |
| --- | --- |

6.

podsjeća na to da obrazovanje ima ključnu ulogu u uravnoteženju životnih prilika djece iz različitih obiteljskih i društveno-gospodarskih okružja; poziva na to da se u cijelosti provede šest ciljeva EFA-e, s naglaskom na osnovnom obrazovanju radi širenja i unapređenja skrbi i obrazovanja u ranom djetinjstvu, posebno za najranjiviju i najprikraćeniju djecu, te jamčenja svoj djeci, a posebno djevojčicama, djeci koja žive u teškim uvjetima i pripadnicima etničkih manjina, pristup i završavanje besplatnog i obveznog kvalitetnog osnovnog obrazovanja;

| 7. | poziva na to da se svim mladima i odraslima zadovolje potrebe za učenjem jednakim pristupom odgovarajućim programima učenja i razvoja životnih vještina kako bi se ostvarilo unapređenje pismenosti odraslih od 50 %, posebno za žene, ljude s posebnim obrazovnim potrebama, nomadske skupine, raseljene osobe, izbjeglice i druge ranjive skupine, te jednak pristup osnovnom i trajnom obrazovanju za sve odrasle; |
| --- | --- |

7.

poziva na to da se svim mladima i odraslima zadovolje potrebe za učenjem jednakim pristupom odgovarajućim programima učenja i razvoja životnih vještina kako bi se ostvarilo unapređenje pismenosti odraslih od 50 %, posebno za žene, ljude s posebnim obrazovnim potrebama, nomadske skupine, raseljene osobe, izbjeglice i druge ranjive skupine, te jednak pristup osnovnom i trajnom obrazovanju za sve odrasle;

| 8. | poziva na ukidanje rodnih nejednakosti u obrazovanju na svim razinama, s naglaskom na jamčenju cjelovitog i jednakog pristupa i završavanja kvalitetnog obrazovanja za djevojke; poziva države AKP-a da se pozabave pitanjima kao što su nejednaki higijenski standardi i pružanje higijenske zaštite, koja posebno mogu utjecati na napuštanje školovanja među djevojčicama pubertetskog uzrasta; |
| --- | --- |

8.

poziva na ukidanje rodnih nejednakosti u obrazovanju na svim razinama, s naglaskom na jamčenju cjelovitog i jednakog pristupa i završavanja kvalitetnog obrazovanja za djevojke; poziva države AKP-a da se pozabave pitanjima kao što su nejednaki higijenski standardi i pružanje higijenske zaštite, koja posebno mogu utjecati na napuštanje školovanja među djevojčicama pubertetskog uzrasta;

| 9. | poziva na unapređenje svih aspekata kvalitete obrazovanja i jamčenje izvrsnosti kako bi svi ostvarili prepoznate i mjerljive ishode učenja, posebno u pogledu pismenosti, računanja i neophodnih životnih vještina, koje su ključne za ostvarenje strateških ciljeva programa dostojnog rada za sve Međunarodne organizacije rada; poziva na uvođenje društvenih pokazatelja radi mjerenja ostvarenih rezultata; |
| --- | --- |

9.

poziva na unapređenje svih aspekata kvalitete obrazovanja i jamčenje izvrsnosti kako bi svi ostvarili prepoznate i mjerljive ishode učenja, posebno u pogledu pismenosti, računanja i neophodnih životnih vještina, koje su ključne za ostvarenje strateških ciljeva programa dostojnog rada za sve Međunarodne organizacije rada; poziva na uvođenje društvenih pokazatelja radi mjerenja ostvarenih rezultata;

| 10. | poziva države AKP da teže ostvarenju održiva, jednaka i samodostatna razvoja kako bi zadovoljile potrebu za jednakim pristupom i kvalitetnim obrazovanjem, pismenosti odraslih, cjeloživotnim učenjem i stjecanjem vještina za sve građane; jednako naglašava potrebu za usklađivanjem sadržaja sekundarnog obrazovanja s potražnjom na tržištu rada; posebno poziva na to da se tehničko strukovno obrazovanje i osposobljavanje (TVET) usmjeri na posebne potrebe neformalnog sektora u subsaharskoj Africi te da uzme u obzir njegova ograničenja kako bi služilo cijelome gospodarstvu, a ne da se uglavnom ograniči na osposobljavanje za moderni industrijski sektor; |
| --- | --- |

10.

poziva države AKP da teže ostvarenju održiva, jednaka i samodostatna razvoja kako bi zadovoljile potrebu za jednakim pristupom i kvalitetnim obrazovanjem, pismenosti odraslih, cjeloživotnim učenjem i stjecanjem vještina za sve građane; jednako naglašava potrebu za usklađivanjem sadržaja sekundarnog obrazovanja s potražnjom na tržištu rada; posebno poziva na to da se tehničko strukovno obrazovanje i osposobljavanje (TVET) usmjeri na posebne potrebe neformalnog sektora u subsaharskoj Africi te da uzme u obzir njegova ograničenja kako bi služilo cijelome gospodarstvu, a ne da se uglavnom ograniči na osposobljavanje za moderni industrijski sektor;

| 11. | naglašava da je ulaganje u obrazovanje i osposobljavanje nužno za bolju budućnost, ključne kompetencije i nove vještine, koje ljudima pružaju nove mogućnosti te uspostavljaju temelj dugoročnoga gospodarskog i društvenog razvoja; naglašava da će stvaranje nove strategije za učenje jezika radi unapređenja općeg znanja o određenoj vještini olakšati mobilnost studenata; |
| --- | --- |

11.

naglašava da je ulaganje u obrazovanje i osposobljavanje nužno za bolju budućnost, ključne kompetencije i nove vještine, koje ljudima pružaju nove mogućnosti te uspostavljaju temelj dugoročnoga gospodarskog i društvenog razvoja; naglašava da će stvaranje nove strategije za učenje jezika radi unapređenja općeg znanja o određenoj vještini olakšati mobilnost studenata;

| 12. | poziva na to da obrazovanje bude samostalan cilj u širem programu razvoja nakon 2015. te da glavni cilj bude ostvarenje jednakog i uključivog kvalitetnog obrazovanja i cjeloživotnog učenja za sve do 2030.; u pogledu toga napominje da će strukovno obrazovanje i osposobljavanje (VET) imati važnu ulogu u osposobljavanju mladih i odraslih neophodnim vještinama za dostojan rad i život; |
| --- | --- |

12.

poziva na to da obrazovanje bude samostalan cilj u širem programu razvoja nakon 2015. te da glavni cilj bude ostvarenje jednakog i uključivog kvalitetnog obrazovanja i cjeloživotnog učenja za sve do 2030.; u pogledu toga napominje da će strukovno obrazovanje i osposobljavanje (VET) imati važnu ulogu u osposobljavanju mladih i odraslih neophodnim vještinama za dostojan rad i život;

| 13. | poziva države AKP-a da provedu „Deklaraciju iz Incheona Obrazovanje 2030.: prema uključivom i jednakom kvalitetnom obrazovanju i cjeloživotnom učenju” te budući Okvir za djelovanje koji će biti donesen kao četvrti cilj održivog razvoja na posebnom sastanku na vrhu UN-a koji će se u rujnu 2015. održati u New Yorku; |
| --- | --- |

13.

poziva države AKP-a da provedu „Deklaraciju iz Incheona Obrazovanje 2030.: prema uključivom i jednakom kvalitetnom obrazovanju i cjeloživotnom učenju” te budući Okvir za djelovanje koji će biti donesen kao četvrti cilj održivog razvoja na posebnom sastanku na vrhu UN-a koji će se u rujnu 2015. održati u New Yorku;

| 14. | poziva države AKP-a da razviju inovativne strategije za opće unapređenje programa obrazovanja nastavnika, a posebno uvjeta života nastavnika te da zajamče zadržavanje nastavnika u školama; |
| --- | --- |

14.

poziva države AKP-a da razviju inovativne strategije za opće unapređenje programa obrazovanja nastavnika, a posebno uvjeta života nastavnika te da zajamče zadržavanje nastavnika u školama;

| 15. | poziva države AKP-a da na odgovarajući način naglase i provedu neophodna poboljšanja nastavnih programa predmeta kao što su informacijska tehnologija, građanski odgoj, lijepe umjetnosti i tjelesni odgoj kako bi podržale VET; |
| --- | --- |

15.

poziva države AKP-a da na odgovarajući način naglase i provedu neophodna poboljšanja nastavnih programa predmeta kao što su informacijska tehnologija, građanski odgoj, lijepe umjetnosti i tjelesni odgoj kako bi podržale VET;

| 16. | poziva države AKP-a na poticanje privatnog sektora da ostvari svoju ulogu u razvoju obrazovanja i VET-a; |
| --- | --- |

16.

poziva države AKP-a na poticanje privatnog sektora da ostvari svoju ulogu u razvoju obrazovanja i VET-a;

| 17. | poziva države AKP-a da se različitim programima inicijativa i drugim bitnim strategijama pozabave pitanjem pravičnog pristupa završavanju obrazovanja i kvalitetnom VET-u za ruralne, nedostupne i marginalizirane sektore društva te one u teškim uvjetima; |
| --- | --- |

17.

poziva države AKP-a da se različitim programima inicijativa i drugim bitnim strategijama pozabave pitanjem pravičnog pristupa završavanju obrazovanja i kvalitetnom VET-u za ruralne, nedostupne i marginalizirane sektore društva te one u teškim uvjetima;

| 18. | poziva države AKP-a da u nastavnim programima za osnovno i sekundarno obrazovanje poštuju kulturne, moralne i vjerske vrijednosti te ostale vrijednosti, kao što su samodostatnost i neovisno razmišljanje, te da se pozabave svim oblicima radikalizacije, bilo da ih provodi nastavno osoblje, bilo da je riječ o vanjskim utjecajima; |
| --- | --- |

18.

poziva države AKP-a da u nastavnim programima za osnovno i sekundarno obrazovanje poštuju kulturne, moralne i vjerske vrijednosti te ostale vrijednosti, kao što su samodostatnost i neovisno razmišljanje, te da se pozabave svim oblicima radikalizacije, bilo da ih provodi nastavno osoblje, bilo da je riječ o vanjskim utjecajima;

| 19. | poziva na to da se kroz regionalnu integraciju i suradnju obrazovni programi u državama AKP-a pozabave zajedničkim obrazovnim izazovima, posebno u područjima višeg školstva te tehničkog i stručnog osposobljavanja; |
| --- | --- |

19.

poziva na to da se kroz regionalnu integraciju i suradnju obrazovni programi u državama AKP-a pozabave zajedničkim obrazovnim izazovima, posebno u područjima višeg školstva te tehničkog i stručnog osposobljavanja;

| 20. | poziva na dalekovidan društveni i ekološki pristup programima obrazovanja i osposobljavanja u državama AKP-a, koji će se usmjeriti na potrebu za obrazovanjem o održivom razvoju te na području IKT-a i novih tehnologija; poziva države AKP-a na razvoj strategije i ulaganja u poduzetničko obrazovanje, posebno u društveno poduzetništvo te izvannastavno i neformalno obrazovanje; |
| --- | --- |

20.

poziva na dalekovidan društveni i ekološki pristup programima obrazovanja i osposobljavanja u državama AKP-a, koji će se usmjeriti na potrebu za obrazovanjem o održivom razvoju te na području IKT-a i novih tehnologija; poziva države AKP-a na razvoj strategije i ulaganja u poduzetničko obrazovanje, posebno u društveno poduzetništvo te izvannastavno i neformalno obrazovanje;

| 21. | potiče sve države na promicanje struktura koje su neophodne za jamčenje cjeloživotnog osposobljavanja edukatora kao ključnog čimbenika u unapređenju razina obrazovanja; |
| --- | --- |

21.

potiče sve države na promicanje struktura koje su neophodne za jamčenje cjeloživotnog osposobljavanja edukatora kao ključnog čimbenika u unapređenju razina obrazovanja;

| 22. | prepoznaje potrebu za time da obrazovni programi uzmu u obzir nepovoljne situacije kao što su pandemije, prirodne katastrofe, sukobi ili okružja koja se oporavljaju od sukoba te da građane općenito, a posebno djecu i mlade, pripreme za oporavak ili izgradnju mira i pomirbu; |
| --- | --- |

22.

prepoznaje potrebu za time da obrazovni programi uzmu u obzir nepovoljne situacije kao što su pandemije, prirodne katastrofe, sukobi ili okružja koja se oporavljaju od sukoba te da građane općenito, a posebno djecu i mlade, pripreme za oporavak ili izgradnju mira i pomirbu;

| 23. | poziva vlade na promicanje javnih politika za ponovno oblikovanje obrazovnih programa u skladu s gospodarskim i industrijskim potrebama u njihovim lokalnim gospodarstvima, uključujući obrazovne programe na području umjetnosti i humanističkih znanosti; |
| --- | --- |

23.

poziva vlade na promicanje javnih politika za ponovno oblikovanje obrazovnih programa u skladu s gospodarskim i industrijskim potrebama u njihovim lokalnim gospodarstvima, uključujući obrazovne programe na području umjetnosti i humanističkih znanosti;

| 24. | naglašava da bi prilagođavanje obrazovnih programa gospodarstvima i potrebama tržišta rada omogućilo nove prilike za zapošljavanje i osobni razvoj te gospodarski rast; u tom smislu ističe ključnu ulogu VET-a u nacionalnom razvoju i pripremi pojedinaca za svijet rada tako što će ih poučiti vještinama i kompetencijama koje su potrebne za gospodarsku konkurentnost; |
| --- | --- |

24.

naglašava da bi prilagođavanje obrazovnih programa gospodarstvima i potrebama tržišta rada omogućilo nove prilike za zapošljavanje i osobni razvoj te gospodarski rast; u tom smislu ističe ključnu ulogu VET-a u nacionalnom razvoju i pripremi pojedinaca za svijet rada tako što će ih poučiti vještinama i kompetencijama koje su potrebne za gospodarsku konkurentnost;

| 25. | poziva na zaštitu i prepoznavanje uloge edukatora i vrijednosti njihova posla; |
| --- | --- |

25.

poziva na zaštitu i prepoznavanje uloge edukatora i vrijednosti njihova posla;

| 26. | poziva na uspostavu održive infrastrukture za tehničko i strukovno osposobljavanje kako bi se ostvario cilj uspješnog prelaska visokokvalificiranih građana iz škole na tržište rada te poziva na uključenje programa osposobljavanja nastavnika u nacionalne strategije za razvoj vještina, kao i u nove tehnologije, uključujući industriju, kako bi se zajamčilo da ti programi obuhvaćaju poduzetništvo; smatra da razvoj međunarodnog, konkurentnog tržišta rada mora poštovati ljudsko dostojanstvo; prepoznaje sve veću važnost javno-privatnih partnerstva u pogledu ostvarenja univerzalnih obrazovnih ciljeva; |
| --- | --- |

26.

poziva na uspostavu održive infrastrukture za tehničko i strukovno osposobljavanje kako bi se ostvario cilj uspješnog prelaska visokokvalificiranih građana iz škole na tržište rada te poziva na uključenje programa osposobljavanja nastavnika u nacionalne strategije za razvoj vještina, kao i u nove tehnologije, uključujući industriju, kako bi se zajamčilo da ti programi obuhvaćaju poduzetništvo; smatra da razvoj međunarodnog, konkurentnog tržišta rada mora poštovati ljudsko dostojanstvo; prepoznaje sve veću važnost javno-privatnih partnerstva u pogledu ostvarenja univerzalnih obrazovnih ciljeva;

| 27. | poziva na mjere za olakšanje prelaska iz obrazovanja u svijet rada koje potiču poduzetništvo, uzimajući u obzir posebne gospodarske strukture država AKP-a, naglašavajući mala i obiteljska poduzeća te pronalazeći inovativne načine da ta poduzeća održe lokalne tradicije i uobičajene značajke; |
| --- | --- |

27.

poziva na mjere za olakšanje prelaska iz obrazovanja u svijet rada koje potiču poduzetništvo, uzimajući u obzir posebne gospodarske strukture država AKP-a, naglašavajući mala i obiteljska poduzeća te pronalazeći inovativne načine da ta poduzeća održe lokalne tradicije i uobičajene značajke;

| 28. | poziva EU i vlade AKP-a da razmotre planove za povećanje prekogranične suradnje u regiji i s državama članicama EU-a te da omoguće programe razmjene nastavnika radi donošenja najboljih praksi i zadržavanja vještina u državi, što će obuhvatiti i pitanje odljeva mozgova; |
| --- | --- |

28.

poziva EU i vlade AKP-a da razmotre planove za povećanje prekogranične suradnje u regiji i s državama članicama EU-a te da omoguće programe razmjene nastavnika radi donošenja najboljih praksi i zadržavanja vještina u državi, što će obuhvatiti i pitanje odljeva mozgova;

| 29. | ističe da obrazovanje i strukovno osposobljavanje mogu marginaliziranim osobama omogućiti povratak obrazovanju; naglašava da neškolsko osposobljavanje, koje se usmjeruje na svijet rada, uz bliske poveznice s lokalnim tržištem rada i sjedinjujući formalno i neformalno obrazovanje, može biti vjerodostojna alternativa za učenike koji su manje usmjereni prema akademskome svijetu; |
| --- | --- |

29.

ističe da obrazovanje i strukovno osposobljavanje mogu marginaliziranim osobama omogućiti povratak obrazovanju; naglašava da neškolsko osposobljavanje, koje se usmjeruje na svijet rada, uz bliske poveznice s lokalnim tržištem rada i sjedinjujući formalno i neformalno obrazovanje, može biti vjerodostojna alternativa za učenike koji su manje usmjereni prema akademskome svijetu;

| 30. | poziva na to da nacionalne strategije obrazovanja i osposobljavanja obuhvate mjere za sprečavanje odljeva mozgova, uključujući odgovarajuće poticaje u obliku plaće, stanovanja i drugih prava, kako bi se osposobljeno nastavno osoblje i polaznike programa strukovnog osposobljavanja potaknulo da ostanu ili da se vrate u svoju zemlju podrijetla, čime će pridonijeti vlastitu društvu i gospodarstvu i neće ih privlačiti odlazak u razvijene zemlje radi zaposlenja, te poziva na to da partnerstvo AKP-a i EU-a bude ključno u ostvarenju tog izazova u državama AKP-a; |
| --- | --- |

30.

poziva na to da nacionalne strategije obrazovanja i osposobljavanja obuhvate mjere za sprečavanje odljeva mozgova, uključujući odgovarajuće poticaje u obliku plaće, stanovanja i drugih prava, kako bi se osposobljeno nastavno osoblje i polaznike programa strukovnog osposobljavanja potaknulo da ostanu ili da se vrate u svoju zemlju podrijetla, čime će pridonijeti vlastitu društvu i gospodarstvu i neće ih privlačiti odlazak u razvijene zemlje radi zaposlenja, te poziva na to da partnerstvo AKP-a i EU-a bude ključno u ostvarenju tog izazova u državama AKP-a;

| 31. | prepoznaje potrebu za pokretanjem dodatnog financiranja za razvoj javnog obrazovanja u državama AKP-a, posebno u subsaharskoj Africi, gdje postoji potreba za širenjem sekundarnog obrazovanja, kako bi se omogućili programi druge prilike za one koji su propustili osnovno obrazovanje i kako bi se pristupilo problemu trajnog i ubrzanog rasta stanovništva te kvaliteti i važnosti obrazovanja; priznaje da je proširenje državnih prihoda oporezivanjem većinom izazov za ruralna gospodarstva koja stvaraju vrlo usku poreznu osnovicu; stoga poziva EU da pojača suradnju s državama AKP-a u vezi s poreznim pitanjima kako bi im pomogao u povećanju pokretljivosti javnih resursa; stoga u istoj mjeri poziva EU da, između ostaloga: preuzme inicijativu u provođenju oštrih mjera protiv izbjegavanja plaćanja i utaje poreza; zajamči pravičnu raspodjelu prava na određivanje poreza tijekom pregovora o sporazumima o porezu i ulaganju; te da dopusti državama AKP-a da oporezuju izvoz sirovina itd. kako bi mogle proširiti fiskalni prostor radi povećanja udjela obrazovanja u ukupnim javnim proračunima; |
| --- | --- |

31.

prepoznaje potrebu za pokretanjem dodatnog financiranja za razvoj javnog obrazovanja u državama AKP-a, posebno u subsaharskoj Africi, gdje postoji potreba za širenjem sekundarnog obrazovanja, kako bi se omogućili programi druge prilike za one koji su propustili osnovno obrazovanje i kako bi se pristupilo problemu trajnog i ubrzanog rasta stanovništva te kvaliteti i važnosti obrazovanja; priznaje da je proširenje državnih prihoda oporezivanjem većinom izazov za ruralna gospodarstva koja stvaraju vrlo usku poreznu osnovicu; stoga poziva EU da pojača suradnju s državama AKP-a u vezi s poreznim pitanjima kako bi im pomogao u povećanju pokretljivosti javnih resursa; stoga u istoj mjeri poziva EU da, između ostaloga: preuzme inicijativu u provođenju oštrih mjera protiv izbjegavanja plaćanja i utaje poreza; zajamči pravičnu raspodjelu prava na određivanje poreza tijekom pregovora o sporazumima o porezu i ulaganju; te da dopusti državama AKP-a da oporezuju izvoz sirovina itd. kako bi mogle proširiti fiskalni prostor radi povećanja udjela obrazovanja u ukupnim javnim proračunima;

| 32. | poziva države AKP-a da dio nacionalnih proračuna namijene za sektore osnovnog i sekundarnog obrazovanja; |
| --- | --- |

32.

poziva države AKP-a da dio nacionalnih proračuna namijene za sektore osnovnog i sekundarnog obrazovanja;

| 33. | osuđuje svako djelovanje koje sprečava djecu u pohađanju škole, posebno terorizam skupine Boko Haram, čije ime doslovno znači „Zapadno je obrazovanje zabranjeno”, s obzirom na to da im je glavni cilj uništiti obrazovanje djece, posebno djevojčica, na sjeveru Nigerije i u susjednim zemljama u regiji, na koje širi svoje djelovanje; žali za životima izgubljenima u terorističkom napadu na Sveučilištu Garissa u Keniji te poziva na udruženo međunarodno djelovanje u borbi protiv te pošasti i svih oblika terorizma radi obrane prava na obrazovanje; |
| --- | --- |

33.

osuđuje svako djelovanje koje sprečava djecu u pohađanju škole, posebno terorizam skupine Boko Haram, čije ime doslovno znači „Zapadno je obrazovanje zabranjeno”, s obzirom na to da im je glavni cilj uništiti obrazovanje djece, posebno djevojčica, na sjeveru Nigerije i u susjednim zemljama u regiji, na koje širi svoje djelovanje; žali za životima izgubljenima u terorističkom napadu na Sveučilištu Garissa u Keniji te poziva na udruženo međunarodno djelovanje u borbi protiv te pošasti i svih oblika terorizma radi obrane prava na obrazovanje;

| 34. | napominje da su, u kontekstu gdje su manjak škola, nedovoljno osposobljeni nastavnici i zastarjeli nastavni programi i oprema već doveli do narušavanja kvalitete i važnosti sekundarnog obrazovanja u subsaharskoj Africi, ograničenja na strani potražnje, kao što je nemogućnost plaćanja školarine, gotovo onemogućila pristup većih dijelova stanovništva višem sekundarnom obrazovanju; priznaje da, u kontekstu ograničenog javnog financiranja obrazovanja, obrazovanje i osposobljavanje koje omogućuju institucije s privatnim financiranjem može umanjiti vezane troškove; međutim, napominje da postoji opasnost od pogoršanja nejednakosti jer se škole koje ne primaju dovoljno javnih sredstava usmjeruju na ruralna područja i obitelji skromnih primanja, dok se privatne škole okreću imućnijim obiteljima u gradskim područjima; stoga upozorava države AKP-a da ne smiju razvijati sustav obrazovanja s dvjema brzinama koji bi privatnim financiranjem mogao pogoršati nejednakosti te ih poziva da daju prednost javnom financiranju; jednako poziva i EU da ojača podršku javnom sekundarnom obrazovanju u pogledu akademskog, ali i tehničkog i strukovnog osposobljavanja; |
| --- | --- |

34.

napominje da su, u kontekstu gdje su manjak škola, nedovoljno osposobljeni nastavnici i zastarjeli nastavni programi i oprema već doveli do narušavanja kvalitete i važnosti sekundarnog obrazovanja u subsaharskoj Africi, ograničenja na strani potražnje, kao što je nemogućnost plaćanja školarine, gotovo onemogućila pristup većih dijelova stanovništva višem sekundarnom obrazovanju; priznaje da, u kontekstu ograničenog javnog financiranja obrazovanja, obrazovanje i osposobljavanje koje omogućuju institucije s privatnim financiranjem može umanjiti vezane troškove; međutim, napominje da postoji opasnost od pogoršanja nejednakosti jer se škole koje ne primaju dovoljno javnih sredstava usmjeruju na ruralna područja i obitelji skromnih primanja, dok se privatne škole okreću imućnijim obiteljima u gradskim područjima; stoga upozorava države AKP-a da ne smiju razvijati sustav obrazovanja s dvjema brzinama koji bi privatnim financiranjem mogao pogoršati nejednakosti te ih poziva da daju prednost javnom financiranju; jednako poziva i EU da ojača podršku javnom sekundarnom obrazovanju u pogledu akademskog, ali i tehničkog i strukovnog osposobljavanja;

| 35. | pohvaljuje rad tijela EU-a i AKP-a u provedbi EDULINK-a i programa AKP-a za znanost i tehnologiju te poziva na to da se iskustvo stečeno u tim inicijativama prenese u područja obrazovanja i strukovnog i tehničkog osposobljavanja u 11. Europskom razvojnom fondu; |
| --- | --- |

35.

pohvaljuje rad tijela EU-a i AKP-a u provedbi EDULINK-a i programa AKP-a za znanost i tehnologiju te poziva na to da se iskustvo stečeno u tim inicijativama prenese u područja obrazovanja i strukovnog i tehničkog osposobljavanja u 11. Europskom razvojnom fondu;

| 36. | potiče vlade AKP-a da daju prednost obrazovanju kao ključnom sektoru u dokumentima za postupak programiranja 11. Europskog razvojnog fonda za dodjelu sredstava na nacionalnoj i regionalnoj razini te u okviru AKP-a i poziva na to da se osnovno obrazovanje usmjeri u sva područja suradnje o razvoju; |
| --- | --- |

36.

potiče vlade AKP-a da daju prednost obrazovanju kao ključnom sektoru u dokumentima za postupak programiranja 11. Europskog razvojnog fonda za dodjelu sredstava na nacionalnoj i regionalnoj razini te u okviru AKP-a i poziva na to da se osnovno obrazovanje usmjeri u sva područja suradnje o razvoju;

| 37. | poziva visokoškolske institucije iz država AKP-a da aktivno sudjeluju u EU-ovim programima Erasmus+, posebno u pogledu projekata jačanja sposobnosti koji su namijenjeni za razvoj i reformu visokoškolskih institucija i sustava poboljšanjem kvalitete i važnosti, kao i promicanjem regionalne suradnje i povećanjem konvergencije; |
| --- | --- |

37.

poziva visokoškolske institucije iz država AKP-a da aktivno sudjeluju u EU-ovim programima Erasmus+, posebno u pogledu projekata jačanja sposobnosti koji su namijenjeni za razvoj i reformu visokoškolskih institucija i sustava poboljšanjem kvalitete i važnosti, kao i promicanjem regionalne suradnje i povećanjem konvergencije;

| 38. | pozdravlja inicijativu Europske komisije o reformi programa VET-a za zemlje u razvoju i drugih projekata povezanih s VET-om radi uvođenja nove strategije utemeljene na podacima o tržištu rada, javno-privatnom partnerstvu i boljem upravljanju kako bi se osigurao održiv razvoj, a osobito pomoglo malim poduzećima da očuvaju posebne značajke i vrijednosti država AKP-a te pritom poštuju okoliš i osiguraju kvalitetna radna mjesta koja potiču mogućnosti na tržištu rada za oba spola te je ne ograničavaju; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja inicijativu Europske komisije o reformi programa VET-a za zemlje u razvoju i drugih projekata povezanih s VET-om radi uvođenja nove strategije utemeljene na podacima o tržištu rada, javno-privatnom partnerstvu i boljem upravljanju kako bi se osigurao održiv razvoj, a osobito pomoglo malim poduzećima da očuvaju posebne značajke i vrijednosti država AKP-a te pritom poštuju okoliš i osiguraju kvalitetna radna mjesta koja potiču mogućnosti na tržištu rada za oba spola te je ne ograničavaju;

| 39. | poziva na projekte stvaranja radnih mjesta stalnim međudjelovanjem svijeta obrazovanja i svijeta rada; |
| --- | --- |

39.

poziva na projekte stvaranja radnih mjesta stalnim međudjelovanjem svijeta obrazovanja i svijeta rada;

| 40. | nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede Vijeću ministara AKP-a i EU-a, Europskom parlamentu, Europskoj komisiji, Predsjedništvu Vijeća Europske unije, Afričkoj uniji, Panafričkom parlamentu, UNESCO-u i Fondu UN-a za djecu. |
| --- | --- |

40.

nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede Vijeću ministara AKP-a i EU-a, Europskom parlamentu, Europskoj komisiji, Predsjedništvu Vijeća Europske unije, Afričkoj uniji, Panafričkom parlamentu, UNESCO-u i Fondu UN-a za djecu.

REZOLUCIJA (14)

o prirodnoj katastrofi u Vanuatuu (i susjednim zemljama): put naprijed, koji uključuje regionalnu suradnju

Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a,

| — | koja se sastala u Suvi (Fidži) od 15. do 17. lipnja 2015., |
| --- | --- |

—

koja se sastala u Suvi (Fidži) od 15. do 17. lipnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između AKP-a i EU-a potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000., revidiran 25. lipnja 2005. i 22. lipnja 2010. (u nastavku teksta: „Sporazum iz Cotonoua”), osobito njegov članak 32., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između AKP-a i EU-a potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000., revidiran 25. lipnja 2005. i 22. lipnja 2010. (u nastavku teksta: „Sporazum iz Cotonoua”), osobito njegov članak 32.,

| — | uzimajući u obzir članke 208. i 214. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 208. i 214. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Odluku br. 1313/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku br. 1313/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu,

| — | uzimajući u obzir Europski konsenzus o razvoju od 20. prosinca 2005., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski konsenzus o razvoju od 20. prosinca 2005.,

| — | uzimajući u obzir Europski konsenzus o humanitarnoj pomoći od 18. prosinca 2007., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski konsenzus o humanitarnoj pomoći od 18. prosinca 2007.,

| — | uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC) i Protokol iz Kyota uz Okvirnu konvenciju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC) i Protokol iz Kyota uz Okvirnu konvenciju,

| — | uzimajući u obzir Milenijsku deklaraciju Ujedinjenih naroda od 8. rujna 2000. kojom su zadani Milenijski razvojni ciljevi (MRC-ovi) kao zajednički kriteriji međunarodne zajednice za iskorjenjivanje siromaštva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Milenijsku deklaraciju Ujedinjenih naroda od 8. rujna 2000. kojom su zadani Milenijski razvojni ciljevi (MRC-ovi) kao zajednički kriteriji međunarodne zajednice za iskorjenjivanje siromaštva,

| — | uzimajući u obzir „Akcijski okvir iz Hyoga za razdoblje 2005. – 2015.: Izgradnja otpornosti naroda i zajednica na katastrofe” koji je donesen na Svjetskoj konferenciji o smanjenju rizika od katastrofa održanoj u siječnju 2005. godine u Kobeu, Hyogu u Japanu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir „Akcijski okvir iz Hyoga za razdoblje 2005. – 2015.: Izgradnja otpornosti naroda i zajednica na katastrofe” koji je donesen na Svjetskoj konferenciji o smanjenju rizika od katastrofa održanoj u siječnju 2005. godine u Kobeu, Hyogu u Japanu,

| — | uzimajući u obzir Okvir iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa za razdoblje 2015. – 2030. koji je donesen na Svjetskoj konferenciji Ujedinjenih naroda o smanjenju rizika od katastrofa održanoj 14. – 18. ožujka 2015. u Sendaiju u Japanu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvir iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa za razdoblje 2015. – 2030. koji je donesen na Svjetskoj konferenciji Ujedinjenih naroda o smanjenju rizika od katastrofa održanoj 14. – 18. ožujka 2015. u Sendaiju u Japanu,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Niuea o klimatskim promjenama donesenu na Sastanku na vrhu foruma pacifičkih otoka održanom 19. kolovoza 2008. u Alofiju u Nuieu; Deklaraciju foruma pacifičkih otočnih država i Europske unije o klimatskim promjenama od 7. studenoga 2008. i Okvir za pacifički regionalizam koji su u svibnju 2014. godine u Palauu donijeli vođe foruma pacifičkih otoka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Niuea o klimatskim promjenama donesenu na Sastanku na vrhu foruma pacifičkih otoka održanom 19. kolovoza 2008. u Alofiju u Nuieu; Deklaraciju foruma pacifičkih otočnih država i Europske unije o klimatskim promjenama od 7. studenoga 2008. i Okvir za pacifički regionalizam koji su u svibnju 2014. godine u Palauu donijeli vođe foruma pacifičkih otoka,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Opće skupštine Ujedinjenih naroda o međunarodnoj strategiji za smanjenje katastrofa te rezoluciju o ubrzanim načinima djelovanja malih otočnih država u razvoju (SAMOA) od 14. studenoga 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Opće skupštine Ujedinjenih naroda o međunarodnoj strategiji za smanjenje katastrofa te rezoluciju o ubrzanim načinima djelovanja malih otočnih država u razvoju (SAMOA) od 14. studenoga 2014.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 29. svibnja 2006. – Odnosi EU-a s pacifičkim otocima – Strategija za ojačano partnerstvo (COM(2006)248) – i zajedničku komunikaciju Komisije i potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku pod nazivom „Prema obnovljenom EU-pacifičkom razvojnom partnerstvu”(JOIN(2012) 6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 29. svibnja 2006. – Odnosi EU-a s pacifičkim otocima – Strategija za ojačano partnerstvo (COM(2006)248) – i zajedničku komunikaciju Komisije i potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku pod nazivom „Prema obnovljenom EU-pacifičkom razvojnom partnerstvu”(JOIN(2012) 6),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije Vijeću i Europskom parlamentu od 18. rujna 2007. – Izgradnja globalnog saveza za klimatske promjene između Europske unije i siromašnih zemalja u razvoju koje su najosjetljivije na klimatske promjene (COM(2007)540), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije Vijeću i Europskom parlamentu od 18. rujna 2007. – Izgradnja globalnog saveza za klimatske promjene između Europske unije i siromašnih zemalja u razvoju koje su najosjetljivije na klimatske promjene (COM(2007)540),

| — | uzimajući u obzir rad Programa AKP-a i EU-a za smanjenje rizika od prirodnih katastrofa, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rad Programa AKP-a i EU-a za smanjenje rizika od prirodnih katastrofa,

| — | uzimajući u obzir Procjenu potreba nakon katastrofa kojom je u travnju 2015. upravljala vlada Vanuatua te Plan intervencijskog djelovanja za Vanuatu koji je izradio Ured Ujedinjenih naroda za koordinaciju humanitarnih poslova (UNOCHA) u suradnji s humanitarnim partnerima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Procjenu potreba nakon katastrofa kojom je u travnju 2015. upravljala vlada Vanuatua te Plan intervencijskog djelovanja za Vanuatu koji je izradio Ured Ujedinjenih naroda za koordinaciju humanitarnih poslova (UNOCHA) u suradnji s humanitarnim partnerima,

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Europske komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 14. ožujka 2015. o stanju u Vanuatuu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Europske komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 14. ožujka 2015. o stanju u Vanuatuu,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta od 21. listopada 2008. o izgradnji Globalnog saveza za klimatske promjene između Europske unije i siromašnih zemalja u razvoju koje su najosjetljivije na klimatske promjene (15), od 4. veljače 2009.„2050.: Budućnost počinje danas – preporuke za buduću integriranu politiku EU-a na području klimatskih promjena” (16), od 15. ožujka 2012. o Planu za prijelaz na konkurentno gospodarstvo s niskom razinom emisije ugljika u 2050. (17), od 11. prosinca 2013. o pristupu EU-a otpornosti i smanjenju rizika od katastrofa u zemljama u razvoju: učenje iz krize sigurnosti hrane (18), od 5. veljače 2014. o okviru za klimatsku i energetsku politiku do 2030. (19) i od 26. studenoga 2014. o Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta od 21. listopada 2008. o izgradnji Globalnog saveza za klimatske promjene između Europske unije i siromašnih zemalja u razvoju koje su najosjetljivije na klimatske promjene (15), od 4. veljače 2009.„2050.: Budućnost počinje danas – preporuke za buduću integriranu politiku EU-a na području klimatskih promjena” (16), od 15. ožujka 2012. o Planu za prijelaz na konkurentno gospodarstvo s niskom razinom emisije ugljika u 2050. (17), od 11. prosinca 2013. o pristupu EU-a otpornosti i smanjenju rizika od katastrofa u zemljama u razvoju: učenje iz krize sigurnosti hrane (18), od 5. veljače 2014. o okviru za klimatsku i energetsku politiku do 2030. (19) i od 26. studenoga 2014. o Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama (20),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju o klimatskim promjenama i malim otočnim državama u razvoju u kontekstu okvira suradnje između AKP-a i EU-a od 1. travnja 1999., svoju rezoluciju o uzrocima i posljedicama prirodnih katastrofa od 19. studenoga 2005., svoju rezoluciju o prirodnim katastrofama u državama članicama AKP-a: Financiranje EU-a za pripravnost (fondovi EDF) i ublažavanje (fondovi ECHO) od 22. studenoga 2007. te svoju rezoluciju o društvenim i ekološkim posljedicama klimatskih promjena u zemljama AKP-a od 9. travnja 2009., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju o klimatskim promjenama i malim otočnim državama u razvoju u kontekstu okvira suradnje između AKP-a i EU-a od 1. travnja 1999., svoju rezoluciju o uzrocima i posljedicama prirodnih katastrofa od 19. studenoga 2005., svoju rezoluciju o prirodnim katastrofama u državama članicama AKP-a: Financiranje EU-a za pripravnost (fondovi EDF) i ublažavanje (fondovi ECHO) od 22. studenoga 2007. te svoju rezoluciju o društvenim i ekološkim posljedicama klimatskih promjena u zemljama AKP-a od 9. travnja 2009.,

| — | uzimajući u obzir članak 18. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 18. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je 13. i 14. ožujka 2015. godine ciklon Pam pogodioVanuatu, postavši najsnažniji tropski ciklon u povijesti te zemlje; |
| --- | --- |

A.

budući da je 13. i 14. ožujka 2015. godine ciklon Pam pogodioVanuatu, postavši najsnažniji tropski ciklon u povijesti te zemlje;

| B. | budući da je ciklon prouzročio brojne smrtne slučajeve te zahvatio gotovo tri četvrtine stanovništva Vanuatua zbog uništenja ili oštećenja imovine i infrastrukture, uključujući distribuciju električne energije i komunikacijske mreže te zbog prekida osnovnih socijalnih usluga kao što su zdravstvena skrb i obrazovanje; |
| --- | --- |

B.

budući da je ciklon prouzročio brojne smrtne slučajeve te zahvatio gotovo tri četvrtine stanovništva Vanuatua zbog uništenja ili oštećenja imovine i infrastrukture, uključujući distribuciju električne energije i komunikacijske mreže te zbog prekida osnovnih socijalnih usluga kao što su zdravstvena skrb i obrazovanje;

| C. | budući da je ciklon prouzročio veliku štetu na usjevima, stoci i ribarstvenoj infrastrukturi, koja prema procjeni Organizacije za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih naroda predstavlja prijetnju sigurnosti hrane u Vanuatuu; budući da tisuće ljudi nemaju pristup sigurnoj pitkoj vodi u zemlji koja pati od velikog nedostatka vode; |
| --- | --- |

C.

budući da je ciklon prouzročio veliku štetu na usjevima, stoci i ribarstvenoj infrastrukturi, koja prema procjeni Organizacije za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih naroda predstavlja prijetnju sigurnosti hrane u Vanuatuu; budući da tisuće ljudi nemaju pristup sigurnoj pitkoj vodi u zemlji koja pati od velikog nedostatka vode;

| D. | budući da je ciklon Pam uništio i socioekonomske infrastrukture u otočnim državama Tuvaluu, Salomonovim Otocima i Kiribatiju, s pripadajućim negativnim učinkom na zdravlje i život stanovništva u tim zemljama; |
| --- | --- |

D.

budući da je ciklon Pam uništio i socioekonomske infrastrukture u otočnim državama Tuvaluu, Salomonovim Otocima i Kiribatiju, s pripadajućim negativnim učinkom na zdravlje i život stanovništva u tim zemljama;

| E. | budući da geografska obilježja Vanuatua, koji se sastoji od više od 80 malih otoka, otežavaju ublažavanje i procjenu štete; |
| --- | --- |

E.

budući da geografska obilježja Vanuatua, koji se sastoji od više od 80 malih otoka, otežavaju ublažavanje i procjenu štete;

| F. | budući da su u slučajevima prirodnih katastrofa najčešće pogođene osjetljive skupine kao što su žene, djeca i osobe s invaliditetom; |
| --- | --- |

F.

budući da su u slučajevima prirodnih katastrofa najčešće pogođene osjetljive skupine kao što su žene, djeca i osobe s invaliditetom;

| G. | budući da međunarodna zajednica ima moralnu obvezu pružanja humanitarne i financijske pomoći zemljama pogođenima ciklonom Pam, uključujući pružanje logističke i operativne potpore; |
| --- | --- |

G.

budući da međunarodna zajednica ima moralnu obvezu pružanja humanitarne i financijske pomoći zemljama pogođenima ciklonom Pam, uključujući pružanje logističke i operativne potpore;

| H. | budući da je nakon 30. travnja 2015. godine UNOCHA-ova služba za financijsko praćenje zabilježila iznos od 33,4 milijuna američkih dolara financijskih doprinosa (čime su zadovoljeni financijski ciljevi), koji uključuje sredstva iz fondova EU-a i država članica, ostalih razvojnih partnera i međunarodnih financijskih institucija te privatnih donacija; |
| --- | --- |

H.

budući da je nakon 30. travnja 2015. godine UNOCHA-ova služba za financijsko praćenje zabilježila iznos od 33,4 milijuna američkih dolara financijskih doprinosa (čime su zadovoljeni financijski ciljevi), koji uključuje sredstva iz fondova EU-a i država članica, ostalih razvojnih partnera i međunarodnih financijskih institucija te privatnih donacija;

| I. | budući da je za razdoblje 2014. – 2020. u okviru 11. Europskoga razvojnog fonda EU Vanuatuu dodijelio otprilike 31 milijun EUR, iznos koji je usmjeren na ruralni razvoj u Nacionalnom indikativnom programu; |
| --- | --- |

I.

budući da je za razdoblje 2014. – 2020. u okviru 11. Europskoga razvojnog fonda EU Vanuatuu dodijelio otprilike 31 milijun EUR, iznos koji je usmjeren na ruralni razvoj u Nacionalnom indikativnom programu;

| J. | budući da prirodne katastrofe kao što je ciklon Pam dokazuju krhkost i iznimnu ranjivost gospodarstava malih otočnih država u razvoju i naglašavaju činjenicu da je potrebno posvetiti veću pozornost njihovim potrebama u smislu izgradnje otpornosti; |
| --- | --- |

J.

budući da prirodne katastrofe kao što je ciklon Pam dokazuju krhkost i iznimnu ranjivost gospodarstava malih otočnih država u razvoju i naglašavaju činjenicu da je potrebno posvetiti veću pozornost njihovim potrebama u smislu izgradnje otpornosti;

| K. | budući da su zemlje u razvoju, osobito male otočne države u razvoju, najmanje pridonijele klimatskim promjenama, ali se najviše suočavaju s njihovim najtežim društvenim i ekološkim posljedicama; |
| --- | --- |

K.

budući da su zemlje u razvoju, osobito male otočne države u razvoju, najmanje pridonijele klimatskim promjenama, ali se najviše suočavaju s njihovim najtežim društvenim i ekološkim posljedicama;

| L. | budući da su milijuni ljudi diljem svijeta prisiljeni na selidbe zbog prirodnih katastrofa, uključujući klimatske katastrofe, što dovodi do rastućih humanitarnih kriza, brze urbanizacije i povezanog rasta slamova te zastoja u razvoju u zemljama AKP-a; budući da za te migrante ne postoji službeni status azila; |
| --- | --- |

L.

budući da su milijuni ljudi diljem svijeta prisiljeni na selidbe zbog prirodnih katastrofa, uključujući klimatske katastrofe, što dovodi do rastućih humanitarnih kriza, brze urbanizacije i povezanog rasta slamova te zastoja u razvoju u zemljama AKP-a; budući da za te migrante ne postoji službeni status azila;

| M. | budući da rastuće razine mora i temperature te povećan broj ekstremnih vremenskih prilika prouzročenih klimatskim promjenama imaju snažan utjecaj na obalni i morski sustav pacifičke regije, bioraznolikost, resurse u vodi i tlu, opskrbu hranom i život ljudi i stoga negativno utječu na rast BDP-a u pacifičkim zemljama; |
| --- | --- |

M.

budući da rastuće razine mora i temperature te povećan broj ekstremnih vremenskih prilika prouzročenih klimatskim promjenama imaju snažan utjecaj na obalni i morski sustav pacifičke regije, bioraznolikost, resurse u vodi i tlu, opskrbu hranom i život ljudi i stoga negativno utječu na rast BDP-a u pacifičkim zemljama;

| N. | budući da su pitanja ublažavanja i prilagodbe klimatskim promjenama uključena u Konferenciju Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (COP20) iz 2014. godine; budući da se očekuje da će zaključci konferencije COP20 poslužiti kao okvir za održavanje Konferencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (COP21) u prosincu 2015. godine u Parizu; |
| --- | --- |

N.

budući da su pitanja ublažavanja i prilagodbe klimatskim promjenama uključena u Konferenciju Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (COP20) iz 2014. godine; budući da se očekuje da će zaključci konferencije COP20 poslužiti kao okvir za održavanje Konferencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (COP21) u prosincu 2015. godine u Parizu;

| O. | budući da klimatske promjene i uništavanje okoliša predstavljaju prepreke ostvarivanju ciljeva održivog razvoja postavljenih na konferenciji Rio+; |
| --- | --- |

O.

budući da klimatske promjene i uništavanje okoliša predstavljaju prepreke ostvarivanju ciljeva održivog razvoja postavljenih na konferenciji Rio+;

| 1. | izražava najiskreniju sućut zemljama pogođenima ciklonom Pam i obiteljima stradalih te solidarnost s ozlijeđenima i osobama koje su ostale bez svojih domova zbog uništenja koje je prouzročio ciklon; izražava iskreno poštovanje prema svim humanitarnim djelatnicima zbog njihovih napora u reakciji nakon katastrofe; |
| --- | --- |

1.

izražava najiskreniju sućut zemljama pogođenima ciklonom Pam i obiteljima stradalih te solidarnost s ozlijeđenima i osobama koje su ostale bez svojih domova zbog uništenja koje je prouzročio ciklon; izražava iskreno poštovanje prema svim humanitarnim djelatnicima zbog njihovih napora u reakciji nakon katastrofe;

| 2. | čestita vladi i narodu Vanuatua na golemim uloženim naporima u prevladavanju pogubnog učinka ciklona; pozdravlja zaključivanje procjene potreba nakon katastrofe što omogućuje nastavak koordiniranog i pravodobnog programa oporavka; pozdravlja pomoć koju su dosad pružili međunarodni donatori, uključujući doprinose u slučaju izvanrednih stanja Europske unije, skupine država AKP-a, Ujedinjenih naroda i ostalih međunarodnih organizacija te pomoć koju su pružile ostale razvijene zemlje i međunarodne financijske institucije; |
| --- | --- |

2.

čestita vladi i narodu Vanuatua na golemim uloženim naporima u prevladavanju pogubnog učinka ciklona; pozdravlja zaključivanje procjene potreba nakon katastrofe što omogućuje nastavak koordiniranog i pravodobnog programa oporavka; pozdravlja pomoć koju su dosad pružili međunarodni donatori, uključujući doprinose u slučaju izvanrednih stanja Europske unije, skupine država AKP-a, Ujedinjenih naroda i ostalih međunarodnih organizacija te pomoć koju su pružile ostale razvijene zemlje i međunarodne financijske institucije;

| 3. | poziva međunarodnu zajednicu da nastavi i poboljša pokretanje resursa potrebnih za ponovnu izgradnju infrastruktura oštećenih tijekom ciklona Pam u Vanuatuu, Tuvaluu, Salomonovim Otocima i Kiribatiju te da to čini na usklađen i učinkovit način; |
| --- | --- |

3.

poziva međunarodnu zajednicu da nastavi i poboljša pokretanje resursa potrebnih za ponovnu izgradnju infrastruktura oštećenih tijekom ciklona Pam u Vanuatuu, Tuvaluu, Salomonovim Otocima i Kiribatiju te da to čini na usklađen i učinkovit način;

| 4. | podsjeća na to da je pričuvnu pomoć za ponovnu izgradnju Vanuatua potrebno usmjeriti na hitna i kritična područja kao što su pristup pitkoj vodi, sanitarni čvorovi, sigurnost hrane, školski, smještajni i komunikacijski sustavi i infrastruktura; |
| --- | --- |

4.

podsjeća na to da je pričuvnu pomoć za ponovnu izgradnju Vanuatua potrebno usmjeriti na hitna i kritična područja kao što su pristup pitkoj vodi, sanitarni čvorovi, sigurnost hrane, školski, smještajni i komunikacijski sustavi i infrastruktura;

| 5. | ističe da je sada ključno da međunarodni donatori učinkovito usklade humanitarne napore zbog usmjerenosti na dugoročan oporavak i razvoj, gospodarski rast, poljoprivredni razvoj, osobito u ruralnim područjima te na pomoć u ponovnoj uspostavi sektora turizma; |
| --- | --- |

5.

ističe da je sada ključno da međunarodni donatori učinkovito usklade humanitarne napore zbog usmjerenosti na dugoročan oporavak i razvoj, gospodarski rast, poljoprivredni razvoj, osobito u ruralnim područjima te na pomoć u ponovnoj uspostavi sektora turizma;

| 6. | ističe da bi povezivanje ublažavanja, oporavka i razvoja trebalo biti ključan element Nacionalnog indikativnog programa EU-a u toj zemlji, s posebnim naglaskom na otpornost kako bi se pomoglo u prevladavanju operativnih jazova i jazova u financiranju između faza ublažavanja i razvoja; poziva Komisiju da se pobrine da njezina pomoć bude u skladu s regionalnim i nacionalnim prioritetima pacifičkih zemalja te da pruža potporu postojećim mehanizmima isporuke na regionalnim i nacionalnim razinama; |
| --- | --- |

6.

ističe da bi povezivanje ublažavanja, oporavka i razvoja trebalo biti ključan element Nacionalnog indikativnog programa EU-a u toj zemlji, s posebnim naglaskom na otpornost kako bi se pomoglo u prevladavanju operativnih jazova i jazova u financiranju između faza ublažavanja i razvoja; poziva Komisiju da se pobrine da njezina pomoć bude u skladu s regionalnim i nacionalnim prioritetima pacifičkih zemalja te da pruža potporu postojećim mehanizmima isporuke na regionalnim i nacionalnim razinama;

| 7. | istodobno poziva vladu Vanuatua te vlade malih otočnih država da pregledaju svoje nacionalne razvojne planove, strategije smanjenja siromaštva te sektorske politike i strategije kako bi uključile mjere u područja kao što su prilagodba klimatskim promjenama i planiranje izgradnje što može pridonijeti sprečavanju i svođenju posljedica prirodnih katastrofa na najmanju moguću mjeru; |
| --- | --- |

7.

istodobno poziva vladu Vanuatua te vlade malih otočnih država da pregledaju svoje nacionalne razvojne planove, strategije smanjenja siromaštva te sektorske politike i strategije kako bi uključile mjere u područja kao što su prilagodba klimatskim promjenama i planiranje izgradnje što može pridonijeti sprečavanju i svođenju posljedica prirodnih katastrofa na najmanju moguću mjeru;

| 8. | ističe potrebu za razvojem usklađenih regionalnih pristupa i razmjenom dobrih praksi istodobnim obuhvaćanjem lokalnog i regionalnog znanja kao ključnog alata za upravljanje rizicima od katastrofa, osiguravanje brze i učinkovite reakcije na katastrofe i borbu protiv klimatskih promjena, među ostalim u kontekstu Okvira pacifičkih zemalja za djelovanje protiv klimatskih promjena; |
| --- | --- |

8.

ističe potrebu za razvojem usklađenih regionalnih pristupa i razmjenom dobrih praksi istodobnim obuhvaćanjem lokalnog i regionalnog znanja kao ključnog alata za upravljanje rizicima od katastrofa, osiguravanje brze i učinkovite reakcije na katastrofe i borbu protiv klimatskih promjena, među ostalim u kontekstu Okvira pacifičkih zemalja za djelovanje protiv klimatskih promjena;

| 9. | poziva međunarodnu zajednicu da utvrdi i riješi postojeće zakonske nedostatke u odnosu na zaštitu ekoloških izbjeglica; predlaže da se razmotre propisi ili sporazumi o azilu na regionalnoj ili nacionalnoj razini u pogledu iznimno osjetljive situacije otočnih država kako bi se uklonio rizik; također ističe da je potrebno razviti i uspostaviti mehanizme osmišljene radi zaštite identiteta, kulture i tradicija ekoloških izbjeglica; prima na znanje inicijativu Nansen, čiji je cilj postići sporazum o planu zaštite raseljenih osoba u kontekstu prirodnih katastrofa i klimatskih promjena te poziva EU da sudjeluje u tom procesu; |
| --- | --- |

9.

poziva međunarodnu zajednicu da utvrdi i riješi postojeće zakonske nedostatke u odnosu na zaštitu ekoloških izbjeglica; predlaže da se razmotre propisi ili sporazumi o azilu na regionalnoj ili nacionalnoj razini u pogledu iznimno osjetljive situacije otočnih država kako bi se uklonio rizik; također ističe da je potrebno razviti i uspostaviti mehanizme osmišljene radi zaštite identiteta, kulture i tradicija ekoloških izbjeglica; prima na znanje inicijativu Nansen, čiji je cilj postići sporazum o planu zaštite raseljenih osoba u kontekstu prirodnih katastrofa i klimatskih promjena te poziva EU da sudjeluje u tom procesu;

| 10. | pruža potporu zaključcima Okvira iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa za razdoblje 2015. – 2030. kao ključnog koraka prema rješavanju rastućeg utjecaja katastrofa i njihovih složenosti; ističe potrebu za primjenom ciljeva donesenih na konferenciji u Sendaiju, osobito potrebu za javnim financiranjem i ulaganjem u infrastrukturu radi sprečavanja prirodnih rizika, ali i potrebu za prijevozom, zdravljem, pristupom pitkoj vodi i obrazovanju kako bi se u toj regiji spriječilo ponavljanje humanitarne katastrofe; |
| --- | --- |

10.

pruža potporu zaključcima Okvira iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa za razdoblje 2015. – 2030. kao ključnog koraka prema rješavanju rastućeg utjecaja katastrofa i njihovih složenosti; ističe potrebu za primjenom ciljeva donesenih na konferenciji u Sendaiju, osobito potrebu za javnim financiranjem i ulaganjem u infrastrukturu radi sprečavanja prirodnih rizika, ali i potrebu za prijevozom, zdravljem, pristupom pitkoj vodi i obrazovanju kako bi se u toj regiji spriječilo ponavljanje humanitarne katastrofe;

| 11. | poziva da lokalni uzgajivači imaju pristup opremi za uzgoj, sjemenu koje nije genetički izmijenjeno i sortama biljaka koje su prilagođene klimi i uvjetima proizvodnje hrane u Vanuatuu kako bi ta zemlja mogla što prije ponovno započeti poljoprivrednu proizvodnju te se pobrinuti za sigurnost hrane; |
| --- | --- |

11.

poziva da lokalni uzgajivači imaju pristup opremi za uzgoj, sjemenu koje nije genetički izmijenjeno i sortama biljaka koje su prilagođene klimi i uvjetima proizvodnje hrane u Vanuatuu kako bi ta zemlja mogla što prije ponovno započeti poljoprivrednu proizvodnju te se pobrinuti za sigurnost hrane;

| 12. | podsjeća na to da klimatske promjene nisu jedino ekološko pitanje, nego razvojni plan koji EU i pacifičke države moraju staviti na prvo mjesto; ističe da su zemlje u razvoju, osobito male otočne države u razvoju, najmanje pridonijele klimatskim promjenama, ali se najviše suočavaju s njihovim najtežim društvenim i ekološkim posljedicama; ističe činjenicu da klimatske promjene predstavljaju ozbiljnu prijetnju smanjenju siromaštva u pacifičkim državama, sa štetnim utjecajem na poljoprivredu, ribarstvo i koraljne grebene, turizam i zdravlje; |
| --- | --- |

12.

podsjeća na to da klimatske promjene nisu jedino ekološko pitanje, nego razvojni plan koji EU i pacifičke države moraju staviti na prvo mjesto; ističe da su zemlje u razvoju, osobito male otočne države u razvoju, najmanje pridonijele klimatskim promjenama, ali se najviše suočavaju s njihovim najtežim društvenim i ekološkim posljedicama; ističe činjenicu da klimatske promjene predstavljaju ozbiljnu prijetnju smanjenju siromaštva u pacifičkim državama, sa štetnim utjecajem na poljoprivredu, ribarstvo i koraljne grebene, turizam i zdravlje;

| 13. | u tom kontekstu poziva zemlje AKP-a i države članice EU-a da se planom razvoja nakon 2015. godine riješe potrebe malih otočnih država u razvoju AKP-a osobito u odnosu na utjecaj klimatskih promjena i izgradnju otpornosti na prirodne katastrofe; |
| --- | --- |

13.

u tom kontekstu poziva zemlje AKP-a i države članice EU-a da se planom razvoja nakon 2015. godine riješe potrebe malih otočnih država u razvoju AKP-a osobito u odnosu na utjecaj klimatskih promjena i izgradnju otpornosti na prirodne katastrofe;

| 14. | ističe potrebu za hitnim djelovanjem zemalja s najvećim razinama emisija stakleničkih plinova da postave ciljeve i obvežu se na znatno smanjenje emisija te na potporu najosjetljivijim zemljama u prilagođavanju i rješavanju učinaka klimatskih promjena; |
| --- | --- |

14.

ističe potrebu za hitnim djelovanjem zemalja s najvećim razinama emisija stakleničkih plinova da postave ciljeve i obvežu se na znatno smanjenje emisija te na potporu najosjetljivijim zemljama u prilagođavanju i rješavanju učinaka klimatskih promjena;

| 15. | ističe da je konferencija COP 21 jedinstvena prilika za rješavanje pitanja klimatskih promjena i stvaranje poveznice s radom UN-a na razvojnom planu za razdoblje nakon 2015. godine; stoga poziva skupinu država AKP-a, države članice EU-a i Komisiju da se na konferenciji COP21 u Parizu usredotoče na klimatske promjene i pripravnost/smanjenje katastrofa; |
| --- | --- |

15.

ističe da je konferencija COP 21 jedinstvena prilika za rješavanje pitanja klimatskih promjena i stvaranje poveznice s radom UN-a na razvojnom planu za razdoblje nakon 2015. godine; stoga poziva skupinu država AKP-a, države članice EU-a i Komisiju da se na konferenciji COP21 u Parizu usredotoče na klimatske promjene i pripravnost/smanjenje katastrofa;

| 16. | potiče razvojne partnere i privatni sektor da povećaju tehničku i financijsku potporu (uključujući inovativnim mehanizmima financiranja) naporima pacifičkih otočnih zemalja da se usmjere prema alternativnim i obnovljivim izvorima energije, energetskoj učinkovitosti, održivom prijevozu, očuvanju ekosustava te razvoju i prijenosu tehnologija za ublažavanje i prilagodbu na klimatske promjene, osobito u području poljoprivrede i upravljanja vodom; |
| --- | --- |

16.

potiče razvojne partnere i privatni sektor da povećaju tehničku i financijsku potporu (uključujući inovativnim mehanizmima financiranja) naporima pacifičkih otočnih zemalja da se usmjere prema alternativnim i obnovljivim izvorima energije, energetskoj učinkovitosti, održivom prijevozu, očuvanju ekosustava te razvoju i prijenosu tehnologija za ublažavanje i prilagodbu na klimatske promjene, osobito u području poljoprivrede i upravljanja vodom;

| 17. | poziva zemlje AKP-a te osobito male otočne države u razvoju AKP-a da razviju mehanizme uključivanja javnog i privatnog sektora i NVO-ova u pripravnost i ublažavanje posljedica katastrofa, ublažavanje u izvanrednim stanjima i intervenciju te ponovnu izgradnju nakon katastrofe; |
| --- | --- |

17.

poziva zemlje AKP-a te osobito male otočne države u razvoju AKP-a da razviju mehanizme uključivanja javnog i privatnog sektora i NVO-ova u pripravnost i ublažavanje posljedica katastrofa, ublažavanje u izvanrednim stanjima i intervenciju te ponovnu izgradnju nakon katastrofe;

| 18. | nalaže svojim supredsjednicima da ovu rezoluciju proslijede Glavnom tajništvu UN-a, Vijeću ministara AKP-a i EU-a, Europskoj komisiji, Predsjedništvu Vijeća Europske unije, nacionalnim vladama i parlamentima država članica EU-a i država AKP-a, predsjedniku Vanuatua i govorniku Parlamenta Vanuatua, glavnom direktoru Tajništva pacifičke zajednice i glavnom direktoru Tajništva pacifičkog regionalnog ekološkog programa. |
| --- | --- |

18.

nalaže svojim supredsjednicima da ovu rezoluciju proslijede Glavnom tajništvu UN-a, Vijeću ministara AKP-a i EU-a, Europskoj komisiji, Predsjedništvu Vijeća Europske unije, nacionalnim vladama i parlamentima država članica EU-a i država AKP-a, predsjedniku Vanuatua i govorniku Parlamenta Vanuatua, glavnom direktoru Tajništva pacifičke zajednice i glavnom direktoru Tajništva pacifičkog regionalnog ekološkog programa.

REZOLUCIJA (21)

o stanju u Srednjoafričkoj Republici

Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a,

| — | koja se sastala u Suvi (Fidži) od 15. do 17. lipnja 2015., |
| --- | --- |

—

koja se sastala u Suvi (Fidži) od 15. do 17. lipnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir članak 18. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 18. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir revidirani Sporazum iz Cotonoua, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir revidirani Sporazum iz Cotonoua,

| — | uzimajući u obzir Sporazum iz Librevillea od 11. siječnja 2013. o rješavanju političko-vojne krize u Srednjoafričkoj Republici, potpisan pod pokroviteljstvom šefova država i vlada Ekonomske zajednice srednjoafričkih država (ECCAS) kojim se utvrđuju koraci za okončanje krize u Srednjoafričkoj republici, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum iz Librevillea od 11. siječnja 2013. o rješavanju političko-vojne krize u Srednjoafričkoj Republici, potpisan pod pokroviteljstvom šefova država i vlada Ekonomske zajednice srednjoafričkih država (ECCAS) kojim se utvrđuju koraci za okončanje krize u Srednjoafričkoj republici,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 2088 (2013) od 24. siječnja 2013., 2121 (2013) od 10. listopada 2013., 2127 (2013) od 5. prosinca 2013., 2134 (2014) od 28. siječnja 2014., 2149 (2014) od 10. travnja 2014., 2181 (2014) od 21. listopada 2014., 2196 (2015) od 22. siječnja 2015., 2212 (2015) od 26. ožujka 2015. i 2217 (2015) od 28. travnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 2088 (2013) od 24. siječnja 2013., 2121 (2013) od 10. listopada 2013., 2127 (2013) od 5. prosinca 2013., 2134 (2014) od 28. siječnja 2014., 2149 (2014) od 10. travnja 2014., 2181 (2014) od 21. listopada 2014., 2196 (2015) od 22. siječnja 2015., 2212 (2015) od 26. ožujka 2015. i 2217 (2015) od 28. travnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir izjavu S/PRST/2014/28 predsjednika Vijeća sigurnosti UN-a od 18. prosinca 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu S/PRST/2014/28 predsjednika Vijeća sigurnosti UN-a od 18. prosinca 2014.,

| — | uzimajući u obzir pismo od 29. siječnja 2015. koje je glavni tajnik UN-a poslao predsjedniku Vijeća sigurnosti UN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo od 29. siječnja 2015. koje je glavni tajnik UN-a poslao predsjedniku Vijeća sigurnosti UN-a,

| — | uzimajući u obzir 7329. sastanak Vijeća sigurnosti UN-a održan 9. prosinca 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 7329. sastanak Vijeća sigurnosti UN-a održan 9. prosinca 2014.,

| — | uzimajući u obzir završno izvješće Međunarodnog istražnog povjerenstva za Srednjoafričku Republiku od 19. prosinca 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završno izvješće Međunarodnog istražnog povjerenstva za Srednjoafričku Republiku od 19. prosinca 2014.,

| — | uzimajući u obzir činjenicu da je u svibnju 2013. osnovana Međunarodna kontaktna skupina za Srednjoafričku Republiku čiji je zadatak usklađivanje mjera poduzetih na regionalnoj razini, na razini kontinenta i na međunarodnoj razini u svrhu pronalaska trajnog rješenja za kronične probleme u zemlji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da je u svibnju 2013. osnovana Međunarodna kontaktna skupina za Srednjoafričku Republiku čiji je zadatak usklađivanje mjera poduzetih na regionalnoj razini, na razini kontinenta i na međunarodnoj razini u svrhu pronalaska trajnog rješenja za kronične probleme u zemlji,

| — | uzimajući u obzir zaključke sa sedmog sastanka Međunarodne kontaktne skupine održanog u Brazzavilleu (Republika Kongo) 16. ožujka 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke sa sedmog sastanka Međunarodne kontaktne skupine održanog u Brazzavilleu (Republika Kongo) 16. ožujka 2015.,

| — | uzimajući u obzir priopćenje za medije Europske komisije od 16. veljače 2015. pod nazivom „EU u 2015. povećava humanitarnu pomoć na 156 milijuna EUR radi ispunjavanja sve većih potreba u regiji Sahela”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priopćenje za medije Europske komisije od 16. veljače 2015. pod nazivom „EU u 2015. povećava humanitarnu pomoć na 156 milijuna EUR radi ispunjavanja sve većih potreba u regiji Sahela”,

| — | uzimajući u obzir priopćenje za medije Programa Ujedinjenih naroda za razvoj od 8. lipnja 2015. pod naslovom „Za izbore u Srednjoafričkoj Republici hitno potreban 21 milijun USD”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priopćenje za medije Programa Ujedinjenih naroda za razvoj od 8. lipnja 2015. pod naslovom „Za izbore u Srednjoafričkoj Republici hitno potreban 21 milijun USD”,

| — | uzimajući u obzir međunarodnu konferenciju o Srednjoafričkoj Republici pod nazivom „Od humanitarne pomoći do otpornosti” održanu u Bruxellesu 26. svibnja 2015. te priopćenje za medije Europske komisije izdano u vezi s konferencijom pod naslovom „EU jača potporu u svrhu postizanja oporavka i razvoja Srednjoafričke Republike”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir međunarodnu konferenciju o Srednjoafričkoj Republici pod nazivom „Od humanitarne pomoći do otpornosti” održanu u Bruxellesu 26. svibnja 2015. te priopćenje za medije Europske komisije izdano u vezi s konferencijom pod naslovom „EU jača potporu u svrhu postizanja oporavka i razvoja Srednjoafričke Republike”,

| — | uzimajući u obzir izvanredne sastanke na vrhu šefova država i vlada ECCAS-a održane u N’Djameni (Čad) 21. prosinca 2012., 3. travnja 2013. i 18. travnja 2013. te njihovu odluku da se uspostavi Nacionalno prijelazno vijeće sa zakonodavnim i ustavotvornim ovlastima i da se prihvati plan za proces tranzicije u Srednjoafričkoj Republici, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvanredne sastanke na vrhu šefova država i vlada ECCAS-a održane u N’Djameni (Čad) 21. prosinca 2012., 3. travnja 2013. i 18. travnja 2013. te njihovu odluku da se uspostavi Nacionalno prijelazno vijeće sa zakonodavnim i ustavotvornim ovlastima i da se prihvati plan za proces tranzicije u Srednjoafričkoj Republici,

| — | uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda iz 1998., koji je Srednjoafrička Republika ratificirala 2001., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda iz 1998., koji je Srednjoafrička Republika ratificirala 2001.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravila iz 1966., Konvenciju o ukidanju svih oblika diskriminacije žena iz 1979., Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda iz 1981. te Konvenciju o pravima djeteta iz 1989. kojom se zabranjuje sudjelovanje djece u oružanim sukobima, a koje je ratificirala Srednjoafrička Republika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravila iz 1966., Konvenciju o ukidanju svih oblika diskriminacije žena iz 1979., Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda iz 1981. te Konvenciju o pravima djeteta iz 1989. kojom se zabranjuje sudjelovanje djece u oružanim sukobima, a koje je ratificirala Srednjoafrička Republika,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Opće skupštine Ujedinjenih naroda 60/1 od 24. listopada 2005. o zaključcima sa Svjetskog sastanka na vrhu iz 2005., posebice točke 138. do 140. o odgovornosti za zaštitu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Opće skupštine Ujedinjenih naroda 60/1 od 24. listopada 2005. o zaključcima sa Svjetskog sastanka na vrhu iz 2005., posebice točke 138. do 140. o odgovornosti za zaštitu,

| — | uzimajući u obzir Fakultativni protokol o Konvenciji o pravima djece u pogledu sudjelovanja djece u oružanim sukobima, čija je Srednjoafrička Republika potpisnica, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Fakultativni protokol o Konvenciji o pravima djece u pogledu sudjelovanja djece u oružanim sukobima, čija je Srednjoafrička Republika potpisnica,

| — | uzimajući u obzir činjenicu da je Vijeće Afričke unije za mir i sigurnost 10. listopada 2013. donijelo revidirani Koncept operacija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da je Vijeće Afričke unije za mir i sigurnost 10. listopada 2013. donijelo revidirani Koncept operacija,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća Europske unije o Srednjoafričkoj Republici usvojene 9. veljače 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća Europske unije o Srednjoafričkoj Republici usvojene 9. veljače 2015.,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta od 17. siječnja 2013., 12. rujna 2013. i 12. prosinca 2013. o stanju u Srednjoafričkoj Republici, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta od 17. siječnja 2013., 12. rujna 2013. i 12. prosinca 2013. o stanju u Srednjoafričkoj Republici,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije od 19. lipnja 2013. i 19. ožujka 2014. o Srednjoafričkoj Republici, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije od 19. lipnja 2013. i 19. ožujka 2014. o Srednjoafričkoj Republici,

| A. | budući da je Srednjoafrička Republika, zemlja bogata prirodnim resursima, posljednjih nekoliko desetljeća zahvaćena političkom nestabilnošću te budući da 70 % njezina stanovništva živi ispod granice siromaštva; |
| --- | --- |

A.

budući da je Srednjoafrička Republika, zemlja bogata prirodnim resursima, posljednjih nekoliko desetljeća zahvaćena političkom nestabilnošću te budući da 70 % njezina stanovništva živi ispod granice siromaštva;

| B. | budući da je u dvije godine nakon što je Séléka preuzela vlast došlo do katastrofalne političke i humanitarne krize; |
| --- | --- |

B.

budući da je u dvije godine nakon što je Séléka preuzela vlast došlo do katastrofalne političke i humanitarne krize;

| C. | budući da je Nacionalno prijelazno vijeće 20. siječnja 2014. odabralo novu privremenu šeficu države Catherine Samba-Panza; |
| --- | --- |

C.

budući da je Nacionalno prijelazno vijeće 20. siječnja 2014. odabralo novu privremenu šeficu države Catherine Samba-Panza;

| D. | budući da se osobe odgovorne za kršenja ljudskih prava i ratne zločine ne privodi pravdi jer Srednjoafrička Republika nema prikladni nacionalni pravosudni sustav, što stvara praksu nekažnjavanja; |
| --- | --- |

D.

budući da se osobe odgovorne za kršenja ljudskih prava i ratne zločine ne privodi pravdi jer Srednjoafrička Republika nema prikladni nacionalni pravosudni sustav, što stvara praksu nekažnjavanja;

| E. | budući da, unatoč poboljšanjima u sigurnosnoj situaciji, i dalje dolazi do razbojstava i napetosti među zajednicama koje utječe na stočare; |
| --- | --- |

E.

budući da, unatoč poboljšanjima u sigurnosnoj situaciji, i dalje dolazi do razbojstava i napetosti među zajednicama koje utječe na stočare;

| F. | budući da su osobe koje je UN ovlastio za očuvanje mira poboljšale zaštitu civila u glavnome gradu, ali i dalje nailaze na teškoće u provođenju svojih ovlasti u drugim dijelovima zemlje, kojima ne mogu pristupiti zbog prisutnosti naoružanih skupina; budući da su službenici UN-a za očuvanje mira i humanitarni radnici meta brojnih napada; |
| --- | --- |

F.

budući da su osobe koje je UN ovlastio za očuvanje mira poboljšale zaštitu civila u glavnome gradu, ali i dalje nailaze na teškoće u provođenju svojih ovlasti u drugim dijelovima zemlje, kojima ne mogu pristupiti zbog prisutnosti naoružanih skupina; budući da su službenici UN-a za očuvanje mira i humanitarni radnici meta brojnih napada;

| G. | budući da zbog nestabilnosti u Srednjoafričkoj Republici 70 % djece ne pohađa školu, a više od 6  000 djece vrbovale su oružane snage i naoružane skupine; budući da su 5. svibnja 2015. naoružane skupine u Srednjoafričkoj Republici sklopile sporazum o puštanju djece vojnika; |
| --- | --- |

G.

budući da zbog nestabilnosti u Srednjoafričkoj Republici 70 % djece ne pohađa školu, a više od 6  000 djece vrbovale su oružane snage i naoružane skupine; budući da su 5. svibnja 2015. naoružane skupine u Srednjoafričkoj Republici sklopile sporazum o puštanju djece vojnika;

| H. | budući da je u izvješću Ujedinjenih naroda izrađenom 2014., ali objavljenom tek 29. travnja 2015. u The Guardianu, otkriveno da su neki francuski vojnici angažirani za očuvanje mira u Srednjoafričkoj Republici osumnjičeni za spolno zlostavljanje maloljetnika; |
| --- | --- |

H.

budući da je u izvješću Ujedinjenih naroda izrađenom 2014., ali objavljenom tek 29. travnja 2015. u The Guardianu, otkriveno da su neki francuski vojnici angažirani za očuvanje mira u Srednjoafričkoj Republici osumnjičeni za spolno zlostavljanje maloljetnika;

| I. | budući da je Vijeće sigurnosti UN-a odobrilo povećanje broja osoblja za misiju UN-a za stabilizaciju u Srednjoafričkoj Republici (MINUSCA) te da je odlučilo produljiti njezin mandat do 30. travnja 2016. i utvrditi broj članova ovlaštenih snaga na 10  750 vojnika, uključujući 480 vojnih promatrača i stožernih časnika i 2  080 članova policijskog osoblja, uključujući 400 policijskih službenika i 40 korekcijskih službenika; |
| --- | --- |

I.

budući da je Vijeće sigurnosti UN-a odobrilo povećanje broja osoblja za misiju UN-a za stabilizaciju u Srednjoafričkoj Republici (MINUSCA) te da je odlučilo produljiti njezin mandat do 30. travnja 2016. i utvrditi broj članova ovlaštenih snaga na 10  750 vojnika, uključujući 480 vojnih promatrača i stožernih časnika i 2  080 članova policijskog osoblja, uključujući 400 policijskih službenika i 40 korekcijskih službenika;

| J. | budući da je za ponovno uspostavljanje sigurnosti i vlasti države neophodna financijska pomoć; budući da ta pomoć ne smije ovisiti o uspostavljanju nulte razine rizika ili potpune sigurnosti; |
| --- | --- |

J.

budući da je za ponovno uspostavljanje sigurnosti i vlasti države neophodna financijska pomoć; budući da ta pomoć ne smije ovisiti o uspostavljanju nulte razine rizika ili potpune sigurnosti;

| K. | budući da je za održavanje izbora i organiziranje poslijeizbornog prijelaza neophodna minimalna razina upravne reorganizacije države; budući da je što hitnije potrebno dodatnih 21,2 milijuna USD za financiranje priprema za izbore u Srednjoafričkoj Republici, čije se provođenje planira do kraja 2015.; |
| --- | --- |

K.

budući da je za održavanje izbora i organiziranje poslijeizbornog prijelaza neophodna minimalna razina upravne reorganizacije države; budući da je što hitnije potrebno dodatnih 21,2 milijuna USD za financiranje priprema za izbore u Srednjoafričkoj Republici, čije se provođenje planira do kraja 2015.;

| L. | budući da je Europska unija najvažniji humanitarni i razvojni partner Srednjoafričke Republike; budući da je 15. srpnja 2014. EU pokrenula prvi uzajamni fond za Srednjoafričku Republiku; budući da je EU tijekom 2013. i 2014. pružila 377 milijuna EUR humanitarne pomoći i da je već osigurala dodatnih 47 milijuna EUR u 2015.; budući da je na međunarodnoj konferenciji održanoj u Bruxellesu 26. svibnja 2015. Komisija povećala ukupni iznos pomoći CAR-u za 72 milijuna EUR; |
| --- | --- |

L.

budući da je Europska unija najvažniji humanitarni i razvojni partner Srednjoafričke Republike; budući da je 15. srpnja 2014. EU pokrenula prvi uzajamni fond za Srednjoafričku Republiku; budući da je EU tijekom 2013. i 2014. pružila 377 milijuna EUR humanitarne pomoći i da je već osigurala dodatnih 47 milijuna EUR u 2015.; budući da je na međunarodnoj konferenciji održanoj u Bruxellesu 26. svibnja 2015. Komisija povećala ukupni iznos pomoći CAR-u za 72 milijuna EUR;

| M. | budući da je do 27. svibnja 2015. stavljeno na raspolaganje samo 21 % sredstava potrebnih za plan za reagiranje na humanitarne krize za CAR; |
| --- | --- |

M.

budući da je do 27. svibnja 2015. stavljeno na raspolaganje samo 21 % sredstava potrebnih za plan za reagiranje na humanitarne krize za CAR;

| N. | budući da su mjere za pridržavanje ljudskih prava ključni dio Sporazuma iz Cotonoua; budući da je Nacionalno prijelazno vijeće donijelo zakon o uspostavljanju posebnog kaznenog suda nadležnog za istraživanje najtežih zločina i kazneni progon počinitelja ratnih zločina i zločina protiv čovječnosti u Srednjoafričkoj Republici te da je taj zakon proglasio šef države, u bliskoj suradnji s Međunarodnim kaznenim sudom; |
| --- | --- |

N.

budući da su mjere za pridržavanje ljudskih prava ključni dio Sporazuma iz Cotonoua; budući da je Nacionalno prijelazno vijeće donijelo zakon o uspostavljanju posebnog kaznenog suda nadležnog za istraživanje najtežih zločina i kazneni progon počinitelja ratnih zločina i zločina protiv čovječnosti u Srednjoafričkoj Republici te da je taj zakon proglasio šef države, u bliskoj suradnji s Međunarodnim kaznenim sudom;

| O. | budući da je u posljednjem izvješću Međunarodne istražne komisije o CAR-u objavljenom 20. siječnja 2015. zaključeno da su vladine snage za vrijeme bivšeg predsjednika Bozizéa te skupine Séléka i anti-Balaka počinili teška kršenja međunarodnog humanitarnog prava i ljudskih prava; |
| --- | --- |

O.

budući da je u posljednjem izvješću Međunarodne istražne komisije o CAR-u objavljenom 20. siječnja 2015. zaključeno da su vladine snage za vrijeme bivšeg predsjednika Bozizéa te skupine Séléka i anti-Balaka počinili teška kršenja međunarodnog humanitarnog prava i ljudskih prava;

| P. | budući da je na nacionalnom forumu održanom u Banguiju predloženo održavanje izbora do kraja 2015. te budući da je ECCAS potvrdio tu preporuku; |
| --- | --- |

P.

budući da je na nacionalnom forumu održanom u Banguiju predloženo održavanje izbora do kraja 2015. te budući da je ECCAS potvrdio tu preporuku;

| Q. | budući da je zemljopisni položaj CAR-a od strateške važnosti za napore u borbi protiv širenja terorizma u Središnjoj Africi; |
| --- | --- |

Q.

budući da je zemljopisni položaj CAR-a od strateške važnosti za napore u borbi protiv širenja terorizma u Središnjoj Africi;

| 1. | pozdravlja napredak koji je Srednjoafrička Republika postigla u sklopu posljednjih sporazuma, ali i dalje izražava zabrinutost zbog sigurnosne, humanitarne i gospodarske situacije; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja napredak koji je Srednjoafrička Republika postigla u sklopu posljednjih sporazuma, ali i dalje izražava zabrinutost zbog sigurnosne, humanitarne i gospodarske situacije;

| 2. | ponovo izražava potporu suverenosti, jedinstvu i teritorijalnom integritetu CAR-a; podsjeća na važnost načela neuplitanja i regionalne suradnje; |
| --- | --- |

2.

ponovo izražava potporu suverenosti, jedinstvu i teritorijalnom integritetu CAR-a; podsjeća na važnost načela neuplitanja i regionalne suradnje;

| 3. | ponovno izražava potporu naporima koje Nacionalno prijelazno vijeće, Catherine Samba-Panza i Međunarodna kontaktna skupina za Srednjoafričku Republiku ulažu u dovršetak procesa tranzicije u svrhu osiguranja stabilnosti, sigurnosti i pomirenja različitih strana uključenih u sukob; |
| --- | --- |

3.

ponovno izražava potporu naporima koje Nacionalno prijelazno vijeće, Catherine Samba-Panza i Međunarodna kontaktna skupina za Srednjoafričku Republiku ulažu u dovršetak procesa tranzicije u svrhu osiguranja stabilnosti, sigurnosti i pomirenja različitih strana uključenih u sukob;

| 4. | ponovno potvrđuje potporu provedbi Sporazuma iz Librevillea od 11. siječnja 2013. i Plana iz N’Djamene od 18. travnja 2013., koji predstavljaju ključne instrumente za ponovnu uspostavu ustavnog poretka; |
| --- | --- |

4.

ponovno potvrđuje potporu provedbi Sporazuma iz Librevillea od 11. siječnja 2013. i Plana iz N’Djamene od 18. travnja 2013., koji predstavljaju ključne instrumente za ponovnu uspostavu ustavnog poretka;

| 5. | pozdravlja održavanje Foruma pomirenja u Banguiju i potpisivanje Sporazuma o demobilizaciji, razoružanju i reintegraciji od 10. svibnja 2015. te poziva sve potpisnice sporazuma na njegovu brzu i učinkovitu provedbu, a međunarodnu zajednicu na osiguranje financiranja potrebnog u tu svrhu; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja održavanje Foruma pomirenja u Banguiju i potpisivanje Sporazuma o demobilizaciji, razoružanju i reintegraciji od 10. svibnja 2015. te poziva sve potpisnice sporazuma na njegovu brzu i učinkovitu provedbu, a međunarodnu zajednicu na osiguranje financiranja potrebnog u tu svrhu;

| 6. | podupire reformu oružanih snaga i sigurnosnih snaga te nastavak misije UN-a za stabilizaciju u Srednjoafričkoj Republici; |
| --- | --- |

6.

podupire reformu oružanih snaga i sigurnosnih snaga te nastavak misije UN-a za stabilizaciju u Srednjoafričkoj Republici;

| 7. | pozdravlja učinkovit rad MISCA-e, EUFOR CAR-a i misije Sangaris (francuske snage); pozdravlja pokretanje savjetodavne vojne misije Europske unije u CAR-u, ali izražava žaljenje zbog manjka doprinosa brojnih država članica; poziva međunarodnu zajednicu na povećanje vojnih kapaciteta u CAR-u i pružanje potrebne potpore za jačanje međunarodnih sigurnosnih snaga, koje su većinom afričke; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja učinkovit rad MISCA-e, EUFOR CAR-a i misije Sangaris (francuske snage); pozdravlja pokretanje savjetodavne vojne misije Europske unije u CAR-u, ali izražava žaljenje zbog manjka doprinosa brojnih država članica; poziva međunarodnu zajednicu na povećanje vojnih kapaciteta u CAR-u i pružanje potrebne potpore za jačanje međunarodnih sigurnosnih snaga, koje su većinom afričke;

| 8. | podupire prijelazne vlasti u naporima usmjerenima prema ponovnom uspostavljanju povjerenja stanovništva CAR-a i odgovaranju na brojne izazove koji postoje, kao što su povratak izbjeglica, povratak raseljenih osoba unutar zemlje, rehabilitacija lokalnih vlasti, uspostavljanje pravosudnog sustava i učinkovite upravne infrastrukture, borba protiv korupcije i ponovno uspostavljanje osnovnih usluga, posebice u području zdravstva i obrazovanja; |
| --- | --- |

8.

podupire prijelazne vlasti u naporima usmjerenima prema ponovnom uspostavljanju povjerenja stanovništva CAR-a i odgovaranju na brojne izazove koji postoje, kao što su povratak izbjeglica, povratak raseljenih osoba unutar zemlje, rehabilitacija lokalnih vlasti, uspostavljanje pravosudnog sustava i učinkovite upravne infrastrukture, borba protiv korupcije i ponovno uspostavljanje osnovnih usluga, posebice u području zdravstva i obrazovanja;

| 9. | skreće pozornost na važnost toga da se do kraja 2015. održe slobodni, pravedni i transparentni izbori otvoreni svima, uključujući povratnike u zemlju i osobe raseljene unutar zemlje; |
| --- | --- |

9.

skreće pozornost na važnost toga da se do kraja 2015. održe slobodni, pravedni i transparentni izbori otvoreni svima, uključujući povratnike u zemlju i osobe raseljene unutar zemlje;

| 10. | poziva međunarodnu zajednicu na osiguranje svih resursa potrebnih za održavanje tih izbora, posebice s pomoću programa pomoći pri održavanju izbora; |
| --- | --- |

10.

poziva međunarodnu zajednicu na osiguranje svih resursa potrebnih za održavanje tih izbora, posebice s pomoću programa pomoći pri održavanju izbora;

| 11. | izražava zabrinutost zbog humanitarne situacije i rizika od ozbiljnih nestašica hrane u CAR-u; poziva međunarodnu zajednicu na mobilizaciju svih potrebnih resursa i poboljšanje koordinacije između različitih donatora; |
| --- | --- |

11.

izražava zabrinutost zbog humanitarne situacije i rizika od ozbiljnih nestašica hrane u CAR-u; poziva međunarodnu zajednicu na mobilizaciju svih potrebnih resursa i poboljšanje koordinacije između različitih donatora;

| 12. | pozdravlja veću potporu Europske unije u pogledu odgovora na humanitarnu krizu; izražava zabrinutost zbog ograničenja pristupa humanitarne pomoći i osuđuje slučajeve agresije prema humanitarnim radnicima; pozdravlja odluku Europske unije o slanju sredstava Čadu i Kamerunu u svrhu humanitarnih napora koje ulažu radi pružanja pomoći stanovništvu CAR-a; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja veću potporu Europske unije u pogledu odgovora na humanitarnu krizu; izražava zabrinutost zbog ograničenja pristupa humanitarne pomoći i osuđuje slučajeve agresije prema humanitarnim radnicima; pozdravlja odluku Europske unije o slanju sredstava Čadu i Kamerunu u svrhu humanitarnih napora koje ulažu radi pružanja pomoći stanovništvu CAR-a;

| 13. | poziva međunarodnu zajednicu da pomogne vlastima zemalja u susjedstvu CAR-a koje osjećaju učinak ovog sukoba, posebice u smislu primanja izbjeglica; |
| --- | --- |

13.

poziva međunarodnu zajednicu da pomogne vlastima zemalja u susjedstvu CAR-a koje osjećaju učinak ovog sukoba, posebice u smislu primanja izbjeglica;

| 14. | poziva vlasti CAR-a da uz potporu MINUSCA-e poduzmu praktične mjere kako bi zajamčile zaštitu civilnog stanovništva te sigurnost i jedinstvo svog nacionalnog područja, poštujući pritom svoje obveze u skladu s međunarodnim humanitarnim pravom i zakonima o izbjeglicama; |
| --- | --- |

14.

poziva vlasti CAR-a da uz potporu MINUSCA-e poduzmu praktične mjere kako bi zajamčile zaštitu civilnog stanovništva te sigurnost i jedinstvo svog nacionalnog područja, poštujući pritom svoje obveze u skladu s međunarodnim humanitarnim pravom i zakonima o izbjeglicama;

| 15. | snažno osuđuje trajno nasilje koje je uzelo brojne žrtve i zbog kojeg je više od 8 50  000 osoba moralo pobjeći, kao i kršenja međunarodnog humanitarnog prava i ljudskih prava, uključujući izvansudska i masovna pogubljenja, prisilne nestanke, proizvoljna uhićenja i pritvaranja, mučenja i seksualno nasilje, te poziva na jače djelovanje u svrhu pružanja pomoći žrtvama, posebice pružanjem usluga spolne i reproduktivne zdravstvene zaštite; |
| --- | --- |

15.

snažno osuđuje trajno nasilje koje je uzelo brojne žrtve i zbog kojeg je više od 8 50  000 osoba moralo pobjeći, kao i kršenja međunarodnog humanitarnog prava i ljudskih prava, uključujući izvansudska i masovna pogubljenja, prisilne nestanke, proizvoljna uhićenja i pritvaranja, mučenja i seksualno nasilje, te poziva na jače djelovanje u svrhu pružanja pomoći žrtvama, posebice pružanjem usluga spolne i reproduktivne zdravstvene zaštite;

| 16. | poziva vladu CAR-a da pruži potporu istrazi ratnih zločina i zločina protiv čovječnosti koju provodi Međunarodni kazneni sud te poziva vlasti CAR-a da identificiraju osobe odgovorne za te zločine, pokrenu kazneni progon protiv njih i kazne ih; |
| --- | --- |

16.

poziva vladu CAR-a da pruži potporu istrazi ratnih zločina i zločina protiv čovječnosti koju provodi Međunarodni kazneni sud te poziva vlasti CAR-a da identificiraju osobe odgovorne za te zločine, pokrenu kazneni progon protiv njih i kazne ih;

| 17. | poziva na trenutačnu provedbu sporazuma od 5. svibnja 2015. o oslobađanju djece vojnika; |
| --- | --- |

17.

poziva na trenutačnu provedbu sporazuma od 5. svibnja 2015. o oslobađanju djece vojnika;

| 18. | poziva Ujedinjene narode na transparentnu suradnju s francuskim vlastima koje istražuju optužbe da su francuski vojnici silovali djecu; |
| --- | --- |

18.

poziva Ujedinjene narode na transparentnu suradnju s francuskim vlastima koje istražuju optužbe da su francuski vojnici silovali djecu;

| 19. | pozdravlja odluku Vijeća sigurnosti UN-a o embargu na oružje Srednjoafričkoj Republici; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja odluku Vijeća sigurnosti UN-a o embargu na oružje Srednjoafričkoj Republici;

| 20. | poziva vlasti Srednjoafričke Republike da izrade nacionalnu strategiju o borbi protiv nezakonite eksploatacije prirodnih resursa i mreža za njihovo krijumčarenje te preporučuje donošenje plana s jasnim pokazateljima i vanjskog sustava praćenja, koji će Srednjoafričkoj Republici omogućiti ponovno priključivanje procesu Kimberley i Inicijativi za transparentnost ekstraktivnih industrija; |
| --- | --- |

20.

poziva vlasti Srednjoafričke Republike da izrade nacionalnu strategiju o borbi protiv nezakonite eksploatacije prirodnih resursa i mreža za njihovo krijumčarenje te preporučuje donošenje plana s jasnim pokazateljima i vanjskog sustava praćenja, koji će Srednjoafričkoj Republici omogućiti ponovno priključivanje procesu Kimberley i Inicijativi za transparentnost ekstraktivnih industrija;

| 21. | poziva na brzo uvođenje obvezujućeg europskog zakonodavstva kako bi se gospodarske subjekte, uključujući i one izvan Europe, spriječilo da na europskom tržištu prodaju minerale kojima se financiraju sukobi; |
| --- | --- |

21.

poziva na brzo uvođenje obvezujućeg europskog zakonodavstva kako bi se gospodarske subjekte, uključujući i one izvan Europe, spriječilo da na europskom tržištu prodaju minerale kojima se financiraju sukobi;

| 22. | predlaže Ujedinjenim narodima da pod okriljem MINUSCA-e uspostave jedinicu za borbu protiv krijumčarenja dijamanata, zlata i bjelokosti te naoružanog krivolova; |
| --- | --- |

22.

predlaže Ujedinjenim narodima da pod okriljem MINUSCA-e uspostave jedinicu za borbu protiv krijumčarenja dijamanata, zlata i bjelokosti te naoružanog krivolova;

| 23. | pozdravlja činjenicu da je Europska unija uspostavila uzajamni fond Bêkou i doprinose Francuske, Njemačke, Nizozemske, Italije i Švicarske te poziva ostale države članice i ostale donatore da daju doprinos; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja činjenicu da je Europska unija uspostavila uzajamni fond Bêkou i doprinose Francuske, Njemačke, Nizozemske, Italije i Švicarske te poziva ostale države članice i ostale donatore da daju doprinos;

| 24. | podsjeća da je za uspjeh procesa tranzicije nužno sudjelovanje i zastupljenost žena i civilnog društva; |
| --- | --- |

24.

podsjeća da je za uspjeh procesa tranzicije nužno sudjelovanje i zastupljenost žena i civilnog društva;

| 25. | podupire napore vjerskih vođa u sprečavanju sektaških sukoba i očuvanju tradicionalnog i mirnog suživota; |
| --- | --- |

25.

podupire napore vjerskih vođa u sprečavanju sektaških sukoba i očuvanju tradicionalnog i mirnog suživota;

| 26. | nalaže svojim supredsjednicima da ovu rezoluciju proslijede Vijeću ministara AKP-a i EU-a, Europskoj komisiji, Visokoj predstavnici Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku/potpredsjednici Europske komisije, prijelaznim vlastima CAR-a, institucijama Afričke unije, Ekonomskoj zajednici srednjoafričkih država i Glavnom tajništvu Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

26.

nalaže svojim supredsjednicima da ovu rezoluciju proslijede Vijeću ministara AKP-a i EU-a, Europskoj komisiji, Visokoj predstavnici Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku/potpredsjednici Europske komisije, prijelaznim vlastima CAR-a, institucijama Afričke unije, Ekonomskoj zajednici srednjoafričkih država i Glavnom tajništvu Ujedinjenih naroda.

---

(1)  Donijela ju je Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a 17. lipnja 2015. u Suvi (Fidži).

1

(2)  Donijela ju je Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a 17. lipnja 2015. u Suvi (Fidži).

2

(3)  SL L 317, 15.12.2000., str. 3.

3

(4)  SL L 287, 4.11.2010., str. 3.

4

(5)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0386.

5

(6)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX%3A52011DC0637&qid=1412922281378&from=EN

6

(7)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/69/700&Lang=E

7

(8)  http://www.un.org/esa/ffd/wp-content/uploads/2015/01/FfD_Elements-paper_drafting-session.pdf

8

(9)  Donijela ju je Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a 17. lipnja 2015. u Suvi (Fidži).

9

(10)  SL L 317, 15.12.2000., str. 3.

10

(11)  SL L 287, 28.10.2005., str. 4.

11

(12)  SL L 287, 4.11.2010., str. 3.

12

(13)  SL C 72 E, 11.3.2014., str. 21.

13

(14)  Donijela ju je Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a 17. lipnja 2015. u Suvi (Fidži).

14

(15)  SL C 15 E, 21.1.2010., str. 1.

15

(16)  SL C 67 E, 18.3.2010., str. 44.

16

(17)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0086.

17

(18)  P7_TA -PROV(2013)0578.

18

(19)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0094.

19

(20)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0063.

20

(21)  Donijela ju je Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a 17. lipnja 2015. u Suvi (Fidži).

21

---