# Euroopa Liidu C 375/2015

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 375 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 58. köide12. november 2015 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 375

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

58. köide12. november 2015

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 375/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.7752 – ACE/Chubb) (
  1
  ) | 1 |
| 2015/C 375/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.7585 – NXP Semiconductors / Freescale Semiconductor) (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2015/C 375/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.7752 – ACE/Chubb) (
  1
  )

1

1

2015/C 375/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.7585 – NXP Semiconductors / Freescale Semiconductor) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2015/C 375/03 | Nõukogu otsus, 10. november 2015, millega võetakse vastu nõukogu seisukoht Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 8 kohta | 2 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 375/04 | Euro vahetuskurss | 3 |
| 2015/C 375/05 | Tõlgendav teatis selliste kaupade päritolu märkimise kohta, mis on pärit Iisraeli poolt alates 1967. aasta juunist okupeeritud territooriumidelt | 4 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2015/C 375/03

Nõukogu otsus, 10. november 2015, millega võetakse vastu nõukogu seisukoht Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 8 kohta

2

Euroopa Komisjon

2015/C 375/04

Euro vahetuskurss

3

2015/C 375/05

Tõlgendav teatis selliste kaupade päritolu märkimise kohta, mis on pärit Iisraeli poolt alates 1967. aasta juunist okupeeritud territooriumidelt

4

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 375/06 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.7817 – OBI / bauMax Standort Steyr) (
  1
  ) | 7 |
| 2015/C 375/07 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.7573 – DMK / DOC Kaas) (
  1
  ) | 8 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 375/08 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 9 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2015/C 375/06

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.7817 – OBI / bauMax Standort Steyr) (
  1
  )

1

7

2015/C 375/07

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.7573 – DMK / DOC Kaas) (
  1
  )

1

8

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2015/C 375/08

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

9

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 12.11.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 375/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 375/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.7752 – ACE/Chubb)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2015/C 375/01)

6. novembril 2015 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32015M7752 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32015M7752 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 12.11.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 375/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 375/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.7585 – NXP Semiconductors / Freescale Semiconductor)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2015/C 375/02)

17. septembril 2015 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b koostoimes sama määruse artikli 6 lõikega 2. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32015M7585 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32015M7585 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 12.11.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 375/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 375/2

---

NÕUKOGU OTSUS,

10. november 2015,

millega võetakse vastu nõukogu seisukoht Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 8 kohta

(2015/C 375/03)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 314, koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eriti selle artikliga 106a,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, (1) eriti selle artiklit 41,

ning arvestades järgmist:

| | |
| --- | --- |

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Ainus artikkel

Nõukogu seisukoht Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 8 suhtes võeti vastu 10. novembril 2015.

Nõukogu seisukoha täielik tekst on saadaval tutvumiseks või allalaadimiseks nõukogu veebisaidil http://www.consilium.europa.eu/.

Brüssel, 10. november 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

P. GRAMEGNA

---

(1)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 69, 13.3.2015, lk 1.

2

---

Euroopa Komisjon

| 12.11.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 375/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 375/3

---

Euro vahetuskurss (1)

11. november 2015

(2015/C 375/04)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0716 |
| JPY | Jaapani jeen | 131,90 |
| DKK | Taani kroon | 7,4604 |
| GBP | Inglise nael | 0,70600 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,3290 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0783 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 9,2230 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,022 |
| HUF | Ungari forint | 311,70 |
| PLN | Poola zlott | 4,2215 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4366 |
| TRY | Türgi liir | 3,0929 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5183 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4213 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,3060 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6344 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5236 |
| KRW | Korea vonn | 1 238,51 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 15,2006 |
| CNY | Hiina jüaan | 6,8235 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,6205 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 551,32 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6634 |
| PHP | Filipiini peeso | 50,475 |
| RUB | Vene rubla | 69,0860 |
| THB | Tai baat | 38,446 |
| BRL | Brasiilia reaal | 4,0013 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,9011 |
| INR | India ruupia | 70,9780 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0716

JPY

Jaapani jeen

131,90

DKK

Taani kroon

7,4604

GBP

Inglise nael

0,70600

SEK

Rootsi kroon

9,3290

CHF

Šveitsi frank

1,0783

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

9,2230

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,022

HUF

Ungari forint

311,70

PLN

Poola zlott

4,2215

RON

Rumeenia leu

4,4366

TRY

Türgi liir

3,0929

AUD

Austraalia dollar

1,5183

CAD

Kanada dollar

1,4213

HKD

Hongkongi dollar

8,3060

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6344

SGD

Singapuri dollar

1,5236

KRW

Korea vonn

1 238,51

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

15,2006

CNY

Hiina jüaan

6,8235

HRK

Horvaatia kuna

7,6205

IDR

Indoneesia ruupia

14 551,32

MYR

Malaisia ringit

4,6634

PHP

Filipiini peeso

50,475

RUB

Vene rubla

69,0860

THB

Tai baat

38,446

BRL

Brasiilia reaal

4,0013

MXN

Mehhiko peeso

17,9011

INR

India ruupia

70,9780

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 12.11.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 375/4 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 375/4

---

Tõlgendav teatis selliste kaupade päritolu märkimise kohta, mis on pärit Iisraeli poolt alates 1967. aasta juunist okupeeritud territooriumidelt

(2015/C 375/05)

| (1) | Kooskõlas rahvusvahelise õigusega ei tunnusta Euroopa Liit Iisraeli ülemvõimu Iisraeli poolt alates 1967. aasta juunist okupeeritud territooriumidel, täpsemalt Golani kõrgendikel, Gaza sektoris ja Jordani Läänekaldal (sh Ida-Jeruusalemmas), ega käsita neid territooriume Iisraeli osana, (1) sõltumata nende õiguslikust staatusest Iisraeli siseriiklikes õigusaktides (2). Liit on selgelt väljendanud, et ta ei tunnista 1967. aasta eelsete piiride muutmist, välja arvatud muudatused, milles Lähis-Ida rahuprotsessi (3) osalised on kokku leppinud. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas rahvusvahelise õigusega ei tunnusta Euroopa Liit Iisraeli ülemvõimu Iisraeli poolt alates 1967. aasta juunist okupeeritud territooriumidel, täpsemalt Golani kõrgendikel, Gaza sektoris ja Jordani Läänekaldal (sh Ida-Jeruusalemmas), ega käsita neid territooriume Iisraeli osana, (1) sõltumata nende õiguslikust staatusest Iisraeli siseriiklikes õigusaktides (2). Liit on selgelt väljendanud, et ta ei tunnista 1967. aasta eelsete piiride muutmist, välja arvatud muudatused, milles Lähis-Ida rahuprotsessi (3) osalised on kokku leppinud.

| (2) | Mitme liikmesriigi asjaomased asutused on koostanud teatise või juhise liidu selliste kehtivate õigusaktide kohaldamise kohta, mis on seotud Iisraeli okupeeritud aladelt pärit toodete päritolu märkimisega. Tarbijad, ettevõtjad ja riikide ametiasutused vajavad selgitusi selliste kehtivate õigusaktide kohaldamise kohta, mis on seotud Iisraeli okupeeritud aladelt pärit toodete päritolu märkimisega (4). Lisaks on teatise eesmärk tagada liidu rahvusvahelise õiguse kohaste seisukohtade ja kohustuste järgimine mitte tunnustada Iisraeli ülemvõimu Iisraeli poolt alates 1967. aasta juunist okupeeritud territooriumidel. Samuti on käesoleva teatise eesmärk säilitada avatud ja sujuv kaubandus ning see ei takista kaubavooge ja seda ei tohiks nii tõlgendada. |
| --- | --- |

(2)

Mitme liikmesriigi asjaomased asutused on koostanud teatise või juhise liidu selliste kehtivate õigusaktide kohaldamise kohta, mis on seotud Iisraeli okupeeritud aladelt pärit toodete päritolu märkimisega. Tarbijad, ettevõtjad ja riikide ametiasutused vajavad selgitusi selliste kehtivate õigusaktide kohaldamise kohta, mis on seotud Iisraeli okupeeritud aladelt pärit toodete päritolu märkimisega (4). Lisaks on teatise eesmärk tagada liidu rahvusvahelise õiguse kohaste seisukohtade ja kohustuste järgimine mitte tunnustada Iisraeli ülemvõimu Iisraeli poolt alates 1967. aasta juunist okupeeritud territooriumidel. Samuti on käesoleva teatise eesmärk säilitada avatud ja sujuv kaubandus ning see ei takista kaubavooge ja seda ei tohiks nii tõlgendada.

| (3) | Käesoleva teatisega ei kehtestata uusi õigusnorme. Kuigi käesolev teatis väljendab komisjoni arusaama asjakohastest liidu õigusaktidest, lasub esmane vastutus asjakohaste õigusnormide täitmise tagamise eest liikmesriikidel. Kuna liidu õigusakti rikkumise korral kohaldatava karistuse valik kuulub liikmesriikide pädevusse, peavad liikmesriigid kohtupraktika kohaselt tagama, et karistus oleks tõhus, proportsionaalne ja hoiatav (5). Vajaduse korral tagab komisjon kui aluslepingute täitmise järelevalvaja kõnealuste kohustuste järgimise liikmesriikide poolt rikkumismenetluse kaudu. Käesoleva teatisega ei piirata liidu muude õigusaktidega kehtestatud nõuete kohaldamist ega Euroopa Kohtu õigust tõlgendusi esitada. |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva teatisega ei kehtestata uusi õigusnorme. Kuigi käesolev teatis väljendab komisjoni arusaama asjakohastest liidu õigusaktidest, lasub esmane vastutus asjakohaste õigusnormide täitmise tagamise eest liikmesriikidel. Kuna liidu õigusakti rikkumise korral kohaldatava karistuse valik kuulub liikmesriikide pädevusse, peavad liikmesriigid kohtupraktika kohaselt tagama, et karistus oleks tõhus, proportsionaalne ja hoiatav (5). Vajaduse korral tagab komisjon kui aluslepingute täitmise järelevalvaja kõnealuste kohustuste järgimise liikmesriikide poolt rikkumismenetluse kaudu. Käesoleva teatisega ei piirata liidu muude õigusaktidega kehtestatud nõuete kohaldamist ega Euroopa Kohtu õigust tõlgendusi esitada.

| (4) | Euroopa Liidu mitmes õigusaktis on praegu sätestatud kohustus märkida kõnealuste toodete päritolu. Sageli on kohustus seotud päritoluriigi (6) nimetusega, kuid mõnikord kasutatakse toidu puhul ka teisi väljendeid, nt lähtekoht (7). Olenemata liidu õigusaktide asjakohastele sätetele vastupidistest erisätetest, lähtutakse toidu päritoluriigi kindlaksmääramisel liidu reeglitest kauba mittesooduspäritolu kohta, (8) mis on sätestatud tollialastes õigusaktides. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liidu mitmes õigusaktis on praegu sätestatud kohustus märkida kõnealuste toodete päritolu. Sageli on kohustus seotud päritoluriigi (6) nimetusega, kuid mõnikord kasutatakse toidu puhul ka teisi väljendeid, nt lähtekoht (7). Olenemata liidu õigusaktide asjakohastele sätetele vastupidistest erisätetest, lähtutakse toidu päritoluriigi kindlaksmääramisel liidu reeglitest kauba mittesooduspäritolu kohta, (8) mis on sätestatud tollialastes õigusaktides.

| (5) | Kui liidu õigusaktides on sätestatud kohustus märkida asjaomase toote päritolu, peab see olema õige ega tohi tarbijaid eksitada. |
| --- | --- |

(5)

Kui liidu õigusaktides on sätestatud kohustus märkida asjaomase toote päritolu, peab see olema õige ega tohi tarbijaid eksitada.

| (6) | Kui asjaomase toote päritolu märkimine ei ole kohustuslik, vaid seda tehakse vabatahtlikult, peab päritolu olema märgitud õigesti ega tohi tarbijaid eksitada (9). |
| --- | --- |

(6)

Kui asjaomase toote päritolu märkimine ei ole kohustuslik, vaid seda tehakse vabatahtlikult, peab päritolu olema märgitud õigesti ega tohi tarbijaid eksitada (9).

| (7) | Kuna vastavalt rahvusvahelisele õigusele ei ole Golani kõrgendikud ja Jordani Läänekallas (sh Ida-Jeruusalemm) (10) Iisraeli territoorium, siis loetakse osutatud õigusaktide tähenduses märget „product from Israel” (11) (Iisraelist pärit toode) valeks ja eksitavaks |
| --- | --- |

(7)

Kuna vastavalt rahvusvahelisele õigusele ei ole Golani kõrgendikud ja Jordani Läänekallas (sh Ida-Jeruusalemm) (10) Iisraeli territoorium, siis loetakse osutatud õigusaktide tähenduses märget „product from Israel” (11) (Iisraelist pärit toode) valeks ja eksitavaks

| (8) | Kui päritolu märkimine on kohustuslik, tuleb kasutada mõnda muud väljendit, mille puhul võetakse arvesse, millise nime all neid alasid tavaliselt tuntakse. |
| --- | --- |

(8)

Kui päritolu märkimine on kohustuslik, tuleb kasutada mõnda muud väljendit, mille puhul võetakse arvesse, millise nime all neid alasid tavaliselt tuntakse.

| (9) | Sellistele Palestiinast (12) pärit toodetele, mis ei pärine asundustest, võiks märkida „product from the West Bank (Palestinian product)” (toodetud Jordani Läänekaldal (toodetud Palestiinas)), (13)„product from Gaza” (toodetud Gaza sektoris) või „product from Palestine” (toodetud Palestiinas); selline märge ei ole geograafilise päritolu puhul eksitav ja vastab ka rahvusvahelistele tavadele. |
| --- | --- |

(9)

Sellistele Palestiinast (12) pärit toodetele, mis ei pärine asundustest, võiks märkida „product from the West Bank (Palestinian product)” (toodetud Jordani Läänekaldal (toodetud Palestiinas)), (13)„product from Gaza” (toodetud Gaza sektoris) või „product from Palestine” (toodetud Palestiinas); selline märge ei ole geograafilise päritolu puhul eksitav ja vastab ka rahvusvahelistele tavadele.

| (10) | Golani kõrgendike ja Jordani Läänekalda asundustest pärit toodete puhul ei ole vastuvõetav, kui märgitud on ainult „product from the Golan Heights” (toodetud Golani kõrgendikel) või „product from the West Bank” (toodetud Jordani Läänekaldal). Kuigi märge hõlmab üldiselt ala ja territooriumi, kust toode pärineb, loetakse tarbija eksitamiseks seoses toote tegeliku päritoluga sellise täpsustava geograafilise selgituse ärajätmist, et toode on pärit Iisraeli asundusest. Selliste toodete puhul tuleks lisada sulgudes näiteks märge „Israeli settlement” (Iisraeli asundus) vm. Kasutada võiks järgmist märgistust: „product from the Golan Heights (Israeli settlement)” (toodetud Golani kõrgendikel (Iisraeli asundus)) või „product from the West Bank (Israeli settlement)” (toodetud Jordani Läänekaldal (Iisraeli asundus)). |
| --- | --- |

(10)

Golani kõrgendike ja Jordani Läänekalda asundustest pärit toodete puhul ei ole vastuvõetav, kui märgitud on ainult „product from the Golan Heights” (toodetud Golani kõrgendikel) või „product from the West Bank” (toodetud Jordani Läänekaldal). Kuigi märge hõlmab üldiselt ala ja territooriumi, kust toode pärineb, loetakse tarbija eksitamiseks seoses toote tegeliku päritoluga sellise täpsustava geograafilise selgituse ärajätmist, et toode on pärit Iisraeli asundusest. Selliste toodete puhul tuleks lisada sulgudes näiteks märge „Israeli settlement” (Iisraeli asundus) vm. Kasutada võiks järgmist märgistust: „product from the Golan Heights (Israeli settlement)” (toodetud Golani kõrgendikel (Iisraeli asundus)) või „product from the West Bank (Israeli settlement)” (toodetud Jordani Läänekaldal (Iisraeli asundus)).

| (11) | Kooskõlas tarbijakaitset käsitlevate liidu õigusaktidega on päritolu märkimine toidu puhul kohustuslik, kui sellise teabe puudumine võiks eksitada tarbijat toote tegeliku päritolu osas, (14) ning muude kaupade puhul, kui puuduv teave on olukorda arvestades oluline, et teha teadlik tehinguotsus, ning paneb või võib panna keskmise tarbija seeläbi tegema tehinguotsuseid, mida ta muidu ei oleks teinud (15). Sellisel juhul on asjakohane kasutada eelmises lõikes esitatud näiteid. |
| --- | --- |

(11)

Kooskõlas tarbijakaitset käsitlevate liidu õigusaktidega on päritolu märkimine toidu puhul kohustuslik, kui sellise teabe puudumine võiks eksitada tarbijat toote tegeliku päritolu osas, (14) ning muude kaupade puhul, kui puuduv teave on olukorda arvestades oluline, et teha teadlik tehinguotsus, ning paneb või võib panna keskmise tarbija seeläbi tegema tehinguotsuseid, mida ta muidu ei oleks teinud (15). Sellisel juhul on asjakohane kasutada eelmises lõikes esitatud näiteid.

| (12) | Ettevõtjate jaoks on teave päritolu kohta kättesadav sageli mitmesuguses vormis (16). Enamasti leiab toote päritolu käsitleva teabe tollidokumentidest. Kui toote importimisel kohaldatakse sooduskohtlemist, on tootega kaasas Iisraeli (17) või Palestiina (18) ametiasutuse tõend sooduspäritolu kohta. Muudest dokumentidest nagu arved, saatelehed ja veodokumendid võib samuti leida teavet toodete päritolu kohta. Kui teave ei ole saatedokumentidest hõlpsasti kättesaadav, võib ettevõtja taotleda teavet toote päritolu kohta otse tarnijalt või importijalt. |
| --- | --- |

(12)

Ettevõtjate jaoks on teave päritolu kohta kättesadav sageli mitmesuguses vormis (16). Enamasti leiab toote päritolu käsitleva teabe tollidokumentidest. Kui toote importimisel kohaldatakse sooduskohtlemist, on tootega kaasas Iisraeli (17) või Palestiina (18) ametiasutuse tõend sooduspäritolu kohta. Muudest dokumentidest nagu arved, saatelehed ja veodokumendid võib samuti leida teavet toodete päritolu kohta. Kui teave ei ole saatedokumentidest hõlpsasti kättesaadav, võib ettevõtja taotleda teavet toote päritolu kohta otse tarnijalt või importijalt.

---

(1)  Vt kohtuasja C-386/08 Brita, EKL 2010, lk I-1289, punktid 47 ja 53.

(2)  Iisraeli õiguse kohaselt on Ida-Jeruusalemm ja Golani kõrgendikud Iisraeli riigi osa, samas kui Gaza sektorile ja Jordani Läänkalda ülejäänud osale viidatakse kui „territooriumidele”.

(3)  Vt muu hulgas välisasjade nõukogu 14. mai 2012. aasta, 10. detsembri 2012. aasta ja 17. novembri 2014. aasta järeldusi Lähis-Ida rahuprotsessi kohta.

(4)  Käesolevas teatises esitatud tõlgendust selle kohta, milline on liidu õigusaktidega kooskõlas olev päritoluteave, kohaldatakse kõikide tulevaste sätete suhtes, mille sisu on sarnane praegu kehtivate sätetega ja mis on hõlmatud käesoleva teatisega.

(5)  Vt muu hulgas kohtuasi 68/88 Komisjon vs. Kreeka, EKL 1989, lk 2965, punktid 23 ja 24; kohtuasi C-326/88 Hansen, EKL 1990, lk I-2911, punkt 17; ühendatud kohtuasjad C-387/02, C-391/02 ja C-403/02 Berlusconi jt, EKL 2005, lk I-3565, punkt 65.

(6)  Vt nt: kosmeetikatooted: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1223/2009 (kosmeetikatoodete kohta) artikli 19 lõike 1 alapunkt a (ELT L 342, 22.12.2009, lk 59); värsked puu- ja köögiviljad: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671), ning komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögiviljasektoriga) artikkel 6 ja I lisa A osa punkti 4 alapunkt B (ELT L 157, 15.6.2011, lk 1); kala: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1379/2013 (kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1184/2006 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000) artikkel 38 (ELT L 354, 28.12.2013, lk 1); vein: määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 119 lõike 1 alapunkt e ja komisjoni 14. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 607/2009 (millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2008 seoses teatavate veinitoodete kaitstud päritolunimetuste, kaitstud geograafiliste tähiste, traditsiooniliste nimetuste, märgistuse ja esitlusvälimusega) artikkel 55 (ELT L 193, 24.7.2009, lk 60); mesi: nõukogu 20. detsembri 2001. aasta direktiivi 2001/110/EÜ (mee kohta) artikli 2 lõige 4 (EÜT L 10, 12.1.2002, lk 47); oliiviõli: komisjoni 13. jaanuari 2012. aasta rakendusmääruse (EL) nr 29/2012 (oliiviõli turustusnormide kohta) artikkel 4 (ELT L 12, 14.1.2012, lk 14); veise- ja vasikaliha: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1760/2000 (veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi loomise, veiseliha ja veiselihatoodete märgistamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 820/97 kehtetuks tunnistamise kohta) artiklid 13–15 (EÜT L 204, 11.8.2000, lk 1); kolmandatest riikidest pärit pakendatud kodulinnuliha: komisjoni 16. juuni 2008. aasta määruse (EÜ) nr 543/2008 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (teatavate kodulinnuliha turustusnormide kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikkel 5 (ELT L 157, 17.6.2008, lk 46); värske, jahutatud ja külmutatud sea-, lamba-, kitse- ja kodulinnuliha: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määruse (EL) nr 1169/2011 (milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 1924/2006 ja (EÜ) nr 1925/2006 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni direktiiv 87/250/EMÜ, nõukogu direktiiv 90/496/EMÜ, komisjoni direktiiv 1999/10/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/13/EÜ, komisjoni direktiivid 2002/67/EÜ ja 2008/5/EÜ ning komisjoni määrus (EÜ) nr 608/2004) XI lisa (ELT L 304, 22.11.2011, lk 18), ja komisjoni 13. detsembri 2013. aasta rakendusmääruse (EL) nr 1337/2013 (milles sätestatakse eeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1169/2011 kohaldamiseks seoses värske, jahutatud ja külmutatud sea-, lamba-, kitse- ja kodulinnuliha päritoluriigi või lähtekoha tähisega) artiklid 5–8 (ELT L 335, 14.12.2013, lk 19).

(7)  Määruse (EL) nr 1169/2011 artikli 2 lõike 2 punkt g ja artikkel 26.

(8)  Määruse (EL) nr 1169/2011 põhjendus 33 ja artikli 2 lõige 3.

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiivi 2005/29/EÜ (mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 84/450/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 97/7/EÜ, 98/27/EÜ ja 2002/65/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2006/2004 (ebaausate kaubandustavade direktiiv) (ELT L 149, 11.6.2005, lk 22)) artikli 6 lõige 1, mille kohaselt võib kaubandustava muuta eksitavaks tootele märgitud geograafiline või kaubanduslik päritolu, ning määruse (EL) nr 1169/2011 artikli 26 lõige 3 ja artikkel 36.

(10)  Alates 2005. aastast ei ole Gaza sektoris Iisraeli asundusi.

(11)  Või sarnased märked nagu „originating in”, ”product of”, ”made in”, mida võidakse kasutada olenevalt kontekstist.

(12)  Seda nimetust ei tõlgendata Palestiina riigi tunnustamisena ning see ei mõjuta liikmesriikide individuaalseid seisukohti selles küsimuses.

(13)  Vajaduse korral võib osutada ka Ida-Jeruusalemmale.

(14)  Määruse (EL) nr 1169/2011 artikli 26 lõike 2 punkt a ja lõige 3.

(15)  Direktiivi 2005/29/EÜ artikli 7 lõige 1.

(16)  Vt nt toiduga seoses teabevahetuse korraldust jaemüüjate ja nende tarnijate vahel vastavalt määruse (EL) nr 1169/2011 artiklile 8.

(17)  Vt dokumenti „Teadaanne importijatele. Import Iisraelist ELi.” (ELT C 232, 3.8.2012, lk 5).

(18)  Paljud Jordani Läänekaldalt, Gaza sektorist ja Ida-Jeruusalemmast pärit tooted on hõlmatud ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Jordani Läänekalda ning Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni vahel sõlmitud ning kaubandust ja koostööd käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna ajutise assotsieerimislepinguga (EÜT L 187, 16.7.1997, lk 3), millele kirjutati Brüsselis alla 24. veebruaril 1997.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 12.11.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 375/7 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 375/7

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.7817 – OBI / bauMax Standort Steyr)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2015/C 375/06)

| 1. | 4. novembril 2015 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja OBI Group Holding SE & Co. KGaA („OBI”, Saksamaa) ja selle sidusettevõtjad, mis kuuluvad kontserni Tengelmann (Saksamaa), omandavad osalise kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja bauMax AG (Austria) üle varade ja muude vahendite ostu teel. |
| --- | --- |

1.

4. novembril 2015 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja OBI Group Holding SE & Co. KGaA („OBI”, Saksamaa) ja selle sidusettevõtjad, mis kuuluvad kontserni Tengelmann (Saksamaa), omandavad osalise kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja bauMax AG (Austria) üle varade ja muude vahendite ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   OBI: käitab ehitusvaldkonna jaekauplusi ja haldab nende frantsiisisüsteemi mitmes Euroopa riigis ja Venemaal;
  —   bauMax Steyr: käitab ehitusvaldkonna jaekauplust. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   OBI: käitab ehitusvaldkonna jaekauplusi ja haldab nende frantsiisisüsteemi mitmes Euroopa riigis ja Venemaal;

—   bauMax Steyr: käitab ehitusvaldkonna jaekauplust.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või posti teel järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7817 – OBI / bauMax Standort Steyr):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või posti teel järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7817 – OBI / bauMax Standort Steyr):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

---

| 12.11.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 375/8 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 375/8

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.7573 – DMK / DOC Kaas)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2015/C 375/07)

| 1. | 5. novembril 2015 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja DMK Deutsches Milchkontor GmbH (edaspidi „DMK”, Saksamaa) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja DOC Kaas BV (edaspidi „DOC Kaas”, Madalmaad) üle vahetus- ja ostulepingu sõlmimise teel. |
| --- | --- |

1.

5. novembril 2015 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja DMK Deutsches Milchkontor GmbH (edaspidi „DMK”, Saksamaa) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja DOC Kaas BV (edaspidi „DOC Kaas”, Madalmaad) üle vahetus- ja ostulepingu sõlmimise teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   DMK: arendab, toodab ja turustab laia valikut piimatooteid, sealhulgas põhilisi piimatooteid, juustu, vadakupõhiseid tooteid, beebitoitu, jäätist, tervisetooteid ja piimakomponente toiduainetööstusele;
  —   DOC Kaas: arendab, toodab ja turustab Hollandi tüüpi juustu ning muid kõvasid ja poolkõvasid juuste. Vähemal määral toodab ja turustab DOC Group ka koore- ja vadakupõhiseid tooteid. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   DMK: arendab, toodab ja turustab laia valikut piimatooteid, sealhulgas põhilisi piimatooteid, juustu, vadakupõhiseid tooteid, beebitoitu, jäätist, tervisetooteid ja piimakomponente toiduainetööstusele;

—   DOC Kaas: arendab, toodab ja turustab Hollandi tüüpi juustu ning muid kõvasid ja poolkõvasid juuste. Vähemal määral toodab ja turustab DOC Group ka koore- ja vadakupõhiseid tooteid.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7573 – DMK / DOC Kaas):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7573 – DMK / DOC Kaas):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 12.11.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 375/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 375/9

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2015/C 375/08)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse suhtes vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

„SLAVONSKI KULEN”/„SLAVONSKI KULIN”

ELi nr: HR-PGI-0005-01216-20.3.2014

KPN ( ) KGT ( X )

1.   Nimetus(ed)

„Slavonski kulen”/„Slavonski kulin”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Horvaatia Vabariik

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.2. Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Nimetusega „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” tähistatakse säilisvorsti, mis on tehtud sealt saadud jämesoolde (caecum) topitud kvaliteetse sealiha tükkide, seljapeki, soola ja maitseainete segust. Seejärel toimub täistopitud jämesoole edasine töötlemisprotsess, mille käigus toodet fermenditakse, külmsuitsutatakse, kuivatatakse ning laagerdatakse vähemalt 150 päeva jooksul.

Hoolimata konkreetsest ajast, mil säilisvorsti tootmist alustatakse, peab kõikide tootjate valmistatud „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” vähemalt 150 päeva kestnud tootmisprotsessi lõpus vastama punktis 3.2 esitatud füüsikalis-keemilistele ja organoleptilistele omadustele.

Toode „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” on silinderjas ja selle kuju võib varieeruda olenevalt kasutatud sea jämesoole suurusest ja mahust. Vorst on ühtlase hele- kuni tumepruuni värvusega ning ilma kahjustuste, kurdude või pragudeta, köidetud kanepikiududest sidumisnööriga, mis lõikub jämesoole iseloomulikesse kurdudesse. Lõikepinnal ilmnevad hästi segatud, sidekoejäägisteta liha- ja pekitükid. Liha on hele- kuni tumepunase värvusega ja peki värvus on valgest oranžini. Tootel ei ole esiletungivat tumedat välisserva või on serv vaid veidi eristatav.

Lihatoode on meeldiva lõhnaga: väljastpoolt heitlehiste puude suitsu ning seestpoolt fermenditud sealiha, paprika, küüslaugu ning mõõduka suitsunoodiga. Vorstitoode on tihke konsistentsiga, mitte pude, seda on hõlbus viilutada ja mäluda. Toode on tugeva maitsega, mis on iseloomulik fermenditud laagerdunud sealihale – soolane ja terav, aga ilma hapususe ja mõruduseta.

Turule lastav toode „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” peab kaaluma vähemalt 900 g ja olema järgmiste füüsikalis-keemiliste omadustega: veesisaldus kuni 40 %, pekisisaldus kuni 35 % ja vee aktiivsus (aw) alla 0,90.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Toode „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” on toodetud üksnes selliste sigade lihast, kes on sündinud ja nuumatud määratletud geograafilises piirkonnas, millele on osutatud punktis 4. Kasutada tohib üksnes liha, mis on saadud järgmist tõugu sigadelt: autohtoonne must slavoonia tõug, puhtatõuline ja koha peal aretatud suur jorkširi ja rootsi maatõug, nende kahe tõu ristandid ja tagasiristandid ning eespool nimetatud kahe tõu ja djuroki tõu ristandid. Kasutama peab liha, mis on saadud kastreeritud isasloomadelt ja emasloomadelt (poegimata noored emased sead ja eraldatud täiskasvanud emased sead), kelle vanus on 12–20 kuud ja lõppkaal vähemalt 140 kg.

Toote „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” tootmisel kasutatakse üksnes järgmistesse kategooriatesse kuuluvat sealiha: esimene (I) – jalg (ilma tagakoodita), seljakoot ja selja pikima lihase seljaosad; teine (II) – abaosa (ilma esijalgadeta); kolmas (III) – kael ja tihe seljapekk (kuni 10 %). Puhastatud ja nõrutatud jämesoolt kasutatakse vorstikestana. Vorstitäidist maitsestatakse soola, terava ja magusa punase paprika ning küüslauguga.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toote „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” kõik tootmisetapid (sh sigade nuumamine) peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas, mis on täpsustatud punktis 4. Tootmisprotsess hõlmab vorstitäidise valmistamist ning vorstide fermentimist, külmsuitsutamist, kuivatamist ja laagerdamist. Tootmistsükkel kestab igal aastal 1. novembrist kuni 31. märtsini.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus osutab

—

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toodet „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” toodetakse Horvaatias Slavoonia piirkonna kindlaksmääratud alal. Kõnealune piirkond asub järgmiste maakondade linnade ja valdade halduspiirides:

Vukovar-Srijemi maakond: terve maakond; Osijek-Baranja maakonna järgmised linnad ja vallad: Belišće, Donji Miholjac, Đakovo, Našice, Osijek, Valpovo, Antunovac, Bizovac, Čepin, Donja Motičina, Drenje, Đurđenovac, Erdut, Ernestinovo, Feričanci, Gorjani, Koška, Levanjska Varoš, Magadenovac, Marijanci, Petrijevci, Podgorač, Podravska Moslavina, Punitovci, Satnica Đakovačka, Semeljci, Strizivojna, Šodolovci, Trnava, Viljevo, Viškovci, Vladislavci ja Vuka; Slavonski Brod-Posavina maakond: terve maakond; Požega-Slavoonia maakond: terve maakond; Sisak-Moslavina maakonna järgmised linnad ja vallad: Lipovljani, Kutina (külad Banova Jaruga, Međurić, Jamarica ja Janja Lipa), Novska ja Jasenovac; Bjelovar-Bilogora maakonna järgmised linnad ja vallad: Garešnica (külad Duhovi, Gornji Uljanik, Uljanik, Uljanički Brijeg ja Hrastovac), Dežanovac, Končanica, Đulovac, Sirač ja Daruvar; Virovitica-Podravina maakonna järgmised linnad ja vallad: Virovitica, Slatina, Orahovica, Crnac, Čačinci, Čađavica, Gradina, Lukač, Mikleuš, Nova Bukovica, Pitomača (külad Stari Gradac, Starogradački Marof ja Križnica), Sopje, Suhopolje, Špišić Bukovica, Voćin ja Zdenci.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Toote „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” ja selle tootmise määratletud geograafilise piirkonna vaheline seos põhineb järgmistel aspektidel: piirkonna tootjate oskusteave ning liha traditsioonilise töötlemise ja säilitamise jaoks soodsad ilmastikutingimused.

Ajalooürikutest nähtub, et kulen’i tootmist alustati juba rohkem kui 200 aasta eest. Tugevalt juurdunud taime- ja loomakasvatuse traditsiooniga Slavoonia piirkonnas on alati olnud head tingimused seakasvatuse ja sealihatootmise jaoks. Slavoonia seakasvatuse majanduslik tõus algas 17. sajandil pärast türklaste taganemist ja sõjaväestatud piiriala rajamist, kui sigu hakati kasvatama suures ulatuses, et toita sõjaväe ja suuremate linnade tarbijaid. Algul kasvatati sigu peamiselt peki ja searasva jaoks ning alles mõnevõrra hiljem, kui lihunike oskused täiustusid, muutusid olulisemaks ka muud lihatooted nagu vorstid ja kulen.

Slavoonias on külmade talvede ja soojade suvedega mõõdukas kontinentaalne kliima. Seatapp ja toote „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” tootmine toimub traditsiooniliselt talvel, kui tänu madalale õhutemperatuurile on liha töötlemiseks olemas head looduslikud tingimused. Novembrist märtsini on keskmine õhutemperatuur 0,2–6,9 °C, millega on tagatud hea loomulik kaitse liha riknemise eest.

Sigade põlvnemisega seotud piirangud on tingitud toote „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” tootmistraditsioonist ja toote mainest turul. Toode „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” põhineb Slavoonia traditsioonil, mille kohaselt tapeti talvel alguses kodukasvatatud rasked sead, et saada liha, searasva ja kuivsoolatud lihatooteid, mida kohalikud elanikud tarbisid kogu järgneva aasta jooksul. Slavoonia traditsiooniline seatapp hõlmas kõiki ettenähtud etappe alates looma tapmisest kuni liha tootmiseni, sh traditsiooniliste säilislihatoodete suitsutamine ja kuivatamine. Seatapp oli tähtis sotsiaalne sündmus, millest võtsid osa sugulased, sõbrad ja naabrid ning millele järgnes pidusöök laulu ja tantsuga. Toode „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” valmistati samas talus kasvatatud või naabertalust toodud sea lihast. Seda traditsiooni järgitakse tänapäevani. Ei ole alust arvata, et toodet „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” oleks kunagi tehtud väljaspool Slavooniat kasvatatud sea lihast.

Toote „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” organoleptilised ja füüsikalis-keemilised omadused tulenevad tootmismeetodist ja traditsioonist ning kohalike tootjate oskusteabest. Toote „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” tootmisel on alati olnud olulised piirkonna tootjate erilised teadmised ja oskused õige tooraine valimise ja tootmisprotsessi kohta. Tootmises kasutatakse üksnes valitud kõrgeima kvaliteediga tükke ja seljapekki, mis on saadud koha peal kasvatatud vanematelt ja raskematelt sigadelt. Tootmisel järgitakse traditsioonilist retsepti, mille kohaselt on ette nähtud segu, mis koosneb üksnes looduslikku päritolu koostisainetest: magus ja terav punane paprika, küüslauk ja keedusool. Toote „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” rasvasisaldus (kuni 10 %) on küllaltki väike, mis tähendab seda, et tänu toote suurele lihasisaldusele on tegemist eriti väärtusliku vorstiga, mida on aga keeruline kuivatada.

Täidise toppimine sealt saadud ja suhteliselt suure läbimõõduga jämesoolde ning sellest tulenevalt ka toodetud raskete vorstidega tegelemine nõuab tootjatelt lisaoskusi ja teadmisi selle kohta, kuidas toodet käsitsi siduda ning suhteliselt pika aja jooksul suitsutada, kuivatada ja lõpuks laagerduda lasta. Võrreldes teiste vorstitoodetega on toote „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” tootmine tehnoloogiliselt keerukam ja ajamahukam.

Tänu toote „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” erilisele tootmismeetodile on see ainulaadse välimuse ja omadustega. Toode „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” on topitud sea jämesoolde, mis seejärel erilist mustrit järgides sidumisnööriga kinni seotakse. Toote pealispinda suitsutatakse õrnalt valgepöögi-, saare- või pöögipuidu suitsuga. Toote sisule on tunnuslik harmooniline mosaiik, mis tekib hakklihamasinaga (ketta augu läbimõõt 6–12 mm) hakitud liha- ja pekitükikestest. Hoolikas külmsuitsutamine lehtpuidusuitsus annab tootele „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” iseloomuliku maheda suitsuse lõhna; aroom ja maitse tulenevad fermenditud ja laagerdatud tunnuslikust soolatud vürtsikast sealihast, traditsiooniliselt kasutatud maitseainesegust, suurest tailihasisaldusest ning toote mitmeid kuid vältava kuivatamise ja laagerdamise eritehnikast.

Tänu valitud kõrge kvaliteediga koostisainetele, traditsioonilisele retseptile, tootmisprotsessile ja selle ajastamisele, st põlvkondade jooksul tänase päevani säilitatud oskusteabele on toode „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” eripäraste omadustega ja kohalike elanike hulgas kõrgelt hinnatud. Toote „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” maine tuleneb toote osast Slavoonia pärandkultuuris, selle nimest ja majanduslikust tähtsusest.

Möödunud aegadel oli kulen kõrgelt hinnatud kaup, mida pakuti kallile sõbrale või kingiti tähtsale isikule. Kuna toomine oli suhteliselt väikesemahuline, st üks kulen sea kohta, hoiti toodet eriliste sündmuste või oluliste külaliste jaoks. Slavoonia elanike elu keerdkäikudest pajatavates paljude autorite teostes leidub samuti viiteid kulen’ile. Kuna toote tootmismaht ja kohalike elanike ostujõud on tänapäeval suurenenud, pakutakse kulen’it tänapäeval pidusöökidel ning antakse kingituseks. Peaaegu võimatu on ette kujutada, et avalikud pidustused, kirikupühad, riiklikud pühad, traditsioonilised tseremooniad ja perekonna kokkutulekud saaks peetud ilma tooteta „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin”. „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” kinkimise komme on säilinud tänapäevani (Izravna prodaja seljačkih proizvoda, Agrarno savjetovanje, Zagreb, 2005, lk 127).

Toote „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” maine on seotud ka selle nimetusega. Nimetust „Slavonski kulen” on esimest korda mainitud 1968. aastal ajalehes Vinkovački list (Vinkovački list nr 15, 12.4.1968, lk 5). Siinkohal on vaja ära märkida, et sõna kulen on horvaadi keele eri dialektides kasutusel kui kulin, kuljen ja kulijen. Kõige sagedamini kasutatakse siiski nimetust kulen ja kulin, kusjuures esimesena nimetatut kasutavad štokavi murde (ametlik horvaadi keel, štokavi murde keskrühm) rääkijad ja viimatinimetatut štokavi murde läänepoolsesse rühma kuuluvad kõnelejad. Kaubandus- ja äridokumentides (arved, tootemärgised, hinnakirjad) kasutatakse tänapäeval nimetust „Slavonski kulen” või „Slavonski kulin”.

Slavoonias leidub talumajapidamisi, mille sissetuleku oluline osa tuleb toote „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” tootmisest. Kodumaisel turul ületab nõudlus toote järele selle pakkumise. Toode „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” on üks neist vähestest toodetest, tänu millele on Slavoonia seakasvatustalud turul konkurentsivõimelised.

Võrreldes teiste samalaadsete toodetega tuleneb toote „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” eripära tänapäevani säilinud traditsioonilisest tootmisviisist, toorainete kvaliteedist (autohtoonsete või kodusigade laagerdunud liha tükkide valik), looduslikest maitseainetest ja tootmise traditsioonilisest kestusest.

Eespool nimetatud omadustega rõhutatakse toote „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” tähtsust Slavoonia elanike jaoks, kelle arvates ei ole tegemist üksnes traditsioonilise toiduainega, vaid nende kultuuritraditsiooni ja -pärandi lahutamatu osaga.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad) (2) artikli 6 lõike 1 teine lõik)

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 179, 19.6.2014, lk 36.

---