# Úřední věstník L 282/2015

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 282 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5828. října 2015 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 282

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5828. října 2015

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEZINÁRODNÍ DOHODY |
| | * | Informace o vstupu v platnost Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a Švýcarskou konfederací, kterou se Švýcarská konfederace přidružuje k Horizontu 2020 – rámcovému programu pro výzkum a inovace a k programu Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu, který doplňuje program Horizont 2020, a která upravuje účast Švýcarské konfederace na činnostech projektu ITER prováděných podnikem Fusion for energy | 1 |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/1930 ze dne 28. července 2015, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 508/2014 o Evropském námořním a rybářském fondu, pokud jde o kritéria pro určení úrovně finančních oprav a pro použití paušální sazby finančních oprav, a kterým se mění nařízení Komise (ES) č. 665/2008 | 2 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1931 ze dne 23. října 2015, kterým se schvaluje změna specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení, která není menšího rozsahu (Huile d'olive de Nice (CHOP)) | 9 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1932 ze dne 26. října 2015, kterým se pozastavuje podávání žádostí o dovozní licence v rámci celní kvóty otevřené nařízením (ES) č. 1918/2006 pro olivový olej pocházející z Tuniska až do konce kvótového roku 2015 | 10 |
| | * | Nařízení Komise (EU) 2015/1933 ze dne 27. října 2015, kterým se mění nařízení (ES) č. 1881/2006, pokud jde o maximální limity polycyklických aromatických uhlovodíků v kakaové vláknině, banánových lupíncích, doplňcích stravy, sušených bylinách a sušeném koření (
  1
  ) | 11 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1934 ze dne 27. října 2015 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 | 14 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1935 ze dne 27. října 2015 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 32 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/1936 ze dne 8. července 2015 o systémech posuzování a ověřování stálosti vlastností použitelných na ventilační kanály a potrubí určené k větrání vzduchem podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 305/2011 (
  1
  ) | 34 |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2015/1937 ze dne 21. října 2015 o zřízení nezávislé poradní Evropské fiskální rady | 37 |
| | | OBECNÉ ZÁSADY |
| | * | Obecné zásady Evropské centrální banky (EU) 2015/1938 ze dne 27. srpna 2015, kterými se mění obecné zásady Evropské centrální banky (EU) 2015/510 o provádění rámce měnové politiky Eurosystému (ECB/2015/27) | 41 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

MEZINÁRODNÍ DOHODY

*

Informace o vstupu v platnost Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a Švýcarskou konfederací, kterou se Švýcarská konfederace přidružuje k Horizontu 2020 – rámcovému programu pro výzkum a inovace a k programu Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu, který doplňuje program Horizont 2020, a která upravuje účast Švýcarské konfederace na činnostech projektu ITER prováděných podnikem Fusion for energy

1

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/1930 ze dne 28. července 2015, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 508/2014 o Evropském námořním a rybářském fondu, pokud jde o kritéria pro určení úrovně finančních oprav a pro použití paušální sazby finančních oprav, a kterým se mění nařízení Komise (ES) č. 665/2008

2

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1931 ze dne 23. října 2015, kterým se schvaluje změna specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení, která není menšího rozsahu (Huile d'olive de Nice (CHOP))

9

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1932 ze dne 26. října 2015, kterým se pozastavuje podávání žádostí o dovozní licence v rámci celní kvóty otevřené nařízením (ES) č. 1918/2006 pro olivový olej pocházející z Tuniska až do konce kvótového roku 2015

10

*

Nařízení Komise (EU) 2015/1933 ze dne 27. října 2015, kterým se mění nařízení (ES) č. 1881/2006, pokud jde o maximální limity polycyklických aromatických uhlovodíků v kakaové vláknině, banánových lupíncích, doplňcích stravy, sušených bylinách a sušeném koření (
  1
  )

1

11

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1934 ze dne 27. října 2015 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009

14

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1935 ze dne 27. října 2015 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

32

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/1936 ze dne 8. července 2015 o systémech posuzování a ověřování stálosti vlastností použitelných na ventilační kanály a potrubí určené k větrání vzduchem podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 305/2011 (
  1
  )

1

34

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2015/1937 ze dne 21. října 2015 o zřízení nezávislé poradní Evropské fiskální rady

37

OBECNÉ ZÁSADY

*

Obecné zásady Evropské centrální banky (EU) 2015/1938 ze dne 27. srpna 2015, kterými se mění obecné zásady Evropské centrální banky (EU) 2015/510 o provádění rámce měnové politiky Eurosystému (ECB/2015/27)

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

MEZINÁRODNÍ DOHODY

| 28.10.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 282/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 282/1

---

Informace o vstupu v platnost Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a Švýcarskou konfederací, kterou se Švýcarská konfederace přidružuje k Horizontu 2020 – rámcovému programu pro výzkum a inovace a k programu Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu, který doplňuje program Horizont 2020, a která upravuje účast Švýcarské konfederace na činnostech projektu ITER prováděných podnikem Fusion for energy

Dohoda o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a Švýcarskou konfederací, kterou se Švýcarská konfederace přidružuje k Horizontu 2020 – rámcovému programu pro výzkum a inovace a k programu Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu, který doplňuje program Horizont 2020, a která upravuje účast Švýcarské konfederace na činnostech projektu ITER prováděných podnikem Fusion for energy (1), podepsaná dne 5. prosince 2014, vstoupila v souladu se svým čl. 15 odst. 1 v platnost dne 8. října 2015.

---

(1)  Úř. věst. L 370, 30.12.2014, s. 3.

---

NAŘÍZENÍ

| 28.10.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 282/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 282/2

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2015/1930

ze dne 28. července 2015,

kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 508/2014 o Evropském námořním a rybářském fondu, pokud jde o kritéria pro určení úrovně finančních oprav a pro použití paušální sazby finančních oprav, a kterým se mění nařízení Komise (ES) č. 665/2008

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 508/2014 ze dne 15. května 2014 o Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006 a (ES) č. 791/2007 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1255/2011 (1), a zejména na čl. 105 odst. 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dosahování cílů společné rybářské politiky (SRP) by nemělo být ohrožováno členskými státy, které porušují její pravidla. Podle čl. 41 odst. 1 a 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (2) je finanční pomoc od Evropského námořního a rybářského fondu (ENRF) podmíněna dodržováním pravidel SRP členskými státy a nesoulad může mít za následek přerušení nebo pozastavení plateb nebo provedení finanční opravy finanční pomoci Unie poskytované v rámci SRP. |
| --- | --- |

(1)

Dosahování cílů společné rybářské politiky (SRP) by nemělo být ohrožováno členskými státy, které porušují její pravidla. Podle čl. 41 odst. 1 a 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (2) je finanční pomoc od Evropského námořního a rybářského fondu (ENRF) podmíněna dodržováním pravidel SRP členskými státy a nesoulad může mít za následek přerušení nebo pozastavení plateb nebo provedení finanční opravy finanční pomoci Unie poskytované v rámci SRP.

| (2) | V čl. 22 odst. 7, článku 85 a čl. 144 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (3) jsou stanoveny případy a podmínky, podle kterých Komise může používat nebo používá finanční opravy. Podle čl. 144 odst. 7 uvedeného nařízení mohou kromě toho zvláštní pravidla pro ENRF stanovit zvláštní základy pro finanční opravy v souvislosti s nedodržením pravidel v rámci SRP. |
| --- | --- |

(2)

V čl. 22 odst. 7, článku 85 a čl. 144 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (3) jsou stanoveny případy a podmínky, podle kterých Komise může používat nebo používá finanční opravy. Podle čl. 144 odst. 7 uvedeného nařízení mohou kromě toho zvláštní pravidla pro ENRF stanovit zvláštní základy pro finanční opravy v souvislosti s nedodržením pravidel v rámci SRP.

| (3) | Za účelem zabezpečení finančních zájmů Unie a jejích daňových poplatníků může Komise uplatnit finanční opravy zrušením celého nebo části příspěvku Unie na operační program v souladu s článkem 105 nařízení (EU) č. 508/2014 v jednom z těchto dvou případů: a) pokud členský stát neopravil výdaje zahrnuté do certifikovaného výkazu výdajů, které jsou ovlivněny případy, kdy příjemce nesplnil povinnosti stanovené v čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) č. 508/2014; nebo b) pokud v souvislosti s výdaji zahrnutými do certifikovaného výkazu výdajů ovlivněných případy závažného nedodržování, které mělo za následek pozastavení plateb podle článku 101 stejného nařízení, členský stát neprokázal, že přijal nezbytná nápravná opatření pro budoucí zajištění dodržování a prosazování platných pravidel SRP. |
| --- | --- |

(3)

Za účelem zabezpečení finančních zájmů Unie a jejích daňových poplatníků může Komise uplatnit finanční opravy zrušením celého nebo části příspěvku Unie na operační program v souladu s článkem 105 nařízení (EU) č. 508/2014 v jednom z těchto dvou případů: a) pokud členský stát neopravil výdaje zahrnuté do certifikovaného výkazu výdajů, které jsou ovlivněny případy, kdy příjemce nesplnil povinnosti stanovené v čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) č. 508/2014; nebo b) pokud v souvislosti s výdaji zahrnutými do certifikovaného výkazu výdajů ovlivněných případy závažného nedodržování, které mělo za následek pozastavení plateb podle článku 101 stejného nařízení, členský stát neprokázal, že přijal nezbytná nápravná opatření pro budoucí zajištění dodržování a prosazování platných pravidel SRP.

| (4) | Pokud nelze přesně kvantifikovat výši výdajů souvisejících s nedodržováním pravidel SRP členskými státy, bude použita paušální finanční oprava podle čl. 105 odst. 3 nařízení (EU) č. 508/2014. |
| --- | --- |

(4)

Pokud nelze přesně kvantifikovat výši výdajů souvisejících s nedodržováním pravidel SRP členskými státy, bude použita paušální finanční oprava podle čl. 105 odst. 3 nařízení (EU) č. 508/2014.

| (5) | Ustanovení čl. 105 odst. 4 nařízení (EU) č. 508/2014 zmocňuje Komisi přijímat akty v přenesené pravomoci, pokud jde o stanovení kritérií pro určení úrovně finančních oprav, které mají být použity, a kritérií pro použití paušálních sazeb finančních oprav. V čl. 105 odst. 1 nařízení (EU) č. 508/2014 je uveden seznam případů, ve kterých může Komise uložit finanční opravy týkající se celého nebo části operačního programu. V případech, na které se vztahuje čl. 105 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení, je kvantifikace finančního dopadu nedodržení předpisů příjemcem založena na finanční dohodě mezi příjemcem a příslušným vnitrostátním orgánem odpovědným za provádění programu ENRF. V důsledku toho se uplatňování paušálních sazeb pro finanční opravy může týkat pouze případů uvedených v čl. 105 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 508/2014. |
| --- | --- |

(5)

Ustanovení čl. 105 odst. 4 nařízení (EU) č. 508/2014 zmocňuje Komisi přijímat akty v přenesené pravomoci, pokud jde o stanovení kritérií pro určení úrovně finančních oprav, které mají být použity, a kritérií pro použití paušálních sazeb finančních oprav. V čl. 105 odst. 1 nařízení (EU) č. 508/2014 je uveden seznam případů, ve kterých může Komise uložit finanční opravy týkající se celého nebo části operačního programu. V případech, na které se vztahuje čl. 105 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení, je kvantifikace finančního dopadu nedodržení předpisů příjemcem založena na finanční dohodě mezi příjemcem a příslušným vnitrostátním orgánem odpovědným za provádění programu ENRF. V důsledku toho se uplatňování paušálních sazeb pro finanční opravy může týkat pouze případů uvedených v čl. 105 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 508/2014.

| (6) | V zájmu zajištění transparentnosti a úměrnosti paušálních sazeb finančních oprav a v zájmu právní jistoty a rovného zacházení s členskými státy uplatňujícími programy ENRF je nutné stanovit kritéria pro určení úrovně finančních oprav, které má Komise použít, a kritéria pro použití paušálních sazeb finančních oprav. |
| --- | --- |

(6)

V zájmu zajištění transparentnosti a úměrnosti paušálních sazeb finančních oprav a v zájmu právní jistoty a rovného zacházení s členskými státy uplatňujícími programy ENRF je nutné stanovit kritéria pro určení úrovně finančních oprav, které má Komise použít, a kritéria pro použití paušálních sazeb finančních oprav.

| (7) | Úroveň finančních oprav, o kterých rozhodla Komise v případech, kdy členské státy nedodržují pravidla SRP, musí být úměrná povaze, závažnosti, délce trvání a opakování závažného nedodržení pravidel SRP. |
| --- | --- |

(7)

Úroveň finančních oprav, o kterých rozhodla Komise v případech, kdy členské státy nedodržují pravidla SRP, musí být úměrná povaze, závažnosti, délce trvání a opakování závažného nedodržení pravidel SRP.

| (8) | Je třeba vymezit úrovně paušální sazby finančních oprav prováděných Komisí, a to na základě sazeb finančních oprav, které již existují pro určité typy nedodržování v rámci evropských strukturálních a investičních fondů. Je také třeba zajistit dostatečně postupný mechanismus, aby mohl být princip proporcionality adekvátně použit. |
| --- | --- |

(8)

Je třeba vymezit úrovně paušální sazby finančních oprav prováděných Komisí, a to na základě sazeb finančních oprav, které již existují pro určité typy nedodržování v rámci evropských strukturálních a investičních fondů. Je také třeba zajistit dostatečně postupný mechanismus, aby mohl být princip proporcionality adekvátně použit.

| (9) | V oblasti shromažďování, správy a využívání údajů by ustanovení týkající se paušální sazby finančních oprav stanovená v tomto nařízení měla být nahrazena ustanoveními článku 6 nařízení Komise (ES) č. 665/2008 (4). Uvedený článek by tedy měl být zrušen. |
| --- | --- |

(9)

V oblasti shromažďování, správy a využívání údajů by ustanovení týkající se paušální sazby finančních oprav stanovená v tomto nařízení měla být nahrazena ustanoveními článku 6 nařízení Komise (ES) č. 665/2008 (4). Uvedený článek by tedy měl být zrušen.

| (10) | Tímto nařízením by nemělo být dotčeno pokračování ani změna pomoci schválené Komisí na základě nařízení Rady (ES) č. 861/2006 (5). |
| --- | --- |

(10)

Tímto nařízením by nemělo být dotčeno pokračování ani změna pomoci schválené Komisí na základě nařízení Rady (ES) č. 861/2006 (5).

| (11) | Článek 8 nařízení Rady (ES) č. 199/2008 (6) stanoví, že snížení finanční pomoci Unie by mělo činit nejvýše 25 % celkových ročních nákladů vnitrostátního programu. Proto by maximální paušální sazba finančních oprav stanovená v tomto nařízení a týkající se shromažďování, správy a využití údajů měla platit pouze po zrušení článku 8 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(11)

Článek 8 nařízení Rady (ES) č. 199/2008 (6) stanoví, že snížení finanční pomoci Unie by mělo činit nejvýše 25 % celkových ročních nákladů vnitrostátního programu. Proto by maximální paušální sazba finančních oprav stanovená v tomto nařízení a týkající se shromažďování, správy a využití údajů měla platit pouze po zrušení článku 8 uvedeného nařízení.

| (12) | Jelikož je důležité zajistit jednotné a rovné zacházení s členskými státy napříč Unií od začátku programového období, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(12)

Jelikož je důležité zajistit jednotné a rovné zacházení s členskými státy napříč Unií od začátku programového období, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Předmět

Toto nařízení stanoví kritéria pro určení úrovně finančních oprav a kritéria pro použití paušálních sazeb, jak je uvedeno v článku 105 nařízení (EU) č. 508/2014.

Článek 2

Kritéria pro určení úrovně finančních oprav

Úroveň finančních oprav v případech nedodržení pravidel SRP uvedených v čl. 105 odst. 1 nařízení (EU) č. 508/2014 se stanoví v souladu s těmito kritérii:

| a) | význam možného poškození mořských biologických zdrojů v důsledku nedodržení pravidel SRP; |
| --- | --- |

a)

význam možného poškození mořských biologických zdrojů v důsledku nedodržení pravidel SRP;

| b) | četnost nedodržování pravidel SRP; |
| --- | --- |

b)

četnost nedodržování pravidel SRP;

| c) | délka trvání nedodržování pravidel SRP; |
| --- | --- |

c)

délka trvání nedodržování pravidel SRP;

| d) | nápravná opatření přijatá členským státem. |
| --- | --- |

d)

nápravná opatření přijatá členským státem.

Článek 3

Kritéria pro použití paušálních sazeb

1.   Paušální sazby finančních oprav uvedené v čl. 105 odst. 3 nařízení (EU) č. 508/2014 činí 2 %, 5 %, 10 %, 25 %, 50 % nebo 100 % příspěvku Unie přiděleného na příslušné priority Unie nebo na příslušné části těchto priorit v rámci operačního programu členského státu.

2.   Rozsah, v rámci kterého se uplatňuje paušální sazba v jednotlivých případech nedodržování pravidel SRP, je stanoven v příloze.

3.   Pokud Komise v souvislosti se stejnou prioritou Unie zjistí několik případů nedodržování pravidel SRP v rámci stejného prováděcího aktu podle článku 102 nařízení (EU) č. 508/2014, pak se paušální sazby nekumulují, ale stanoví se finanční oprava v rámci nejvyššího rozsahu použitelného na tyto případy.

4.   Poté, co byla provedena finanční oprava Komisí v konkrétním případě nedodržení pravidel SRP a dotyčný členský stát nepřijal žádná nápravná opatření, může být paušální sazba zvýšena na další vyšší úroveň v rámci rozsahu použitelného na daný případě nedodržení pravidel SRP.

5.   Kromě případů, které jsou výslovně uvedeny v příloze, lze použít paušální sazbu 100 % příspěvku Unie přiděleného na příslušné priority Unie nebo na příslušné části těchto priorit v rámci operačního programu členského státu, pokud:

| a) | nedodržení pravidel SRP je natolik zásadní, časté nebo rozšířené, že představuje kompletní selhání dotčeného systému a ohrožuje legalitu opatření členského státu nebo pravidelnost financování společné rybářské politiky, nebo |
| --- | --- |

a)

nedodržení pravidel SRP je natolik zásadní, časté nebo rozšířené, že představuje kompletní selhání dotčeného systému a ohrožuje legalitu opatření členského státu nebo pravidelnost financování společné rybářské politiky, nebo

| b) | existuje důkaz úmyslného zanedbání ze strany členského státu s ohledem na nápravu nedodržení pravidel SRP. |
| --- | --- |

b)

existuje důkaz úmyslného zanedbání ze strany členského státu s ohledem na nápravu nedodržení pravidel SRP.

Článek 4

Přechodná ustanovení

Tímto nařízením není dotčeno pokračování nebo změna, včetně částečného nebo úplného zrušení, pomoci schválené Komisí v souladu s nařízením (ES) č. 861/2006.

Článek 5

Změny nařízení (ES) č. 665/2008

Článek 6 nařízení (ES) č. 665/2008 se zrušuje.

Článek 6

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

S ohledem na případy nesouladu v oblasti shromažďování, správy a využití údajů zahrnutých v kategorii 4 této přílohy se však čl. 3 odst. 5 tohoto nařízení použije ode dne zrušení článku 8 nařízení (ES) č. 199/2008.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 28. července 2015.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Úř. věst. L 149, 20.5.2014, s. 1.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

3

(4)  Nařízení Komise (ES) č. 665/2008 ze dne 14. července 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 199/2008 o vytvoření rámce Společenství pro shromažďování, správu a využívání údajů v odvětví rybolovu a pro podporu vědeckého poradenství pro společnou rybářskou politiku (Úř. věst. L 186, 15.7.2008, s. 3).

4

(5)  Nařízení Rady (ES) č. 861/2006 ze dne 22. května 2006, kterým se stanoví finanční opatření Společenství pro provádění společné rybářské politiky a pro oblast mořského práva (Úř. věst. L 160, 14.6.2006, s. 1).

5

(6)  Nařízení Rady (ES) č. 199/2008 ze dne 25. února 2008 o vytvoření rámce Společenství pro shromažďování, správu a využívání údajů v odvětví rybolovu a pro podporu vědeckého poradenství pro společnou rybářskou politiku (Úř. věst. L 60, 5.3.2008, s. 1).

6

---

PŘÍLOHA

| Případy nedodržení pravidel (1) | Rozsah paušálních sazeb |
| --- | --- |
| Kategorie 1: Nesplnění povinnosti přispívat k dosažení cílů společné rybářské politiky podle čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013, které jsou podstatné pro zachování mořských biologických zdrojů |
| 1.1 | Nesplnění povinnosti zajistit dodržování rybolovných práv přidělených členskému státu podle článků 16 a 17 nařízení (EU) č. 1380/2013; | 25–100 % |
| 1.2 | Nesplnění požadavků stanovených v různých typech ochranných opatření uvedených v článku 7 nařízení (EU) č. 1380/2013. | 10–100 % |
| Kategorie 2: Nedodržení mezinárodních závazků v oblasti ochrany |
| 2.1 | Nesplnění povinností vyplývajících z článku 28 nařízení (EU) č. 1380/2013. | 10–100 % |
| Kategorie 3: Nesplnění povinnosti zajistit, aby loďstvo zachovávalo vyváženost přírodních zdrojů |
| 3.1 | Nesplnění povinnosti předložit zprávu o vyváženosti mezi rybolovnou kapacitou loďstva a rybolovnými právy splňující všechny požadavky čl. 22 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013; | 2–25 % |
| 3.2 | Neprovedení akčního plánu podle čl. 22 odst. 4 nařízení (EU) č. 1380/2013, je-li tento plán začleněn do každoročně předkládané zprávy; | 5–25 % |
| 3.3 | Nesplnění povinnosti zajistit, aby v případě rybolovné kapacity stažené s veřejnou podporou byly rovněž předem odebrány příslušné licence a oprávnění k rybolovu a kapacita nebyla nahrazena podle čl. 22 odst. 5 a čl. 22 odst. 6 nařízení (EU) č. 1380/2013; | 10–50 % |
| 3.4 | Nesplnění povinnosti zajistit, aby rybolovná kapacita nikdy nepřesáhla stropy stanovené v čl. 22 odst. 7 a v příloze II nařízení (EU) č. 1380/2013; | 10–50 % |
| 3.5 | Neprovedení režimu vstupu/výstupu podle požadavků článku 23 nařízení (EU) č. 1380/2013; | 10–25 % |
| 3.6 | Nesplnění povinnosti spravovat rejstřík rybářského loďstva v souladu s článkem 24 nařízení (EU) č. 1380/2013 a nařízení Komise (ES) č. 26/2004 (2). | 10–50 % |
| Kategorie 4: Neprovedení rámce Společenství pro shromažďování, správu a využívání údajů v souladu s článkem 25 nařízení (EU) č. 1380/2013, dále konkretizovaným v nařízení Rady (ES) č. 199/2008, v jehož důsledku není k dispozici dostatek informací o přírodních zdrojích |
| 4.1 | Nesplnění povinnosti shromažďovat a spravovat biologické, environmentální, technické a sociálně ekonomické údaje potřebné pro řízení rybolovu, jak je uvedeno v článcích 4, 13 a 17 nařízení (ES) č. 199/2008; | 2–25 % |
| 4.2 | Nesplnění povinnosti předkládat každoročně zprávu o provádění národních programů pro shromažďování údajů a zveřejnit ji, jak je stanoveno v článku 7 nařízení (ES) č. 199/2008; | 2–10 % |
| 4.3 | Nesplnění povinnosti zajistit vnitrostátní koordinaci shromažďování a správy vědeckých údajů pro řízení rybolovu, jak je stanoveno v článku 4 nařízení (ES) č. 199/2008; | 2–5 % |
| 4.4 | Nesplnění povinnosti koordinovat činnosti v oblasti shromažďování údajů s ostatními členskými státy ve stejném regionu, jak je stanoveno v článku 5 nařízení (ES) č. 199/2008; | 2–25 % |
| 4.5 | Nesplnění povinnosti poskytnout konečným uživatelům včas údaje v souladu s články 18 až 20 nařízení (ES) č. 199/2008. | 2–25 % |
| Kategorie 5: Nezprovoznění účinného systému kontroly a vynucování |
| 5.1 | Nedodržení obecných zásad kontroly a vymáhání práva v souladu s hlavou II nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 (3); | 10–50 % |
| 5.2 | Nesplnění povinnosti zajistit, aby byly dodržovány obecné podmínky přístupu do vod a ke zdrojům v souladu s hlavou III nařízení (ES) č. 1224/2009; | 10–50 % |
| 5.3 | Neprovedení kontroly uvádění produktů rybolovu a akvakultury na trh s cílem zajistit účinnou sledovatelnost těchto produktů v souladu s hlavou V nařízení (ES) č. 1224/2009; | 10–50 % |
| 5.4 | Nesplnění povinnosti provádět účinný dohled a inspekce a zajistit systematická a přiměřená donucovací opatření v souvislosti s případy porušení pravidel společné rybářské politiky v souladu s hlavou VI, VII a VIII nařízení (ES) č. 1224/2009; | 10–50 % |
| 5.5 | Nesplnění povinnosti vypracovat a provádět národní kontrolní akční programy podle článku 46 nařízení (ES) č. 1224/2009, a případně provádět zvláštní kontrolní a inspekční programy stanovené Komisí v souladu s hlavou IX uvedeného nařízení; | 10–50 % |
| 5.6 | Nesplnění povinnosti spolupracovat s Komisí s cílem usnadnit úředníkům Komise plnění jejich úkolů při misích zaměřených na ověřování a nezávislé inspekce a audity podle hlavy X nařízení (ES) č. 1224/2009; | 2–50 % |
| 5.7 | Neprovedení opatření, o kterých rozhodla Komise za účelem zajištění souladu členských států s cíli společné rybářské politiky, jako jsou akční plány nebo jiná opatření podle hlavy XI nařízení (ES) č. 1224/2009; | 10–50 % |
| 5.8 | Nesplnění požadavků týkajících se analýzy, ověřování a výměny údajů a informací a přístupu k nim podle hlavy XII nařízení (ES) č. 1224/2009; | 2–25 % |
| 5.9 | Nesplnění povinnosti kontrolovat provádění účinného systému osvědčení o úlovku stanoveného rovněž v kapitole III nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 (4); | 10–50 % |
| 5.10 | Nečinnost ve věci domnělého nebo nahlášeného nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu podle čl. 26 odst. 3 a článků 39 a 40 nařízení (ES) č. 1005/2008. | 5–50 % |
| Kategorie 6: Nesplnění povinnosti zavést a provozovat funkční systém účinných, přiměřených a odrazujících sankcí |
| 6.1 | V případě porušení právních předpisů nesplnění povinnosti vyrozumět členský stát vlajky, členský stát, jehož státním příslušníkem je osoba, která se dopustila porušení předpisů, nebo jakýkoli jiný členský stát, který má zájem na následných opatřeních přijatých k zajištění souladu s čl. 89 odst. 4 nařízení (ES) č. 1224/2009; | 2–10 % |
| 6.2 | Nesplnění povinnosti přijmout okamžitá opatření podle článku 91 nařízení (ES) č. 1224/2009 s cílem zabránit velitelům rybářských plavidel nebo jiným fyzickým či právnickým osobám přistiženým při závažném porušení předpisů v pokračování v tomto jednání; | 10–50 % |
| 6.3 | Nesplnění povinnosti stanovit kritéria pro určení závažné povahy daného porušení pravidel společné rybářské politiky podle článku 42 nařízení (ES) č. 1005/2008; | 10–50 % |
| 6.4 | Nesplnění povinnosti zajistit, aby byly systematicky uplatňovány účinné sankce za porušení pravidel společné rybářské politiky a aby výše těchto sankcí byla dostatečně přísná a přiměřená závažnosti porušení předpisů, a tím účinně odrazovala od dalšího porušování předpisů a přinejmenším připravila pachatele o hospodářský zisk plynoucí z porušení předpisů v souladu s hlavou VIII nařízení (ES) č. 1224/2009; | 10–50 % |
| 6.5 | Nesplnění povinnosti používat bodový systém za závažná porušení předpisů pro držitele licencí k rybolovu, jakož i pro velitele v souladu s článkem 92 nařízení (ES) č. 1224/2009; | 10–50 % |
| 6.6 | Nesplnění povinnosti zřídit a odpovídajícím způsobem spravovat vnitrostátní rejstřík porušení předpisů v souladu s článkem 93 nařízení (ES) č. 1224/2009. | 10–50 % |

Případy nedodržení pravidel (1)

Rozsah paušálních sazeb

Kategorie 1: Nesplnění povinnosti přispívat k dosažení cílů společné rybářské politiky podle čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013, které jsou podstatné pro zachování mořských biologických zdrojů

1.1

Nesplnění povinnosti zajistit dodržování rybolovných práv přidělených členskému státu podle článků 16 a 17 nařízení (EU) č. 1380/2013;

25–100 %

1.2

Nesplnění požadavků stanovených v různých typech ochranných opatření uvedených v článku 7 nařízení (EU) č. 1380/2013.

10–100 %

Kategorie 2: Nedodržení mezinárodních závazků v oblasti ochrany

2.1

Nesplnění povinností vyplývajících z článku 28 nařízení (EU) č. 1380/2013.

10–100 %

Kategorie 3: Nesplnění povinnosti zajistit, aby loďstvo zachovávalo vyváženost přírodních zdrojů

3.1

Nesplnění povinnosti předložit zprávu o vyváženosti mezi rybolovnou kapacitou loďstva a rybolovnými právy splňující všechny požadavky čl. 22 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013;

2–25 %

3.2

Neprovedení akčního plánu podle čl. 22 odst. 4 nařízení (EU) č. 1380/2013, je-li tento plán začleněn do každoročně předkládané zprávy;

5–25 %

3.3

Nesplnění povinnosti zajistit, aby v případě rybolovné kapacity stažené s veřejnou podporou byly rovněž předem odebrány příslušné licence a oprávnění k rybolovu a kapacita nebyla nahrazena podle čl. 22 odst. 5 a čl. 22 odst. 6 nařízení (EU) č. 1380/2013;

10–50 %

3.4

Nesplnění povinnosti zajistit, aby rybolovná kapacita nikdy nepřesáhla stropy stanovené v čl. 22 odst. 7 a v příloze II nařízení (EU) č. 1380/2013;

10–50 %

3.5

Neprovedení režimu vstupu/výstupu podle požadavků článku 23 nařízení (EU) č. 1380/2013;

10–25 %

3.6

Nesplnění povinnosti spravovat rejstřík rybářského loďstva v souladu s článkem 24 nařízení (EU) č. 1380/2013 a nařízení Komise (ES) č. 26/2004 (2).

10–50 %

Kategorie 4: Neprovedení rámce Společenství pro shromažďování, správu a využívání údajů v souladu s článkem 25 nařízení (EU) č. 1380/2013, dále konkretizovaným v nařízení Rady (ES) č. 199/2008, v jehož důsledku není k dispozici dostatek informací o přírodních zdrojích

4.1

Nesplnění povinnosti shromažďovat a spravovat biologické, environmentální, technické a sociálně ekonomické údaje potřebné pro řízení rybolovu, jak je uvedeno v článcích 4, 13 a 17 nařízení (ES) č. 199/2008;

2–25 %

4.2

Nesplnění povinnosti předkládat každoročně zprávu o provádění národních programů pro shromažďování údajů a zveřejnit ji, jak je stanoveno v článku 7 nařízení (ES) č. 199/2008;

2–10 %

4.3

Nesplnění povinnosti zajistit vnitrostátní koordinaci shromažďování a správy vědeckých údajů pro řízení rybolovu, jak je stanoveno v článku 4 nařízení (ES) č. 199/2008;

2–5 %

4.4

Nesplnění povinnosti koordinovat činnosti v oblasti shromažďování údajů s ostatními členskými státy ve stejném regionu, jak je stanoveno v článku 5 nařízení (ES) č. 199/2008;

2–25 %

4.5

Nesplnění povinnosti poskytnout konečným uživatelům včas údaje v souladu s články 18 až 20 nařízení (ES) č. 199/2008.

2–25 %

Kategorie 5: Nezprovoznění účinného systému kontroly a vynucování

5.1

Nedodržení obecných zásad kontroly a vymáhání práva v souladu s hlavou II nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 (3);

10–50 %

5.2

Nesplnění povinnosti zajistit, aby byly dodržovány obecné podmínky přístupu do vod a ke zdrojům v souladu s hlavou III nařízení (ES) č. 1224/2009;

10–50 %

5.3

Neprovedení kontroly uvádění produktů rybolovu a akvakultury na trh s cílem zajistit účinnou sledovatelnost těchto produktů v souladu s hlavou V nařízení (ES) č. 1224/2009;

10–50 %

5.4

Nesplnění povinnosti provádět účinný dohled a inspekce a zajistit systematická a přiměřená donucovací opatření v souvislosti s případy porušení pravidel společné rybářské politiky v souladu s hlavou VI, VII a VIII nařízení (ES) č. 1224/2009;

10–50 %

5.5

Nesplnění povinnosti vypracovat a provádět národní kontrolní akční programy podle článku 46 nařízení (ES) č. 1224/2009, a případně provádět zvláštní kontrolní a inspekční programy stanovené Komisí v souladu s hlavou IX uvedeného nařízení;

10–50 %

5.6

Nesplnění povinnosti spolupracovat s Komisí s cílem usnadnit úředníkům Komise plnění jejich úkolů při misích zaměřených na ověřování a nezávislé inspekce a audity podle hlavy X nařízení (ES) č. 1224/2009;

2–50 %

5.7

Neprovedení opatření, o kterých rozhodla Komise za účelem zajištění souladu členských států s cíli společné rybářské politiky, jako jsou akční plány nebo jiná opatření podle hlavy XI nařízení (ES) č. 1224/2009;

10–50 %

5.8

Nesplnění požadavků týkajících se analýzy, ověřování a výměny údajů a informací a přístupu k nim podle hlavy XII nařízení (ES) č. 1224/2009;

2–25 %

5.9

Nesplnění povinnosti kontrolovat provádění účinného systému osvědčení o úlovku stanoveného rovněž v kapitole III nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 (4);

10–50 %

5.10

Nečinnost ve věci domnělého nebo nahlášeného nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu podle čl. 26 odst. 3 a článků 39 a 40 nařízení (ES) č. 1005/2008.

5–50 %

Kategorie 6: Nesplnění povinnosti zavést a provozovat funkční systém účinných, přiměřených a odrazujících sankcí

6.1

V případě porušení právních předpisů nesplnění povinnosti vyrozumět členský stát vlajky, členský stát, jehož státním příslušníkem je osoba, která se dopustila porušení předpisů, nebo jakýkoli jiný členský stát, který má zájem na následných opatřeních přijatých k zajištění souladu s čl. 89 odst. 4 nařízení (ES) č. 1224/2009;

2–10 %

6.2

Nesplnění povinnosti přijmout okamžitá opatření podle článku 91 nařízení (ES) č. 1224/2009 s cílem zabránit velitelům rybářských plavidel nebo jiným fyzickým či právnickým osobám přistiženým při závažném porušení předpisů v pokračování v tomto jednání;

10–50 %

6.3

Nesplnění povinnosti stanovit kritéria pro určení závažné povahy daného porušení pravidel společné rybářské politiky podle článku 42 nařízení (ES) č. 1005/2008;

10–50 %

6.4

Nesplnění povinnosti zajistit, aby byly systematicky uplatňovány účinné sankce za porušení pravidel společné rybářské politiky a aby výše těchto sankcí byla dostatečně přísná a přiměřená závažnosti porušení předpisů, a tím účinně odrazovala od dalšího porušování předpisů a přinejmenším připravila pachatele o hospodářský zisk plynoucí z porušení předpisů v souladu s hlavou VIII nařízení (ES) č. 1224/2009;

10–50 %

6.5

Nesplnění povinnosti používat bodový systém za závažná porušení předpisů pro držitele licencí k rybolovu, jakož i pro velitele v souladu s článkem 92 nařízení (ES) č. 1224/2009;

10–50 %

6.6

Nesplnění povinnosti zřídit a odpovídajícím způsobem spravovat vnitrostátní rejstřík porušení předpisů v souladu s článkem 93 nařízení (ES) č. 1224/2009.

10–50 %

---

(1)  Jak je definováno v článku 102 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 508/2014 ze dne 15. května 2014 o Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006 a (ES) č. 791/2007 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1255/2011 (Úř. věst. L 149, 20.5.2014, s. 1).

(2)  Nařízení Komise (ES) č. 26/2004 ze dne 30. prosince 2003 o rejstříku rybářského loďstva Společenství (Úř. věst. L 5, 9.1.2004, s. 25).

(3)  Nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky, o změně nařízení (ES) č. 847/96, (ES) č. 2371/2002, (ES) č. 811/2004, (ES) č. 768/2005, (ES) č. 2115/2005, (ES) č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007, (ES) č. 676/2007, (ES) č. 1098/2007, (ES) č. 1300/2008 a (ES) č. 1342/2008 a o zrušení nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94 a (ES) č. 1966/2006 (Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1).

(4)  Nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 ze dne 29. září 2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, mění nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1936/2001 a (ES) č. 601/2004 a zrušují nařízení (ES) č. 1093/94 a (ES) č. 1447/1999 (Úř. věst. L 286, 29.10.2008, s. 1).

---

| 28.10.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 282/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 282/9

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/1931

ze dne 23. října 2015,

kterým se schvaluje změna specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení, která není menšího rozsahu (Huile d'olive de Nice (CHOP))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 53 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 přezkoumala Komise žádost Francie o schválení změn specifikace chráněného označení původu „Huile d'olive de Nice“ zapsaného do rejstříku podle nařízení Komise (ES) č. 2400/96 (2) ve znění nařízení Komise (ES) č. 417/2006 (3). |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 53 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 přezkoumala Komise žádost Francie o schválení změn specifikace chráněného označení původu „Huile d'olive de Nice“ zapsaného do rejstříku podle nařízení Komise (ES) č. 2400/96 (2) ve znění nařízení Komise (ES) č. 417/2006 (3).

| (2) | Jelikož daná změna není menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012, zveřejnila Komise žádost o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie
   (4). |
| --- | --- |

(2)

Jelikož daná změna není menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012, zveřejnila Komise žádost o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie
   (4).

| (3) | Jelikož Komisi nebylo předloženo žádné prohlášení o námitce podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být tato změna specifikace schválena, |
| --- | --- |

(3)

Jelikož Komisi nebylo předloženo žádné prohlášení o námitce podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být tato změna specifikace schválena,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změna specifikace zveřejněná v Úředním věstníku Evropské unie týkající se názvu „Huile d'olive de Nice“ (CHOP) se schvaluje.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 23. října 2015.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Phil HOGAN

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise (ES) č. 2400/96 ze dne 17. prosince 1996 o zápisu určitých názvů do Rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení podle nařízení Rady (EHS) č. 2081/92 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (Úř. věst. L 327, 18.12.1996, s. 11).

2

(3)  Nařízení Komise (ES) č. 417/2006 ze dne 10. března 2006, kterým se doplňuje příloha nařízení (ES) č. 2400/96, pokud jde o zápis určitých názvů do Rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Pimiento Asado del Bierzo (CHZO), Fico bianco del Cilento (CHOP), Melannurca Campana (CHZO), Montes de Granada (CHOP), Huile d'olive de Nice (CHOP), Aceite de la Rioja (CHOP), Antequera (CHOP)) (Úř. věst. L 72, 11.3.2006, s. 8).

3

(4)  Úř. věst. C 204, 20.6.2015, s. 24.

4

---

| 28.10.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 282/10 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 282/10

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/1932

ze dne 26. října 2015,

kterým se pozastavuje podávání žádostí o dovozní licence v rámci celní kvóty otevřené nařízením (ES) č. 1918/2006 pro olivový olej pocházející z Tuniska až do konce kvótového roku 2015

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na čl. 188 odst. 1 a 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením Komise (ES) č. 1918/2006 (2) byla otevřena roční celní kvóta pro dovoz panenského olivového oleje kódů KN 1509 10 10 a 1509 10 90 zcela získaného v Tunisku a dováženého z této země přímo na území Unie. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením Komise (ES) č. 1918/2006 (2) byla otevřena roční celní kvóta pro dovoz panenského olivového oleje kódů KN 1509 10 10 a 1509 10 90 zcela získaného v Tunisku a dováženého z této země přímo na území Unie.

| (2) | Množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence podané od 1. ledna 2015 do 4. srpna 2015, jsou vyšší než roční množství 56 700 tun stanovené v čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 1918/2006. Prováděcím nařízením Komise (EU) 2015/1371 (3) byl stanoven koeficient přidělení, který se použije pro požadovaná množství ve dnech 3. a 4. srpna 2015, a bylo pozastaveno podávání nových žádostí na měsíc srpen 2015. Je třeba pozastavit podávání nových žádostí až do konce běžného kvótového roku. |
| --- | --- |

(2)

Množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence podané od 1. ledna 2015 do 4. srpna 2015, jsou vyšší než roční množství 56 700 tun stanovené v čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 1918/2006. Prováděcím nařízením Komise (EU) 2015/1371 (3) byl stanoven koeficient přidělení, který se použije pro požadovaná množství ve dnech 3. a 4. srpna 2015, a bylo pozastaveno podávání nových žádostí na měsíc srpen 2015. Je třeba pozastavit podávání nových žádostí až do konce běžného kvótového roku.

| (3) | Aby byla zaručena účinnost tohoto opatření, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(3)

Aby byla zaručena účinnost tohoto opatření, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Podávání nových žádostí o dovozní licence v rámci kvóty uvedené v čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 1918/2006 se ode dne 28. října 2015 až do konce běžného kvótového roku pozastavuje.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 26. října 2015.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Nařízení Komise (ES) č. 1918/2006 ze dne 20. prosince 2006 o otevření a správě celní kvóty pro olivový olej pocházející z Tuniska (Úř. věst. L 365, 21.12.2006, s. 84).

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1371 ze dne 7. srpna 2015, kterým se stanoví koeficient přidělení použitelný na množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence podané od 3. do 4. srpna 2015 v rámci celní kvóty otevřené nařízením (ES) č. 1918/2006 pro olivový olej pocházející z Tuniska, a kterým se pozastavuje podávání žádostí na tyto licence na měsíc srpen 2015 (Úř. věst. L 211, 8.8.2015, s. 32).

3

---

| 28.10.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 282/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 282/11

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/1933

ze dne 27. října 2015,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1881/2006, pokud jde o maximální limity polycyklických aromatických uhlovodíků v kakaové vláknině, banánových lupíncích, doplňcích stravy, sušených bylinách a sušeném koření

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 (2) stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 (2) stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách.

| (2) | Podle uvedeného nařízení musí být maximální limity polycyklických aromatických uhlovodíků (dále jen „PAU“) bezpečné a na co nejnižší rozumně dosažitelné úrovni při dodržování správných výrobních a zemědělských/rybářských postupů a postupů sušení. |
| --- | --- |

(2)

Podle uvedeného nařízení musí být maximální limity polycyklických aromatických uhlovodíků (dále jen „PAU“) bezpečné a na co nejnižší rozumně dosažitelné úrovni při dodržování správných výrobních a zemědělských/rybářských postupů a postupů sušení.

| (3) | Kakaová vláknina je specifický kakaový produkt vyráběný ze skořápky kakaových bobů, který má vyšší obsah PAU než kakaové produkty vyráběné z kakaové drti. Kakaová vláknina a z ní získané produkty jsou meziprodukty potravinového řetězce a používají se jako složka při přípravě nízkokalorických potravin s vysokým obsahem vlákniny. Pro PAU v kakaové vláknině a v produktech z ní získaných je vhodné stanovit specifické limity. Jelikož mají uvedené produkty nízký obsah tuku, je vhodné maximální limity stanovit na základě hmotnosti v syrovém stavu. |
| --- | --- |

(3)

Kakaová vláknina je specifický kakaový produkt vyráběný ze skořápky kakaových bobů, který má vyšší obsah PAU než kakaové produkty vyráběné z kakaové drti. Kakaová vláknina a z ní získané produkty jsou meziprodukty potravinového řetězce a používají se jako složka při přípravě nízkokalorických potravin s vysokým obsahem vlákniny. Pro PAU v kakaové vláknině a v produktech z ní získaných je vhodné stanovit specifické limity. Jelikož mají uvedené produkty nízký obsah tuku, je vhodné maximální limity stanovit na základě hmotnosti v syrovém stavu.

| (4) | Banánové lupínky se používají ve snídaňových cereáliích a cukrovinkách a jedí se i jako lehká svačina. Nedávno v nich byl zjištěn vysoký obsah PAU. Uvedená zjištění se týkají banánových lupínků smažených na kokosovém oleji. Je tedy vhodné stanovit maximální limity pro PAU v banánových lupíncích. Jako první krok, kvůli nedostatku údajů o výskytu, odpovídají tyto maximální limity maximálním limitům kokosového oleje určeného k přímé lidské spotřebě nebo k použití jako složky potravin. Tyto maximální limity by měly být do dvou let přezkoumány s ohledem na dostupné údaje o výskytu. |
| --- | --- |

(4)

Banánové lupínky se používají ve snídaňových cereáliích a cukrovinkách a jedí se i jako lehká svačina. Nedávno v nich byl zjištěn vysoký obsah PAU. Uvedená zjištění se týkají banánových lupínků smažených na kokosovém oleji. Je tedy vhodné stanovit maximální limity pro PAU v banánových lupíncích. Jako první krok, kvůli nedostatku údajů o výskytu, odpovídají tyto maximální limity maximálním limitům kokosového oleje určeného k přímé lidské spotřebě nebo k použití jako složky potravin. Tyto maximální limity by měly být do dvou let přezkoumány s ohledem na dostupné údaje o výskytu.

| (5) | Vysoký obsah PAU byl zjištěn v určitých doplňcích stravy, které obsahují rostlinné složky nebo jsou z nich získávány. Přítomnost vysokého obsahu v těchto doplňcích stravy souvisí s nedostatečným sušením používaným pro tyto rostlinné složky. Vysokému obsahu lze zabránit při použití správných postupů. Je proto vhodné stanovit maximální limity pro PAU v těchto produktech, které jsou dosažitelné používáním správných postupů sušení a které zajišťují vysokou úroveň ochrany lidského zdraví. |
| --- | --- |

(5)

Vysoký obsah PAU byl zjištěn v určitých doplňcích stravy, které obsahují rostlinné složky nebo jsou z nich získávány. Přítomnost vysokého obsahu v těchto doplňcích stravy souvisí s nedostatečným sušením používaným pro tyto rostlinné složky. Vysokému obsahu lze zabránit při použití správných postupů. Je proto vhodné stanovit maximální limity pro PAU v těchto produktech, které jsou dosažitelné používáním správných postupů sušení a které zajišťují vysokou úroveň ochrany lidského zdraví.

| (6) | Rovněž v doplňcích stravy obsahujících propolis, mateří kašičku a řasu spirulina nebo z nich získaných byl v některých případech zjištěn vysoký obsah PAU, který souvisí s používáním nesprávných postupů. Jelikož nižšího obsahu lze dosáhnout používáním správných postupů, je vhodné stanovit maximální limity pro PAU v těchto produktech. |
| --- | --- |

(6)

Rovněž v doplňcích stravy obsahujících propolis, mateří kašičku a řasu spirulina nebo z nich získaných byl v některých případech zjištěn vysoký obsah PAU, který souvisí s používáním nesprávných postupů. Jelikož nižšího obsahu lze dosáhnout používáním správných postupů, je vhodné stanovit maximální limity pro PAU v těchto produktech.

| (7) | Vysoký obsah PAU, který rovněž souvisí s používáním nesprávných postupů sušení, byl dále zjištěn v sušených bylinách a sušeném koření. Je tedy vhodné stanovit maximální limity pro PAU v sušených bylinách a sušeném koření. K vysokému obsahu PAU vedou rovněž tradiční metody uzení a zpracování používané k přípravě uzené papriky a kardamomu. Vzhledem k tomu, že spotřeba těchto druhů koření je nízká a v zájmu zachování zmiňovaných uzených výrobků na trhu, je vhodné tyto druhy koření z maximálních limitů vyjmout. |
| --- | --- |

(7)

Vysoký obsah PAU, který rovněž souvisí s používáním nesprávných postupů sušení, byl dále zjištěn v sušených bylinách a sušeném koření. Je tedy vhodné stanovit maximální limity pro PAU v sušených bylinách a sušeném koření. K vysokému obsahu PAU vedou rovněž tradiční metody uzení a zpracování používané k přípravě uzené papriky a kardamomu. Vzhledem k tomu, že spotřeba těchto druhů koření je nízká a v zájmu zachování zmiňovaných uzených výrobků na trhu, je vhodné tyto druhy koření z maximálních limitů vyjmout.

| (8) | Členským státům a provozovatelům potravinářských podniků by mělo být dáno přiměřené období, jež jim umožní přizpůsobit se novým požadavkům stanoveným v tomto nařízení. |
| --- | --- |

(8)

Členským státům a provozovatelům potravinářských podniků by mělo být dáno přiměřené období, jež jim umožní přizpůsobit se novým požadavkům stanoveným v tomto nařízení.

| (9) | Nařízení (ES) č. 1881/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(9)

Nařízení (ES) č. 1881/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (10) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(10)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha nařízení (ES) č. 1881/2006 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Potraviny uvedené v příloze tohoto nařízení, s výjimkou potravin zmiňovaných v bodě 6.1.11, uvedené na trh v souladu s právními předpisy před 1. dubnem 2016 smí zůstat na trhu i po tomto datu, a to do data minimální trvanlivosti nebo data spotřeby.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. dubna 2016, s výjimkou potravin uvedených v bodě 6.1.11, u nichž se maximální limit použije od data vstupu tohoto nařízení v platnost.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 27. října 2015.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Úř. věst. L 37, 13.2.1993, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (Úř. věst. L 364, 20.12.2006, s. 5).

2

---

PŘÍLOHA

Oddíl 6: „Polycyklické aromatické uhlovodíky“ přílohy nařízení (ES) č. 1881/2006 se mění takto:

| 1) | Bod 6.1.2 se nahrazuje tímto:








  „6.1.2 | Kakaové boby a odvozené produkty s výjimkou produktů uvedených v bodě 6.1.11 | 5,0 μg/kg tuku od 1.4.2013 | 35,0 μg/kg tuku od 1.4.2013 do 31.3.2015
  30,0 μg/kg tuku od 1.4.2015“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Bod 6.1.2 se nahrazuje tímto:

„6.1.2

Kakaové boby a odvozené produkty s výjimkou produktů uvedených v bodě 6.1.11

5,0 μg/kg tuku od 1.4.2013

35,0 μg/kg tuku od 1.4.2013 do 31.3.2015

30,0 μg/kg tuku od 1.4.2015“

| 2) | Doplňují se nové body 6.1.11, 6.1.12, 6.1.13, 6.1.14 a 6.1.15:








  „6.1.11 | Kakaová vláknina a produkty získané z kakaové vlákniny určené k použití jako složka potravin | 3,0 | 15,0 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 6.1.12 | Banánové lupínky | 2,0 | 20,0 |
| 6.1.13 | Doplňky stravy obsahující rostlinné látky a přípravky z nich (39) (1)
   (2)

  Doplňky stravy obsahující propolis, mateří kašičku a řasu spirulina nebo přípravky z nich (39) | 10,0 | 50,0 |
| 6.1.14 | Sušené byliny | 10,0 | 50,0 |
| 6.1.15 | Sušené koření s výjimkou kardamomu a uzené Capsicum spp. | 10,0 | 50,0 |

2)

Doplňují se nové body 6.1.11, 6.1.12, 6.1.13, 6.1.14 a 6.1.15:

„6.1.11

Kakaová vláknina a produkty získané z kakaové vlákniny určené k použití jako složka potravin

3,0

15,0

6.1.12

Banánové lupínky

2,0

20,0

6.1.13

Doplňky stravy obsahující rostlinné látky a přípravky z nich (39) (1)
   (2)

Doplňky stravy obsahující propolis, mateří kašičku a řasu spirulina nebo přípravky z nich (39)

10,0

50,0

6.1.14

Sušené byliny

10,0

50,0

6.1.15

Sušené koření s výjimkou kardamomu a uzené Capsicum spp.

10,0

50,0

---

(1)  Rostlinné přípravky jsou přípravky získané z rostlin (např. celých rostlin, jejich částí, nasekaných nebo nařezaných rostlin) různými postupy (např. lisováním, vymačkáním, extrakcí, frakcionací, destilací, koncentrováním, sušením a fermentací). Tato definice zahrnuje rozdrcené nebo rozmělněné rostliny, části rostlin, řasy, houby, lišejníky, tinktury, extrakty, silice (kromě rostlinných olejů uvedených v bodě 6.1.1), vylisované šťávy a zpracované výluhy.

(2)  Maximální limit se nepoužije na doplňky stravy obsahující rostlinné oleje. Rostlinné oleje používané jako složka v doplňcích stravy by měly splňovat maximální limity stanovené v bodě 6.1.1.“

---

| 28.10.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 282/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 282/14

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/1934

ze dne 27. října 2015

o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

1.1.   Platná opatření

| (1) | Antidumpingová opatření na dovoz některých potrubních tvarovek (dále jen „potrubní tvarovky“ nebo „dotčený výrobek“) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „Čína“) a Thajska byla původně uložena nařízením Rady (ES) č. 584/96 (2) (dále jen „původní opatření“) a naposledy byla prodloužena nařízením Rady (ES) č. 803/2009 (3) (dále jen „platná opatření“). |
| --- | --- |

(1)

Antidumpingová opatření na dovoz některých potrubních tvarovek (dále jen „potrubní tvarovky“ nebo „dotčený výrobek“) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „Čína“) a Thajska byla původně uložena nařízením Rady (ES) č. 584/96 (2) (dále jen „původní opatření“) a naposledy byla prodloužena nařízením Rady (ES) č. 803/2009 (3) (dále jen „platná opatření“).

| (2) | V souladu s čl. 13 odst. 3 základního nařízení byla původní opatření rozšířena na dovoz odesílaný z Tchaj-wanu, Indonésie, Šrí Lanky a Filipín, bez ohledu na to, zda byl prohlášen za pocházející z Tchaj-wanu, Indonésie, Šrí Lanky a Filipín, či nikoliv, a sice nařízeními Rady (ES) č. 964/2003 (4), (ES) č. 2052/2004 (5), (ES) č. 2053/2004 (6) a (ES) č. 655/2006 (7). |
| --- | --- |

(2)

V souladu s čl. 13 odst. 3 základního nařízení byla původní opatření rozšířena na dovoz odesílaný z Tchaj-wanu, Indonésie, Šrí Lanky a Filipín, bez ohledu na to, zda byl prohlášen za pocházející z Tchaj-wanu, Indonésie, Šrí Lanky a Filipín, či nikoliv, a sice nařízeními Rady (ES) č. 964/2003 (4), (ES) č. 2052/2004 (5), (ES) č. 2053/2004 (6) a (ES) č. 655/2006 (7).

| (3) | Platné antidumpingové clo činí 58,6 % pro všechny společnosti. |
| --- | --- |

(3)

Platné antidumpingové clo činí 58,6 % pro všechny společnosti.

1.2.   Platná opatření vztahující se na další třetí země

| (4) | V současné době jsou v platnosti antidumpingová opatření na dovoz potrubních tvarovek pocházejících z Ruska a Turecka (8) a na dovoz potrubních tvarovek pocházejících z Korejské republiky a Malajsie (9). Platnost opatření proti Thajsku vypršela dne 4. září 2014 (10). |
| --- | --- |

(4)

V současné době jsou v platnosti antidumpingová opatření na dovoz potrubních tvarovek pocházejících z Ruska a Turecka (8) a na dovoz potrubních tvarovek pocházejících z Korejské republiky a Malajsie (9). Platnost opatření proti Thajsku vypršela dne 4. září 2014 (10).

1.3.   Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

| (5) | Evropská komise (dále jen „Komise“) zveřejnila dne 14. prosince 2013 oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (11) antidumpingových opatření uložených na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a Thajska a potrubních tvarovek odesílaných z Tchaj-wanu, Indonésie, Šrí Lanky a Filipín, bez ohledu na to, zda jsou prohlášeny za pocházející z Tchaj-wanu, Indonésie, Šrí Lanky a Filipín, či nikoli. |
| --- | --- |

(5)

Evropská komise (dále jen „Komise“) zveřejnila dne 14. prosince 2013 oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (11) antidumpingových opatření uložených na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a Thajska a potrubních tvarovek odesílaných z Tchaj-wanu, Indonésie, Šrí Lanky a Filipín, bez ohledu na to, zda jsou prohlášeny za pocházející z Tchaj-wanu, Indonésie, Šrí Lanky a Filipín, či nikoli.

| (6) | Dne 2. června 2014 obdržela Komise žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(6)

Dne 2. června 2014 obdržela Komise žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

| (7) | Žádost podal Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby v Unii. Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek přetrvávání dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(7)

Žádost podal Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby v Unii. Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek přetrvávání dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.

| (8) | Dne 3. září 2014 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Oznámení o zahájení přezkumu zveřejnila Komise v Úředním věstníku Evropské unie
   (12). |
| --- | --- |

(8)

Dne 3. září 2014 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Oznámení o zahájení přezkumu zveřejnila Komise v Úředním věstníku Evropské unie
   (12).

1.4.   Zúčastněné strany

| (9) | V oznámení o zahájení přezkumu vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se jí přihlásily, a mohly se tak zúčastnit šetření. Kromě toho Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, uživatele a dovozce, vyvážející výrobce v dotčené zemi a čínské orgány a vyzvala je, aby spolupracovali. |
| --- | --- |

(9)

V oznámení o zahájení přezkumu vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se jí přihlásily, a mohly se tak zúčastnit šetření. Kromě toho Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, uživatele a dovozce, vyvážející výrobce v dotčené zemi a čínské orgány a vyzvala je, aby spolupracovali.

| (10) | Všechny zúčastněné strany měly možnost se k zahájení přezkumu vyjádřit a požádat o slyšení u Komise nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(10)

Všechny zúčastněné strany měly možnost se k zahájení přezkumu vyjádřit a požádat o slyšení u Komise nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

1.4.1.   Výběr vzorku

| (11) | V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení. |
| --- | --- |

(11)

V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení.

a)   Výběr vzorku výrobců v Unii

| (12) | V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Vzorek byl vybrán na základě objemu výroby a prodeje obdobného výrobku během období přezkumného šetření v Unii se současným zajištěním zeměpisného rozložení a skládá se ze tří společností/skupin společností, které mají svá výrobní zařízení v Rakousku, Francii, Německu a Itálii. Nebyly předloženy žádné připomínky a prozatímně vybrané společnosti v konečném vzorku zůstaly. |
| --- | --- |

(12)

V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Vzorek byl vybrán na základě objemu výroby a prodeje obdobného výrobku během období přezkumného šetření v Unii se současným zajištěním zeměpisného rozložení a skládá se ze tří společností/skupin společností, které mají svá výrobní zařízení v Rakousku, Francii, Německu a Itálii. Nebyly předloženy žádné připomínky a prozatímně vybrané společnosti v konečném vzorku zůstaly.

| (13) | Následně nebyl jeden z výrobců v Unii zařazených do vzorku schopen poskytnout úplnou odpověď na dotazník, a proto byl nahrazen jiným výrobcem v Unii. Konečný vzorek sestával ze tří společností/skupin společností, které představují 57 % výroby v Unii a 58 % prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a které mají svá výrobní zařízení ve čtyřech různých členských státech (Rakousko, Francie, Německo a Itálie). Zúčastněné strany byly odpovídajícím způsobem informovány. Změněný vzorek se považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(13)

Následně nebyl jeden z výrobců v Unii zařazených do vzorku schopen poskytnout úplnou odpověď na dotazník, a proto byl nahrazen jiným výrobcem v Unii. Konečný vzorek sestával ze tří společností/skupin společností, které představují 57 % výroby v Unii a 58 % prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a které mají svá výrobní zařízení ve čtyřech různých členských státech (Rakousko, Francie, Německo a Itálie). Zúčastněné strany byly odpovídajícím způsobem informovány. Změněný vzorek se považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.

b)   Výběr vzorku dovozců

| (14) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Z dvanácti dovozců, kteří poskytli informace, jich pouze šest dováželo dotčený výrobek z Číny. Z těchto šesti společností byl vybrán vzorek na základě objemu dovozu dotčeného výrobku do Unie v průběhu období přezkumného šetření se současným zajištěním zeměpisného rozložení, který byl složen ze tří dovozců se sídlem v Německu, Řecku a Itálii. |
| --- | --- |

(14)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Z dvanácti dovozců, kteří poskytli informace, jich pouze šest dováželo dotčený výrobek z Číny. Z těchto šesti společností byl vybrán vzorek na základě objemu dovozu dotčeného výrobku do Unie v průběhu období přezkumného šetření se současným zajištěním zeměpisného rozložení, který byl složen ze tří dovozců se sídlem v Německu, Řecku a Itálii.

| (15) | Všichni dovozci, kteří se přihlásili, byli informováni o navrženém vzorku. Nebyly vzneseny žádné připomínky. Vzorek představoval 15 % celkového dovozu dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(15)

Všichni dovozci, kteří se přihlásili, byli informováni o navrženém vzorku. Nebyly vzneseny žádné připomínky. Vzorek představoval 15 % celkového dovozu dotčeného výrobku.

c)   Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Číně

| (16) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Číně, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Komise kromě toho požádala zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii, aby označilo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření. |
| --- | --- |

(16)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Číně, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Komise kromě toho požádala zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii, aby označilo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.

| (17) | Na začátku se přihlásil pouze jeden čínský vyvážející výrobce a poskytl informace požadované na formuláři pro výběr vzorku. Výběr vzorku proto nebyl nutný. Jak je uvedeno ve 20. bodě odůvodnění, tento vyvážející výrobce následně spolupráci ukončil. |
| --- | --- |

(17)

Na začátku se přihlásil pouze jeden čínský vyvážející výrobce a poskytl informace požadované na formuláři pro výběr vzorku. Výběr vzorku proto nebyl nutný. Jak je uvedeno ve 20. bodě odůvodnění, tento vyvážející výrobce následně spolupráci ukončil.

1.4.2.   Odpovědi na dotazník

| (18) | Komise zaslala dotazníky všem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku a dovozcům v Unii zařazeným do vzorku a výše uvedenému čínskému vyvážejícímu výrobci. |
| --- | --- |

(18)

Komise zaslala dotazníky všem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku a dovozcům v Unii zařazeným do vzorku a výše uvedenému čínskému vyvážejícímu výrobci.

| (19) | Odpovědi na dotazníky zaslali zmínění tři výrobci/skupiny výrobců v Unii zařazení do vzorku a zmínění tři dovozci zařazení do vzorku, kteří nejsou ve spojení. |
| --- | --- |

(19)

Odpovědi na dotazníky zaslali zmínění tři výrobci/skupiny výrobců v Unii zařazení do vzorku a zmínění tři dovozci zařazení do vzorku, kteří nejsou ve spojení.

| (20) | Uvedený čínský vyvážející výrobce odpověď na dotazník nepředložil. |
| --- | --- |

(20)

Uvedený čínský vyvážející výrobce odpověď na dotazník nepředložil.

1.4.3.   Inspekce na místě

| (21) | Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy a pro posouzení toho, zda by uložení opatření bylo v rozporu se zájmem Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:






  a) | Výrobci v Unii:






  — | Erne Fittings GmbH a společnost ve spojení Siekmann Fittings GmbH, Schlins, Rakousko, |
| --- | --- | --- | --- |

(21)

Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy a pro posouzení toho, zda by uložení opatření bylo v rozporu se zájmem Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:

a)

Výrobci v Unii:

—

Erne Fittings GmbH a společnost ve spojení Siekmann Fittings GmbH, Schlins, Rakousko,

| — | Vallourec Fittings S.A., Maubeuge, Francie, |
| --- | --- |

—

Vallourec Fittings S.A., Maubeuge, Francie,

| — | Virgilio Cena & Figli S.P.A., Brescia, Itálie. |
| --- | --- |

—

Virgilio Cena & Figli S.P.A., Brescia, Itálie.

| b) | Dovozci:






  — | Biagini Piero & C., Altedo di Malalbergo, Itálie, |
| --- | --- | --- |

b)

Dovozci:

—

Biagini Piero & C., Altedo di Malalbergo, Itálie,

| — | General Commercial & Industrial S.A., Athény, Řecko, |
| --- | --- |

—

General Commercial & Industrial S.A., Athény, Řecko,

| — | Manfred Geldbach Flansch und Fitting GmbH, Gelsenkirchen, Německo. |
| --- | --- |

—

Manfred Geldbach Flansch und Fitting GmbH, Gelsenkirchen, Německo.

1.5.   Období přezkumného šetření a posuzované období

| (22) | Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu se týkalo období od 1. července 2013 do 30. června 2014 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). |
| --- | --- |

(22)

Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu se týkalo období od 1. července 2013 do 30. června 2014 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“).

| (23) | Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2011 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(23)

Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2011 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

1.6.   Poskytnutí informací

| (24) | Komise poskytla všem zúčastněným stranám základní fakta a úvahy, na jejichž základě hodlala zachovat platná antidumpingová opatření, a vyzvala je, aby se k nim vyjádřily. Žádné připomínky vzneseny nebyly. |
| --- | --- |

(24)

Komise poskytla všem zúčastněným stranám základní fakta a úvahy, na jejichž základě hodlala zachovat platná antidumpingová opatření, a vyzvala je, aby se k nim vyjádřily. Žádné připomínky vzneseny nebyly.

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1.   Dotčený výrobek

| (25) | Přezkoumávaným výrobkem je tentýž výrobek jako v přezkumu před pozbytím platnosti uzavřeném v srpnu 2009 (13), tj. potrubní tvarovky (jiné nežli lité tvarovky, příruby a tvarovky se závitem) ze železa nebo oceli (nikoliv však nerezavějící oceli) o maximálním vnějším průměru nepřesahujícím 609,6 mm, používané ke svařování natupo a jiným účelům, pocházející z Číny, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80. |
| --- | --- |

(25)

Přezkoumávaným výrobkem je tentýž výrobek jako v přezkumu před pozbytím platnosti uzavřeném v srpnu 2009 (13), tj. potrubní tvarovky (jiné nežli lité tvarovky, příruby a tvarovky se závitem) ze železa nebo oceli (nikoliv však nerezavějící oceli) o maximálním vnějším průměru nepřesahujícím 609,6 mm, používané ke svařování natupo a jiným účelům, pocházející z Číny, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80.

2.2.   Obdobný výrobek

| (26) | Šetření ukázalo, že stejné základní fyzické a chemické vlastnosti i stejná základní použití mají tyto výrobky:






  — | dotčený výrobek, |
| --- | --- | --- |

(26)

Šetření ukázalo, že stejné základní fyzické a chemické vlastnosti i stejná základní použití mají tyto výrobky:

—

dotčený výrobek,

| — | výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Saúdské Arábii, která posloužila jako srovnatelná země, a |
| --- | --- |

—

výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Saúdské Arábii, která posloužila jako srovnatelná země, a

| — | výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

—

výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.

| (27) | Komise dospěla k závěru, že tyto výrobky jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(27)

Komise dospěla k závěru, že tyto výrobky jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

3.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU

3.1.   Předběžné poznámky

| (28) | V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dochází k dumpingu a zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k jeho přetrvávání nebo obnovení. |
| --- | --- |

(28)

V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dochází k dumpingu a zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k jeho přetrvávání nebo obnovení.

| (29) | Jak je uvedeno v 18. a 19. bodě odůvodnění, byl zaslán dotazník čínskému vyvážejícímu výrobci, který se přihlásil během výběru vzorku, ale tento vyvážející výrobce následně na dotazník neodpověděl. V důsledku toho žádný z čínských vyvážejících výrobců při současném šetření nespolupracoval, a proto bylo nutné v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů. |
| --- | --- |

(29)

Jak je uvedeno v 18. a 19. bodě odůvodnění, byl zaslán dotazník čínskému vyvážejícímu výrobci, který se přihlásil během výběru vzorku, ale tento vyvážející výrobce následně na dotazník neodpověděl. V důsledku toho žádný z čínských vyvážejících výrobců při současném šetření nespolupracoval, a proto bylo nutné v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů.

| (30) | V tomto ohledu byly čínské orgány a výše uvedený čínský vyvážející výrobce, který se přihlásil během výběru vzorku, řádně informováni o tom, že nezodpovězení dotazníku bude Komisí považováno za nedostatečnou spolupráci, a že Komise tedy může ohledně zjištění týkajících se Číny použít článek 18 základního nařízení. Jak je uvedeno ve 20. bodě odůvodnění výše, Komise neobdržela žádnou odpověď na dotazník. |
| --- | --- |

(30)

V tomto ohledu byly čínské orgány a výše uvedený čínský vyvážející výrobce, který se přihlásil během výběru vzorku, řádně informováni o tom, že nezodpovězení dotazníku bude Komisí považováno za nedostatečnou spolupráci, a že Komise tedy může ohledně zjištění týkajících se Číny použít článek 18 základního nařízení. Jak je uvedeno ve 20. bodě odůvodnění výše, Komise neobdržela žádnou odpověď na dotazník.

| (31) | Na tomto základě a v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení vychází zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu uvedená níže z dostupných údajů, zejména z informací v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti a dostupných statistických údajů Eurostatu, které byly zkontrolovány srovnáním se statistickými údaji o dovozu shromážděnými podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení (dále jen „databáze podle čl. 14 odst. 6“) a s informacemi shromážděnými během inspekcí na místě u dovozců, kteří nejsou ve spojení. Byla analyzována také databáze čínské vývozní statistiky. Analýza však ukázala, že údaje z této databáze týkající se objemu dovozu výrazně převyšují údaje o objemu zaznamenané v jiných dostupných zdrojích, zejména v databázi podle čl. 14 odst. 6. Rovněž vykázané průměrné ceny byly podle uvedené databáze výrazně vyšší než průměrné ceny z jiných zdrojů, včetně průměrné ceny vykázané spolupracujícími dovozci, kteří nejsou ve spojení. Přestože tedy údaje vykázané všemi ostatními dostupnými zdroji se navzájem lišily pouze zanedbatelně, bylo zjištěno, že údaje vykázané čínskou databází se podstatně liší od údajů vykázaných všemi ostatními dostupnými zdroji, které analyzovala Komise. Proto se údaje vykázané v databázi čínské vývozní statistiky považují za nespolehlivé v projednávané věci. |
| --- | --- |

(31)

Na tomto základě a v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení vychází zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu uvedená níže z dostupných údajů, zejména z informací v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti a dostupných statistických údajů Eurostatu, které byly zkontrolovány srovnáním se statistickými údaji o dovozu shromážděnými podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení (dále jen „databáze podle čl. 14 odst. 6“) a s informacemi shromážděnými během inspekcí na místě u dovozců, kteří nejsou ve spojení. Byla analyzována také databáze čínské vývozní statistiky. Analýza však ukázala, že údaje z této databáze týkající se objemu dovozu výrazně převyšují údaje o objemu zaznamenané v jiných dostupných zdrojích, zejména v databázi podle čl. 14 odst. 6. Rovněž vykázané průměrné ceny byly podle uvedené databáze výrazně vyšší než průměrné ceny z jiných zdrojů, včetně průměrné ceny vykázané spolupracujícími dovozci, kteří nejsou ve spojení. Přestože tedy údaje vykázané všemi ostatními dostupnými zdroji se navzájem lišily pouze zanedbatelně, bylo zjištěno, že údaje vykázané čínskou databází se podstatně liší od údajů vykázaných všemi ostatními dostupnými zdroji, které analyzovala Komise. Proto se údaje vykázané v databázi čínské vývozní statistiky považují za nespolehlivé v projednávané věci.

3.2.   Dumpingový dovoz během období přezkumného šetření

a)   Srovnatelná země

| (32) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota stanoví na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím. Za tímto účelem bylo třeba vybrat třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“). |
| --- | --- |

(32)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota stanoví na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím. Za tímto účelem bylo třeba vybrat třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).

| (33) | V původním šetření bylo jako srovnatelná země použito Thajsko. Během předchozího přezkumu před pozbytím platnosti byly z důvodu nedostatečné spolupráce thajských výrobců jako srovnatelná země použity Spojené státy americké. |
| --- | --- |

(33)

V původním šetření bylo jako srovnatelná země použito Thajsko. Během předchozího přezkumu před pozbytím platnosti byly z důvodu nedostatečné spolupráce thajských výrobců jako srovnatelná země použity Spojené státy americké.

| (34) | Pro účely současného šetření informovala Komise zúčastněné strany v oznámení o zahájení přezkumu, že jako o možné srovnatelné zemi uvažuje o Korejské republice, jelikož Korejská republika nemá na rozdíl od Spojených států v platnosti žádná opatření na ochranu obchodu a jeden korejský vyvážející výrobce spolupracoval při přezkumu před pozbytím platnosti týkajícím se platných opatření na dovoz potrubních tvarovek z Malajsie a Korejské republiky uvedeném ve 4. bodě odůvodnění. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby vznesly své připomínky k vhodnosti této volby, ale žádná ze stran žádné připomínky nevznesla. |
| --- | --- |

(34)

Pro účely současného šetření informovala Komise zúčastněné strany v oznámení o zahájení přezkumu, že jako o možné srovnatelné zemi uvažuje o Korejské republice, jelikož Korejská republika nemá na rozdíl od Spojených států v platnosti žádná opatření na ochranu obchodu a jeden korejský vyvážející výrobce spolupracoval při přezkumu před pozbytím platnosti týkajícím se platných opatření na dovoz potrubních tvarovek z Malajsie a Korejské republiky uvedeném ve 4. bodě odůvodnění. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby vznesly své připomínky k vhodnosti této volby, ale žádná ze stran žádné připomínky nevznesla.

| (35) | Komise si vyžádala informace týkající se výrobců potrubních tvarovek v jiných možných srovnatelných zemích, konkrétně v Bosně a Hercegovině, Indii, Izraeli, Japonsku, Saúdské Arábii, Tchaj-wanu a Thajsku, a vyzvala všechny známé výrobce potrubních tvarovek v těchto zemích, včetně výrobce v Korejské republice, aby poskytli nezbytné informace. Pouze jeden výrobce v Saúdské Arábii spolupracoval a zaslal odpověď na dotazník. |
| --- | --- |

(35)

Komise si vyžádala informace týkající se výrobců potrubních tvarovek v jiných možných srovnatelných zemích, konkrétně v Bosně a Hercegovině, Indii, Izraeli, Japonsku, Saúdské Arábii, Tchaj-wanu a Thajsku, a vyzvala všechny známé výrobce potrubních tvarovek v těchto zemích, včetně výrobce v Korejské republice, aby poskytli nezbytné informace. Pouze jeden výrobce v Saúdské Arábii spolupracoval a zaslal odpověď na dotazník.

| (36) | Jak je uvedeno ve 26. bodě odůvodnění, šetřením se zjistilo, že potrubní tvarovky vyráběné a prodávané na domácím trhu v Saúdské Arábii mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti i stejné konečné použití jako výrobek vyráběný a vyvážený čínskými vyvážejícími výrobci do Unie. |
| --- | --- |

(36)

Jak je uvedeno ve 26. bodě odůvodnění, šetřením se zjistilo, že potrubní tvarovky vyráběné a prodávané na domácím trhu v Saúdské Arábii mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti i stejné konečné použití jako výrobek vyráběný a vyvážený čínskými vyvážejícími výrobci do Unie.

| (37) | Šetření neodhalilo žádné narušení na domácím trhu Saúdské Arábie. Ačkoli existuje pouze jeden výrobce, nebyla v platnosti žádná opatření na ochranu obchodu a tento domácí výrobce soutěžil s dovozem z Číny, Jižní Koreje, Thajska a Japonska. Na tomto základě se dospělo k závěru, že úroveň hospodářské soutěže na trhu Saúdské Arábie je dostatečná. |
| --- | --- |

(37)

Šetření neodhalilo žádné narušení na domácím trhu Saúdské Arábie. Ačkoli existuje pouze jeden výrobce, nebyla v platnosti žádná opatření na ochranu obchodu a tento domácí výrobce soutěžil s dovozem z Číny, Jižní Koreje, Thajska a Japonska. Na tomto základě se dospělo k závěru, že úroveň hospodářské soutěže na trhu Saúdské Arábie je dostatečná.

| (38) | Při šetření bylo rovněž zjištěno, že množství vyráběná a prodávaná na domácím trhu Saúdské Arábie byla v porovnání s celkovým objemem vývozu z Číny do Unie podle údajů Eurostatu reprezentativní. |
| --- | --- |

(38)

Při šetření bylo rovněž zjištěno, že množství vyráběná a prodávaná na domácím trhu Saúdské Arábie byla v porovnání s celkovým objemem vývozu z Číny do Unie podle údajů Eurostatu reprezentativní.

| (39) | Jak je uvedeno ve 45. bodě odůvodnění, šetřením bylo zjištěno, že prodej potrubních tvarovek saúdskoarabského výrobce na domácím trhu byl v průměru ztrátový. Nicméně bylo shledáno, že průměrné výrobní náklady jsou ve stejném rozmezí jako u výrobního odvětví Unie a auditované finanční výkazy byly sestaveny na základě „kontinuity činnosti“. Na tomto základě se dospělo k závěru, že společnost zůstane v dohledné budoucnosti životaschopná. |
| --- | --- |

(39)

Jak je uvedeno ve 45. bodě odůvodnění, šetřením bylo zjištěno, že prodej potrubních tvarovek saúdskoarabského výrobce na domácím trhu byl v průměru ztrátový. Nicméně bylo shledáno, že průměrné výrobní náklady jsou ve stejném rozmezí jako u výrobního odvětví Unie a auditované finanční výkazy byly sestaveny na základě „kontinuity činnosti“. Na tomto základě se dospělo k závěru, že společnost zůstane v dohledné budoucnosti životaschopná.

| (40) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že Saúdská Arábie je vhodnou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(40)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že Saúdská Arábie je vhodnou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.

b)   Běžná hodnota

| (41) | Informace od spolupracujícího výrobce v Saúdské Arábii byly použity jako základ pro stanovení běžné hodnoty použitelné na vyvážející výrobce v Číně. |
| --- | --- |

(41)

Informace od spolupracujícího výrobce v Saúdské Arábii byly použity jako základ pro stanovení běžné hodnoty použitelné na vyvážející výrobce v Číně.

| (42) | V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve zkoumala, zda byl celkový objem domácího prodeje pro spolupracujícího výrobce v Saúdské Arábii během období přezkumného šetření reprezentativní. |
| --- | --- |

(42)

V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve zkoumala, zda byl celkový objem domácího prodeje pro spolupracujícího výrobce v Saúdské Arábii během období přezkumného šetření reprezentativní.

| (43) | Objem domácího prodeje se považoval za reprezentativní tehdy, pokud celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie během období přezkumného šetření. Celkový objem prodeje na vývoz byl stanoven na základě statistických údajů Eurostatu, jak je objasněno ve 31. bodě odůvodnění. Na tomto základě byl domácí prodej v Saúdské Arábii shledán reprezentativním. |
| --- | --- |

(43)

Objem domácího prodeje se považoval za reprezentativní tehdy, pokud celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie během období přezkumného šetření. Celkový objem prodeje na vývoz byl stanoven na základě statistických údajů Eurostatu, jak je objasněno ve 31. bodě odůvodnění. Na tomto základě byl domácí prodej v Saúdské Arábii shledán reprezentativním.

| (44) | Komise následně zkoumala, zda může být prodej obdobného výrobku na domácím trhu považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(44)

Komise následně zkoumala, zda může být prodej obdobného výrobku na domácím trhu považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení.

| (45) | Šetřením bylo zjištěno, že během dlouhého období byla vážená průměrná domácí prodejní cena nižší než vážené průměrné výrobní náklady. Proto nemohl být tento prodej považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. V důsledku toho byla běžná hodnota vypočtena na základě výrobních nákladů, ke kterým byla připočtena přiměřená částka pro prodejní, správní a režijní náklady a pro zisk v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(45)

Šetřením bylo zjištěno, že během dlouhého období byla vážená průměrná domácí prodejní cena nižší než vážené průměrné výrobní náklady. Proto nemohl být tento prodej považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. V důsledku toho byla běžná hodnota vypočtena na základě výrobních nákladů, ke kterým byla připočtena přiměřená částka pro prodejní, správní a režijní náklady a pro zisk v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.

| (46) | V souladu s návětím čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly tyto náklady stanoveny na základě údajů od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné informace, pokud jde o skutečný zisk tohoto vyvážejícího výrobce, byla v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení použita přiměřená úroveň zisku. Usoudilo se, že v kovodělném průmyslu je přiměřený zisk ve výši 5 %. Dumpingové rozpětí dosahovalo 136 %. |
| --- | --- |

(46)

V souladu s návětím čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly tyto náklady stanoveny na základě údajů od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné informace, pokud jde o skutečný zisk tohoto vyvážejícího výrobce, byla v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení použita přiměřená úroveň zisku. Usoudilo se, že v kovodělném průmyslu je přiměřený zisk ve výši 5 %. Dumpingové rozpětí dosahovalo 136 %.

c)   Vývozní cena

| (47) | Vývozní cena byla založena na dostupných údajích v souladu s článkem 18 základního nařízení, tedy na porovnání statistik Eurostatu s informacemi, které poskytl žadatel ve své žádosti, s databází podle čl. 14 odst. 6 a s údaji získanými od spolupracujících dovozců, kteří nejsou ve spojení. |
| --- | --- |

(47)

Vývozní cena byla založena na dostupných údajích v souladu s článkem 18 základního nařízení, tedy na porovnání statistik Eurostatu s informacemi, které poskytl žadatel ve své žádosti, s databází podle čl. 14 odst. 6 a s údaji získanými od spolupracujících dovozců, kteří nejsou ve spojení.

d)   Srovnání

| (48) | Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu. Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, byla v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení vývozní cena a běžná hodnota upravena o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny. Byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu (námořní přeprava), pojištění a poplatky za celní odbavení, a sice na základě ověřených informací poskytnutých dovozci, kteří nejsou ve spojení. |
| --- | --- |

(48)

Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu. Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, byla v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení vývozní cena a běžná hodnota upravena o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny. Byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu (námořní přeprava), pojištění a poplatky za celní odbavení, a sice na základě ověřených informací poskytnutých dovozci, kteří nejsou ve spojení.

e)   Dumpingové rozpětí

| (49) | Komise porovnala váženou průměrnou běžnou hodnotu s váženou průměrnou vývozní cenou stanovenou výše uvedeným způsobem v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. Jelikož čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, nebylo možné určit typy výrobku vyvážené z Číny. Srovnání jednotlivých typů výrobku proto nebylo možné. |
| --- | --- |

(49)

Komise porovnala váženou průměrnou běžnou hodnotu s váženou průměrnou vývozní cenou stanovenou výše uvedeným způsobem v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. Jelikož čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, nebylo možné určit typy výrobku vyvážené z Číny. Srovnání jednotlivých typů výrobku proto nebylo možné.

| (50) | Na tomto základě činilo vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento z ceny CIF (zahrnující náklady, pojištění a přepravu zboží) na hranice Unie před proclením více než 136 %. |
| --- | --- |

(50)

Na tomto základě činilo vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento z ceny CIF (zahrnující náklady, pojištění a přepravu zboží) na hranice Unie před proclením více než 136 %.

3.3.   Vývoj dovozu v případě zrušení opatření

a)   Předběžná poznámka

| (51) | V návaznosti na zjištění dumpingu během období přezkumného šetření zkoumala Komise pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, kdyby opatření neexistovala. Byly zkoumány tyto prvky: výrobní kapacita a volná kapacita v Číně, chování čínského vývozu v jiných třetích zemích a atraktivita trhu Unie. |
| --- | --- |

(51)

V návaznosti na zjištění dumpingu během období přezkumného šetření zkoumala Komise pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, kdyby opatření neexistovala. Byly zkoumány tyto prvky: výrobní kapacita a volná kapacita v Číně, chování čínského vývozu v jiných třetích zemích a atraktivita trhu Unie.

b)   Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně

| (52) | Čínská výroba, výrobní kapacita a volná kapacita byly založeny na odhadech poskytnutých žadatelem. Na základě tohoto kritéria byl celkový objem výroby v Číně odhadnut na 435 000 tun a celková výrobní kapacita na 612 000 tun. Celková volná kapacita v Číně byla tedy odhadnuta na 177 000 tun, což představuje přibližně trojnásobek spotřeby Unie během období přezkumného šetření. Jak je vysvětleno v 53. až 56. bodě odůvodnění, velká část této volné kapacity by pravděpodobně byla přesměrována do Unie. |
| --- | --- |

(52)

Čínská výroba, výrobní kapacita a volná kapacita byly založeny na odhadech poskytnutých žadatelem. Na základě tohoto kritéria byl celkový objem výroby v Číně odhadnut na 435 000 tun a celková výrobní kapacita na 612 000 tun. Celková volná kapacita v Číně byla tedy odhadnuta na 177 000 tun, což představuje přibližně trojnásobek spotřeby Unie během období přezkumného šetření. Jak je vysvětleno v 53. až 56. bodě odůvodnění, velká část této volné kapacity by pravděpodobně byla přesměrována do Unie.

c)   Chování čínského vývozu v jiných třetích zemích

| (53) | Jelikož neexistují žádné veřejně dostupné informace a jelikož čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, nemohla být stanovena úroveň průměrných čínských vývozních cen na trzích jiných třetích zemí. Čínští vyvážející výrobci se však dopustili nekalých obchodních praktik na trhu USA, kde jsou od roku 1992 v platnosti antidumpingová opatření proti potrubním tvarovkám. Na tomto základě a rovněž s přihlédnutím k minulým i současným dumpingovým praktikám na trhu Unie není žádný důvod se domnívat, že by čínští vývozci v blízké budoucnosti změnili své chování, pokud jde o vývozní ceny. |
| --- | --- |

(53)

Jelikož neexistují žádné veřejně dostupné informace a jelikož čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, nemohla být stanovena úroveň průměrných čínských vývozních cen na trzích jiných třetích zemí. Čínští vyvážející výrobci se však dopustili nekalých obchodních praktik na trhu USA, kde jsou od roku 1992 v platnosti antidumpingová opatření proti potrubním tvarovkám. Na tomto základě a rovněž s přihlédnutím k minulým i současným dumpingovým praktikám na trhu Unie není žádný důvod se domnívat, že by čínští vývozci v blízké budoucnosti změnili své chování, pokud jde o vývozní ceny.

d)   Atraktivita trhu Unie

| (54) | Přestože byla uložena cla, čínští vyvážející výrobci zvýšili svůj objem vývozu do Unie a svůj podíl na trhu v Unii, což naznačuje trvalý zájem čínských vyvážejících výrobců na trhu Unie. To potvrzují i praktiky obcházení z minulosti, kdy docházelo k překládce potrubních tvarovek přes Tchaj-wan, Indonésii, Šrí Lanku a Filipíny (viz 2. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(54)

Přestože byla uložena cla, čínští vyvážející výrobci zvýšili svůj objem vývozu do Unie a svůj podíl na trhu v Unii, což naznačuje trvalý zájem čínských vyvážejících výrobců na trhu Unie. To potvrzují i praktiky obcházení z minulosti, kdy docházelo k překládce potrubních tvarovek přes Tchaj-wan, Indonésii, Šrí Lanku a Filipíny (viz 2. bod odůvodnění).

| (55) | I za předpokladu, že domácí spotřeba v Číně a v jiných třetích zemí by se mohla zvýšit, vysoká úroveň nadměrné výrobní kapacity v Číně do značné míry převyšuje celkovou spotřebu Unie a naznačuje, že kdyby opatření pozbyla platnosti, čínští vyvážející výrobci budou mít i nadále k dispozici významná množství pro vývoz na trh Unie. Vzhledem k tomu, že USA, tedy další velký trh pro potrubní tvarovky, zavedly přísná antidumpingová opatření týkající se dovozu potrubních tvarovek z Číny, je pravděpodobné, že kdyby opatření pozbyla platnosti, velký objem těchto volných kapacit bude přesměrován do Unie. |
| --- | --- |

(55)

I za předpokladu, že domácí spotřeba v Číně a v jiných třetích zemí by se mohla zvýšit, vysoká úroveň nadměrné výrobní kapacity v Číně do značné míry převyšuje celkovou spotřebu Unie a naznačuje, že kdyby opatření pozbyla platnosti, čínští vyvážející výrobci budou mít i nadále k dispozici významná množství pro vývoz na trh Unie. Vzhledem k tomu, že USA, tedy další velký trh pro potrubní tvarovky, zavedly přísná antidumpingová opatření týkající se dovozu potrubních tvarovek z Číny, je pravděpodobné, že kdyby opatření pozbyla platnosti, velký objem těchto volných kapacit bude přesměrován do Unie.

| (56) | Vzhledem k minulým i současným dumpingovým praktikám čínských vyvážejících výrobců, které jsou vysvětleny v 50. bodě odůvodnění výše, a ke skutečnosti, že potrubní tvarovky z Číny podléhají antidumpingovým opatřením při dovozu na trh USA, se má za to, že trh Unie zůstane pro čínské vyvážející výrobce i nadále atraktivní. |
| --- | --- |

(56)

Vzhledem k minulým i současným dumpingovým praktikám čínských vyvážejících výrobců, které jsou vysvětleny v 50. bodě odůvodnění výše, a ke skutečnosti, že potrubní tvarovky z Číny podléhají antidumpingovým opatřením při dovozu na trh USA, se má za to, že trh Unie zůstane pro čínské vyvážející výrobce i nadále atraktivní.

3.4.   Závěr týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu

| (57) | Šetřením bylo prokázáno, že čínský dovoz na trh Unie během období přezkumného šetření se nadále uskutečňoval za výrazně dumpingové ceny. Vzhledem ke značné dostupné volné kapacitě v Číně (téměř trojnásobek spotřeby v Unii), chování vývozu na trhu USA a atraktivitě trhu Unie dospěla Komise k závěru, že kdyby opatření byla zrušena, existuje pravděpodobnost přetrvávání dumpingu. |
| --- | --- |

(57)

Šetřením bylo prokázáno, že čínský dovoz na trh Unie během období přezkumného šetření se nadále uskutečňoval za výrazně dumpingové ceny. Vzhledem ke značné dostupné volné kapacitě v Číně (téměř trojnásobek spotřeby v Unii), chování vývozu na trhu USA a atraktivitě trhu Unie dospěla Komise k závěru, že kdyby opatření byla zrušena, existuje pravděpodobnost přetrvávání dumpingu.

4.   PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY

4.1.   Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

| (58) | Výrobní odvětví Unie nedoznalo žádných velkých strukturálních změn ve srovnání s obdobím šetření při posledním přezkumu před pozbytím platnosti uvedeném v 1. bodě odůvodnění. Obdobný výrobek vyrábělo během období přezkumného šetření 22 známých výrobců v Unii. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(58)

Výrobní odvětví Unie nedoznalo žádných velkých strukturálních změn ve srovnání s obdobím šetření při posledním přezkumu před pozbytím platnosti uvedeném v 1. bodě odůvodnění. Obdobný výrobek vyrábělo během období přezkumného šetření 22 známých výrobců v Unii. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

| (59) | Celková výroba v Unii během období přezkumného šetření byla stanovena na 48 868 tun. Komise stanovila tento údaj na základě informací poskytnutých žadatelem, které byly křížově zkontrolovány s ověřenými údaji od společností zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(59)

Celková výroba v Unii během období přezkumného šetření byla stanovena na 48 868 tun. Komise stanovila tento údaj na základě informací poskytnutých žadatelem, které byly křížově zkontrolovány s ověřenými údaji od společností zařazených do vzorku.

| (60) | Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, do konečného vzorku byli vybráni tři výrobci/skupiny výrobců v Unii. Tyto společnosti/skupiny společností zařazené do vzorku představovaly 57 % výroby v Unii a 58 % prodeje v Unii (viz 13. bod odůvodnění výše). Vzorek byl shledán reprezentativním pro výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(60)

Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, do konečného vzorku byli vybráni tři výrobci/skupiny výrobců v Unii. Tyto společnosti/skupiny společností zařazené do vzorku představovaly 57 % výroby v Unii a 58 % prodeje v Unii (viz 13. bod odůvodnění výše). Vzorek byl shledán reprezentativním pro výrobní odvětví Unie.

4.2.   Spotřeba v Unii

| (61) | Komise stanovila spotřebu v Unii na základě i) objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, a to na základě údajů poskytnutých žadatelem, a ii) dovozu ze třetích zemí na základě údajů Eurostatu. Jak je vysvětleno ve 31. bodě odůvodnění, byly údaje vykázané v databázi čínské vývozní statistiky shledány nespolehlivými, a proto nebyly pro stanovení objemu vývozu z Číny použity. |
| --- | --- |

(61)

Komise stanovila spotřebu v Unii na základě i) objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, a to na základě údajů poskytnutých žadatelem, a ii) dovozu ze třetích zemí na základě údajů Eurostatu. Jak je vysvětleno ve 31. bodě odůvodnění, byly údaje vykázané v databázi čínské vývozní statistiky shledány nespolehlivými, a proto nebyly pro stanovení objemu vývozu z Číny použity.

| (62) | Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

  Tabulka 1


  Spotřeba v Unii (v tunách) | 2011 | 2012 | 2013 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotřeba v Unii | 57 897 | 59 916 | 60 503 | 58 113 |
| Index | 100 | 103 | 104 | 100 |
| Zdroj: Údaje od žadatele a Eurostatu. |

(62)

Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

Tabulka 1

Spotřeba v Unii (v tunách)

2011

2012

2013

OPŠ

Celková spotřeba v Unii

57 897

59 916

60 503

58 113

Index

100

103

104

100

Zdroj: Údaje od žadatele a Eurostatu.

| (63) | Spotřeba se v letech 2012 a 2013 mírně zvýšila o 3 %, resp. o 4 % ve srovnání s úrovní v roce 2011 a dosáhla objemu 59 916 tun v roce 2012 a 60 503 tun v roce 2013. V období přezkumného šetření poklesla na o něco vyšší úroveň než v roce 2011, tedy na 58 113 tun. Celková spotřeba v Unii byla tedy v průběhu posuzovaného období stabilní. |
| --- | --- |

(63)

Spotřeba se v letech 2012 a 2013 mírně zvýšila o 3 %, resp. o 4 % ve srovnání s úrovní v roce 2011 a dosáhla objemu 59 916 tun v roce 2012 a 60 503 tun v roce 2013. V období přezkumného šetření poklesla na o něco vyšší úroveň než v roce 2011, tedy na 58 113 tun. Celková spotřeba v Unii byla tedy v průběhu posuzovaného období stabilní.

4.3.   Dovoz z dotčené země

4.3.1.   Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

| (64) | Komise stanovila objem dovozu na základě údajů Eurostatu. Celkový objem dovozu z Číny, jak je znázorněno v níže uvedené tabulce, zahrnuje dovoz potrubních tvarovek pocházejících z Číny a potrubních tvarovek odesílaných z Tchaj-wanu, Indonésie, Šrí Lanky a Filipín za účelem rozšíření opatření na dovoz odesílaný z těchto zemí, jak je uvedeno ve 2. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(64)

Komise stanovila objem dovozu na základě údajů Eurostatu. Celkový objem dovozu z Číny, jak je znázorněno v níže uvedené tabulce, zahrnuje dovoz potrubních tvarovek pocházejících z Číny a potrubních tvarovek odesílaných z Tchaj-wanu, Indonésie, Šrí Lanky a Filipín za účelem rozšíření opatření na dovoz odesílaný z těchto zemí, jak je uvedeno ve 2. bodě odůvodnění.

| (65) | Dovoz z Číny do Unie se vyvíjel takto:

  Tabulka 2


  Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu | 2011 | 2012 | 2013 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrubní tvarovky pocházející z Číny | 3 739 | 6 789 | 7 091 | 8 058 |
| Potrubní tvarovky odesílané z Tchaj-wanu, Indonésie, Šrí Lanky a Filipín | 1 051 | 1 168 | 1 342 | 1 377 |
| Celkový objem dovozu z Číny | 4 790 | 7 957 | 8 433 | 9 435 |
| Index | 100 | 166 | 176 | 197 |
| Podíl na trhu | 8 % | 13 % | 14 % | 16 % |
| Zdroj: Eurostat. |

(65)

Dovoz z Číny do Unie se vyvíjel takto:

Tabulka 2

Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu

2011

2012

2013

OPŠ

Potrubní tvarovky pocházející z Číny

3 739

6 789

7 091

8 058

Potrubní tvarovky odesílané z Tchaj-wanu, Indonésie, Šrí Lanky a Filipín

1 051

1 168

1 342

1 377

Celkový objem dovozu z Číny

4 790

7 957

8 433

9 435

Index

100

166

176

197

Podíl na trhu

8 %

13 %

14 %

16 %

Zdroj: Eurostat.

| (66) | Během posuzovaného období celkový objem dovozu z Číny postupně rostl a téměř se zdvojnásobil, a to z 4 790 tun v roce 2011 na 9 435 tun během období přezkumného šetření. Čínský podíl na trhu vykazoval stejný trend a v posuzovaném období se zdvojnásobil, a to z 8 % v roce 2011 na 16 % v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(66)

Během posuzovaného období celkový objem dovozu z Číny postupně rostl a téměř se zdvojnásobil, a to z 4 790 tun v roce 2011 na 9 435 tun během období přezkumného šetření. Čínský podíl na trhu vykazoval stejný trend a v posuzovaném období se zdvojnásobil, a to z 8 % v roce 2011 na 16 % v období přezkumného šetření.

4.3.2.   Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení

| (67) | Ceny dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Průměrná dovozní cena, jak je znázorněno v níže uvedené tabulce, zahrnuje potrubní tvarovky pocházející z Číny a potrubní tvarovky odesílané z Tchaj-wanu, Indonésie, Šrí Lanky a Filipín ze stejných důvodů, jaké jsou uvedeny v 64. bodě odůvodnění. Průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se podle těchto údajů vyvíjela takto:

  Tabulka 3


  Dovozní ceny (EUR/tuna) | 2011 | 2012 | 2013 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrubní tvarovky pocházející z Číny | 1 347 | 1 646 | 1 299 | 1 179 |
| Potrubní tvarovky odesílané z Tchaj-wanu, Indonésie, Šrí Lanky a Filipín | 2 200 | 2 700 | 2 633 | 2 623 |
| Čínský průměr | 1 534 | 1 801 | 1 511 | 1 388 |
| Index | 100 | 117 | 98 | 90 |
| Zdroj: Eurostat. |

(67)

Ceny dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Průměrná dovozní cena, jak je znázorněno v níže uvedené tabulce, zahrnuje potrubní tvarovky pocházející z Číny a potrubní tvarovky odesílané z Tchaj-wanu, Indonésie, Šrí Lanky a Filipín ze stejných důvodů, jaké jsou uvedeny v 64. bodě odůvodnění. Průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se podle těchto údajů vyvíjela takto:

Tabulka 3

Dovozní ceny (EUR/tuna)

2011

2012

2013

OPŠ

Potrubní tvarovky pocházející z Číny

1 347

1 646

1 299

1 179

Potrubní tvarovky odesílané z Tchaj-wanu, Indonésie, Šrí Lanky a Filipín

2 200

2 700

2 633

2 623

Čínský průměr

1 534

1 801

1 511

1 388

Index

100

117

98

90

Zdroj: Eurostat.

| (68) | Průměrná dovozní cena během posuzovaného období značně kolísala. Nejprve tato cena vzrostla o 17 % z 1 534 EUR/tunu v roce 2011 na 1 801 EUR/tunu v roce 2012. Dovozní cena klesla v roce 2013 na 1 511 EUR/tunu a v období přezkumného šetření na 1 388 EUR/tunu. Celkově se dovozní cena během posuzovaného období snížila o 10 %. |
| --- | --- |

(68)

Průměrná dovozní cena během posuzovaného období značně kolísala. Nejprve tato cena vzrostla o 17 % z 1 534 EUR/tunu v roce 2011 na 1 801 EUR/tunu v roce 2012. Dovozní cena klesla v roce 2013 na 1 511 EUR/tunu a v období přezkumného šetření na 1 388 EUR/tunu. Celkově se dovozní cena během posuzovaného období snížila o 10 %.

| (69) | Cenové podbízení během období šetření stanovila Komise srovnáním vážené průměrné prodejní ceny, kterou výrobci v Unii zařazení do vzorku účtovali odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upravené na úroveň ceny ze závodu a průměrné ceny dovozu z dotčené země účtované prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovené na základě ceny CIF (náklady, pojištění a přeprava zboží) na základě údajů Eurostatu s příslušnou úpravou o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu. |
| --- | --- |

(69)

Cenové podbízení během období šetření stanovila Komise srovnáním vážené průměrné prodejní ceny, kterou výrobci v Unii zařazení do vzorku účtovali odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upravené na úroveň ceny ze závodu a průměrné ceny dovozu z dotčené země účtované prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovené na základě ceny CIF (náklady, pojištění a přeprava zboží) na základě údajů Eurostatu s příslušnou úpravou o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu.

| (70) | Jelikož čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, jak je uvedeno ve 49. bodě odůvodnění, nebylo možné určit typy výrobku vyvážené z Číny. Srovnání jednotlivých typů výrobku proto nebylo možné. Cenové srovnání bylo provedeno pro transakce na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření. Ukázal, že vážené průměrné rozpětí cenového podbízení činí 20,5 %. |
| --- | --- |

(70)

Jelikož čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, jak je uvedeno ve 49. bodě odůvodnění, nebylo možné určit typy výrobku vyvážené z Číny. Srovnání jednotlivých typů výrobku proto nebylo možné. Cenové srovnání bylo provedeno pro transakce na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření. Ukázal, že vážené průměrné rozpětí cenového podbízení činí 20,5 %.

4.3.3.   Dovoz ze třetích zemí

| (71) | V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období do Unie, a to z hlediska objemu a podílu na trhu, jakož i z hlediska průměrné ceny tohoto dovozu.

  Tabulka 4


  Dovoz ze třetích zemí | | 2011 | 2012 | 2013 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dovoz ze třetích zemí | Objem v tunách | 9 078 | 11 560 | 11 273 | 11 556 |
| Index | 100 | 127 | 124 | 127 |
| Podíl na trhu | 16 % | 19 % | 19 % | 20 % |
| Průměrná cena (EUR/tuna) | 2 596 | 2 473 | 2 584 | 2 442 |
| Index | 100 | 95 | 100 | 94 |
| Zdroj: Eurostat. |

(71)

V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období do Unie, a to z hlediska objemu a podílu na trhu, jakož i z hlediska průměrné ceny tohoto dovozu.

Tabulka 4

Dovoz ze třetích zemí

2011

2012

2013

OPŠ

Dovoz ze třetích zemí

Objem v tunách

9 078

11 560

11 273

11 556

Index

100

127

124

127

Podíl na trhu

16 %

19 %

19 %

20 %

Průměrná cena (EUR/tuna)

2 596

2 473

2 584

2 442

Index

100

95

100

94

Zdroj: Eurostat.

| (72) | Objem dovozu z jiných třetích zemí vzrostl z přibližně 9 078 tun v roce 2011 na přibližně 11 556 tun v období přezkumného šetření, tj. o 27 %. K tomuto zvýšení došlo zejména mezi lety 2011 a 2012, zatímco objem dovozu zůstal poté relativně stabilní až do konce období přezkumného šetření. Toto zvýšení se promítlo i do podílu tohoto dovozu na trhu, který vzrostl z 16 % v roce 2011 na 19 % v roce 2012 a od té doby zůstal relativně stabilní, pouze s mírným zvýšením na 20 % v období přezkumného šetření. Průměrná dovozní cena klesla o 5 % v roce 2012 a poté v roce 2013 o 5 % vzrostla. V období přezkumného šetření opět klesla o 6 %. Tyto ceny byly v průměru nižší než ceny výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(72)

Objem dovozu z jiných třetích zemí vzrostl z přibližně 9 078 tun v roce 2011 na přibližně 11 556 tun v období přezkumného šetření, tj. o 27 %. K tomuto zvýšení došlo zejména mezi lety 2011 a 2012, zatímco objem dovozu zůstal poté relativně stabilní až do konce období přezkumného šetření. Toto zvýšení se promítlo i do podílu tohoto dovozu na trhu, který vzrostl z 16 % v roce 2011 na 19 % v roce 2012 a od té doby zůstal relativně stabilní, pouze s mírným zvýšením na 20 % v období přezkumného šetření. Průměrná dovozní cena klesla o 5 % v roce 2012 a poté v roce 2013 o 5 % vzrostla. V období přezkumného šetření opět klesla o 6 %. Tyto ceny byly v průměru nižší než ceny výrobního odvětví Unie.

| (73) | V období přezkumného šetření pocházel dovoz zejména z Vietnamu, Kambodže, Thajska a Izraele. Vývoj tohoto dovozu je znázorněn níže.

  Tabulka 5


  Objem dovozu (v tunách) z nejdůležitějších jiných třetích zemí










  Objem dovozu podle jednotlivých zemí | 2011 | 2012 | 2013 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vietnam | 1 158 | 1 602 | 2 635 | 2 562 |
| Index | 100 | 138 | 228 | 221 |
| Kambodža | 0 | 0 | 365 | 1 368 |
| Index | 100 | 100 | 365 | 1 368 |
| Thajsko | 2 520 | 2 559 | 1 974 | 1 357 |
| Index | 100 | 102 | 78 | 54 |
| Izrael | 128 | 547 | 745 | 973 |
| Index | 100 | 427 | 582 | 760 |
| Zdroj: Eurostat. |

(73)

V období přezkumného šetření pocházel dovoz zejména z Vietnamu, Kambodže, Thajska a Izraele. Vývoj tohoto dovozu je znázorněn níže.

Tabulka 5

Objem dovozu (v tunách) z nejdůležitějších jiných třetích zemí

Objem dovozu podle jednotlivých zemí

2011

2012

2013

OPŠ

Vietnam

1 158

1 602

2 635

2 562

Index

100

138

228

221

Kambodža

0

0

365

1 368

Index

100

100

365

1 368

Thajsko

2 520

2 559

1 974

1 357

Index

100

102

78

54

Izrael

128

547

745

973

Index

100

427

582

760

Zdroj: Eurostat.

| (74) | Dovoz z Vietnamu se v posuzovaném období zdvojnásobil a v období přezkumného šetření dosáhl objemu přibližně 2 562 tun. Dovoz z Thajska od roku 2011 výrazně poklesl (o 47 %) a v období přezkumného šetření dosáhl objemu 1 357 tun. Dovoz z Kambodže a Izraele v posuzovaném období výrazně vzrostl a v období přezkumného šetření dosáhl objemu 1 368 tun, resp. 973 tun. |
| --- | --- |

(74)

Dovoz z Vietnamu se v posuzovaném období zdvojnásobil a v období přezkumného šetření dosáhl objemu přibližně 2 562 tun. Dovoz z Thajska od roku 2011 výrazně poklesl (o 47 %) a v období přezkumného šetření dosáhl objemu 1 357 tun. Dovoz z Kambodže a Izraele v posuzovaném období výrazně vzrostl a v období přezkumného šetření dosáhl objemu 1 368 tun, resp. 973 tun.

4.4.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

4.4.1.   Obecné poznámky

| (75) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(75)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.

| (76) | Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum. Údaje se týkají všech známých výrobců v Unii. Komise posoudila mikroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku a údajů týkajících se výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly shledány reprezentativními pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(76)

Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum. Údaje se týkají všech známých výrobců v Unii. Komise posoudila mikroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku a údajů týkajících se výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly shledány reprezentativními pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.

| (77) | Makroekonomické ukazatele jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu. |
| --- | --- |

(77)

Makroekonomické ukazatele jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.

| (78) | Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. Údaje týkající se mikroekonomických ukazatelů vycházejí pouze z ověřených údajů od společností nebo skupin společností zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(78)

Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. Údaje týkající se mikroekonomických ukazatelů vycházejí pouze z ověřených údajů od společností nebo skupin společností zařazených do vzorku.

4.4.2.   Makroekonomické ukazatele

4.4.2.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (79) | Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 6


  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity | 2011 | 2012 | 2013 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (v tunách) | 53 797 | 54 951 | 54 572 | 48 868 |
| Index | 100 | 102 | 101 | 90 |
| Výrobní kapacita (v tunách) | 184 220 | 164 220 | 164 220 | 164 220 |
| Index | 100 | 89 | 89 | 89 |
| Využití kapacity | 29 % | 33 % | 33 % | 29 % |
| Zdroj: Žádost. |

(79)

Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 6

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

2011

2012

2013

OPŠ

Objem výroby (v tunách)

53 797

54 951

54 572

48 868

Index

100

102

101

90

Výrobní kapacita (v tunách)

184 220

164 220

164 220

164 220

Index

100

89

89

89

Využití kapacity

29 %

33 %

33 %

29 %

Zdroj: Žádost.

| (80) | Objem výroby zůstal mezi roky 2011 a 2013 poměrně stabilní, ale v období přezkumného šetření poklesl o 10 % na 48 868 tun. |
| --- | --- |

(80)

Objem výroby zůstal mezi roky 2011 a 2013 poměrně stabilní, ale v období přezkumného šetření poklesl o 10 % na 48 868 tun.

| (81) | Výrobní kapacita výrobců v Unii zůstala od roku 2012 na úrovni 164 220 tun poté, co v roce 2011 došlo ke snížení kapacity o 11 %. Vykázaná kapacita, která je uvedena v tabulce výše, vychází z teoretické maximální kapacity na základě 3 směn za den, 6 dnů v týdnu a 48 týdnů ročně, což je v souladu s běžnými postupy v tomto výrobním odvětví a s metodou použitou v předchozích řízeních, jak je uvedeno ve 4. bodě odůvodnění. Ve skutečnosti však výrobní odvětví pracuje jen na 2 směny denně, 5 dnů v týdnu a 48 týdnů ročně. Vykázaná kapacita proto nemusí nutně přesně odrážet skutečnou kapacitu v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(81)

Výrobní kapacita výrobců v Unii zůstala od roku 2012 na úrovni 164 220 tun poté, co v roce 2011 došlo ke snížení kapacity o 11 %. Vykázaná kapacita, která je uvedena v tabulce výše, vychází z teoretické maximální kapacity na základě 3 směn za den, 6 dnů v týdnu a 48 týdnů ročně, což je v souladu s běžnými postupy v tomto výrobním odvětví a s metodou použitou v předchozích řízeních, jak je uvedeno ve 4. bodě odůvodnění. Ve skutečnosti však výrobní odvětví pracuje jen na 2 směny denně, 5 dnů v týdnu a 48 týdnů ročně. Vykázaná kapacita proto nemusí nutně přesně odrážet skutečnou kapacitu v období přezkumného šetření.

| (82) | Využití kapacity zůstalo během období přezkumného šetření na nízké úrovni ve výši 29 %. Využití kapacity se zvýšilo během posuzovaného období a v letech 2012 a 2013 dosáhlo úrovně 33 %. To odráží mírné zvýšení objemu výroby v těchto letech. Jak je vysvětleno v 81. bodě odůvodnění, nízká úroveň využití kapacity je částečně způsobena metodou pro výpočet celkové kapacity. |
| --- | --- |

(82)

Využití kapacity zůstalo během období přezkumného šetření na nízké úrovni ve výši 29 %. Využití kapacity se zvýšilo během posuzovaného období a v letech 2012 a 2013 dosáhlo úrovně 33 %. To odráží mírné zvýšení objemu výroby v těchto letech. Jak je vysvětleno v 81. bodě odůvodnění, nízká úroveň využití kapacity je částečně způsobena metodou pro výpočet celkové kapacity.

4.4.2.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

| (83) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 7


  Objem prodeje a podíl na trhu | 2011 | 2012 | 2013 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje na trhu Unie (v tunách) | 44 030 | 40 399 | 40 797 | 37 121 |
| Index | 100 | 92 | 93 | 84 |
| Podíl na trhu | 76 % | 67 % | 67 % | 64 % |
| Zdroj: Žádost. |

(83)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 7

Objem prodeje a podíl na trhu

2011

2012

2013

OPŠ

Objem prodeje na trhu Unie (v tunách)

44 030

40 399

40 797

37 121

Index

100

92

93

84

Podíl na trhu

76 %

67 %

67 %

64 %

Zdroj: Žádost.

| (84) | Objem prodeje na trhu Unie poklesl v roce 2012 o 8 % ve srovnání s rokem 2011. Mírně vzrostl pouze v roce 2013 a v období přezkumného šetření opět klesl na úroveň 37 121 tun, tj. celkový objem prodeje poklesl ve srovnání s rokem 2011 o 16 %. |
| --- | --- |

(84)

Objem prodeje na trhu Unie poklesl v roce 2012 o 8 % ve srovnání s rokem 2011. Mírně vzrostl pouze v roce 2013 a v období přezkumného šetření opět klesl na úroveň 37 121 tun, tj. celkový objem prodeje poklesl ve srovnání s rokem 2011 o 16 %.

| (85) | Pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie se odrazil na jeho podílu na trhu, který během posuzovaného období klesl o 12 procentních bodů, tj. ze 76 % v roce 2011 na 64 % v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(85)

Pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie se odrazil na jeho podílu na trhu, který během posuzovaného období klesl o 12 procentních bodů, tj. ze 76 % v roce 2011 na 64 % v období přezkumného šetření.

4.4.2.3.   Zaměstnanost a produktivita

| (86) | Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 8


  Zaměstnanost a produktivita | 2011 | 2012 | 2013 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců | 1 092 | 1 006 | 962 | 947 |
| Index | 100 | 92 | 88 | 86 |
| Produktivita (v jednotkách na zaměstnance) | 49 | 55 | 57 | 52 |
| Index | 100 | 112 | 116 | 106 |
| Zdroj: Žádost. |

(86)

Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 8

Zaměstnanost a produktivita

2011

2012

2013

OPŠ

Počet zaměstnanců

1 092

1 006

962

947

Index

100

92

88

86

Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)

49

55

57

52

Index

100

112

116

106

Zdroj: Žádost.

| (87) | V průběhu posuzovaného období počet zaměstnanců postupně klesl o 14 %, a sice z 1 092 zaměstnanců v roce 2011 na 947 zaměstnanců v období přezkumného šetření. Vzhledem k tomu, že výroba zůstala v letech 2012 a 2013 na stejné úrovni, produktivita pracovních sil výrobců v Unii, měřená jako objem výroby (v tunách) na zaměstnanou osobu a rok, vzrostla v těchto letech o 12 %, resp. o 16 % ve srovnání s rokem 2011. V období přezkumného šetření produktivita v důsledku poklesu výroby klesla, ale převýšila úroveň z roku 2011 o 6 %. |
| --- | --- |

(87)

V průběhu posuzovaného období počet zaměstnanců postupně klesl o 14 %, a sice z 1 092 zaměstnanců v roce 2011 na 947 zaměstnanců v období přezkumného šetření. Vzhledem k tomu, že výroba zůstala v letech 2012 a 2013 na stejné úrovni, produktivita pracovních sil výrobců v Unii, měřená jako objem výroby (v tunách) na zaměstnanou osobu a rok, vzrostla v těchto letech o 12 %, resp. o 16 % ve srovnání s rokem 2011. V období přezkumného šetření produktivita v důsledku poklesu výroby klesla, ale převýšila úroveň z roku 2011 o 6 %.

4.4.3.   Mikroekonomické ukazatele

4.4.3.1.   Ceny a faktory ovlivňující ceny

| (88) | Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 9


  Prodejní ceny v Unii a jednotkové náklady | 2011 | 2012 | 2013 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná jednotková prodejní cena v Unii na celkovém trhu (EUR/tunu) | 2 774 | 2 902 | 2 808 | 2 892 |
| Index | 100 | 105 | 101 | 104 |
| Jednotkové výrobní náklady (EUR/tunu) | 3 081 | 3 100 | 3 042 | 3 118 |
| Index | 100 | 101 | 99 | 101 |
| Zdroj: Ověřené údaje od společností zařazených do vzorku. |

(88)

Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 9

Prodejní ceny v Unii a jednotkové náklady

2011

2012

2013

OPŠ

Průměrná jednotková prodejní cena v Unii na celkovém trhu (EUR/tunu)

2 774

2 902

2 808

2 892

Index

100

105

101

104

Jednotkové výrobní náklady (EUR/tunu)

3 081

3 100

3 042

3 118

Index

100

101

99

101

Zdroj: Ověřené údaje od společností zařazených do vzorku.

| (89) | Prodejní ceny v Unii zůstaly relativně stabilní nebo vykazovaly jen malé výkyvy. V roce 2012 se zvýšily o 5 %, v roce 2013 klesly o 4 % a v období přezkumného šetření opět vzrostly o 3 %. V průběhu posuzovaného období ceny celkově vzrostly o 4 %. Jednotkové výrobní náklady vykazovaly stejný trend, tedy nejprve v roce 2012 vzrostly, poté v roce 2013 klesly a v období přezkumného šetření opět vzrostly. Tyto výkyvy však byly jen mírné, v rozmezí 1–2 %. Celkově se jednotkové výrobní náklady během posuzovaného období zvýšily o 1 %. Mírně zvýšený růst prodejních cen v posuzovaném období proto umožnil zlepšení ziskovosti výrobců v Unii, jejich výsledky však během posuzovaného období zůstaly záporné, jak je uvedeno v 94. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(89)

Prodejní ceny v Unii zůstaly relativně stabilní nebo vykazovaly jen malé výkyvy. V roce 2012 se zvýšily o 5 %, v roce 2013 klesly o 4 % a v období přezkumného šetření opět vzrostly o 3 %. V průběhu posuzovaného období ceny celkově vzrostly o 4 %. Jednotkové výrobní náklady vykazovaly stejný trend, tedy nejprve v roce 2012 vzrostly, poté v roce 2013 klesly a v období přezkumného šetření opět vzrostly. Tyto výkyvy však byly jen mírné, v rozmezí 1–2 %. Celkově se jednotkové výrobní náklady během posuzovaného období zvýšily o 1 %. Mírně zvýšený růst prodejních cen v posuzovaném období proto umožnil zlepšení ziskovosti výrobců v Unii, jejich výsledky však během posuzovaného období zůstaly záporné, jak je uvedeno v 94. bodě odůvodnění.

4.4.3.2.   Náklady práce

| (90) | Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 10


  Průměrné náklady práce na zaměstnance | 2011 | 2012 | 2013 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR) | 53 347 | 54 409 | 55 868 | 55 715 |
| Index | 100 | 102 | 105 | 104 |
| Zdroj: Ověřené údaje od společností zařazených do vzorku. |

(90)

Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 10

Průměrné náklady práce na zaměstnance

2011

2012

2013

OPŠ

Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)

53 347

54 409

55 868

55 715

Index

100

102

105

104

Zdroj: Ověřené údaje od společností zařazených do vzorku.

| (91) | Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance měly během posuzovaného období mírně stoupající trend. Mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření vzrostly průměrné náklady práce na zaměstnance o 4 % na 55 715 EUR. Kvůli poplatkům vzniklým v souvislosti s ukončením smluv nepřineslo snížení počtu zaměstnanců o 14 % v posuzovaném období podnikům okamžité úspory. |
| --- | --- |

(91)

Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance měly během posuzovaného období mírně stoupající trend. Mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření vzrostly průměrné náklady práce na zaměstnance o 4 % na 55 715 EUR. Kvůli poplatkům vzniklým v souvislosti s ukončením smluv nepřineslo snížení počtu zaměstnanců o 14 % v posuzovaném období podnikům okamžité úspory.

4.4.3.3.   Zásoby

| (92) | Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:

  Tabulka 11


  Zásoby | 2011 | 2012 | 2013 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v tunách) | 6 657 | 6 851 | 6 807 | 5 749 |
| Index | 100 | 103 | 102 | 86 |
| Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby | 22 % | 21 % | 29 % | 21 % |
| Zdroj: Ověřené údaje od společností zařazených do vzorku. |

(92)

Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:

Tabulka 11

Zásoby

2011

2012

2013

OPŠ

Konečný stav zásob (v tunách)

6 657

6 851

6 807

5 749

Index

100

103

102

86

Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby

22 %

21 %

29 %

21 %

Zdroj: Ověřené údaje od společností zařazených do vzorku.

| (93) | Konečný stav zásob se nejprve v roce 2012 mírně zvýšil, načež opět klesal, a sice od roku 2012 do roku 2013 o 1 % a od roku 2013 do období přezkumného šetření o 16 %. Celkově se zásoby v posuzovaném období snížily o 14 %. Ve srovnání s úrovní výroby se konečný stav zásob mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření snížil o jeden procentní bod. |
| --- | --- |

(93)

Konečný stav zásob se nejprve v roce 2012 mírně zvýšil, načež opět klesal, a sice od roku 2012 do roku 2013 o 1 % a od roku 2013 do období přezkumného šetření o 16 %. Celkově se zásoby v posuzovaném období snížily o 14 %. Ve srovnání s úrovní výroby se konečný stav zásob mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření snížil o jeden procentní bod.

4.4.3.4.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál

| (94) | Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 12


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic | 2011 | 2012 | 2013 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl obratu z prodeje) | – 11,2 % | – 5,5 % | – 8,3 % | – 9,1 % |
| Peněžní tok (v EUR) | – 7 791 330 | – 518 192 | – 2 540 656 | – 1 790 761 |
| Index | 100 | 1 504 | 307 | 435 |
| Investice (v EUR) | 2 388 945 | 3 111 518 | 4 339 627 | 3 362 845 |
| Index | 100 | 130 | 182 | 141 |
| Návratnost investic | – 21,4 % | – 18,8 % | – 13,6 % | – 15,3 % |
| Zdroj: Ověřené údaje od společností zařazených do vzorku. |

(94)

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 12

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

2011

2012

2013

OPŠ

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl obratu z prodeje)

– 11,2 %

– 5,5 %

– 8,3 %

– 9,1 %

Peněžní tok (v EUR)

– 7 791 330

– 518 192

– 2 540 656

– 1 790 761

Index

100

1 504

307

435

Investice (v EUR)

2 388 945

3 111 518

4 339 627

3 362 845

Index

100

130

182

141

Návratnost investic

– 21,4 %

– 18,8 %

– 13,6 %

– 15,3 %

Zdroj: Ověřené údaje od společností zařazených do vzorku.

| (95) | Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. |
| --- | --- |

(95)

Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje.

| (96) | Během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie značné ztráty. V roce 2011 zaznamenalo výrobní odvětví ztrátu ve výši – 11,2 %, která se snížila na – 5,5 % v roce 2012 a v roce 2013 a v období přezkumného šetření se opět zvýšila na – 8,3 %, resp. – 9,1 %. |
| --- | --- |

(96)

Během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie značné ztráty. V roce 2011 zaznamenalo výrobní odvětví ztrátu ve výši – 11,2 %, která se snížila na – 5,5 % v roce 2012 a v roce 2013 a v období přezkumného šetření se opět zvýšila na – 8,3 %, resp. – 9,1 %.

| (97) | Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii samofinancovat svoji činnost. Peněžní tok zůstal během posuzovaného období záporný navzdory určitému zlepšení, zejména v roce 2012. |
| --- | --- |

(97)

Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii samofinancovat svoji činnost. Peněžní tok zůstal během posuzovaného období záporný navzdory určitému zlepšení, zejména v roce 2012.

| (98) | Investice vykazovaly rostoucí trend a týkaly se zlepšení bezpečnosti výrobního procesu, snížení spotřeby energie a zlepšení konkurenceschopnosti a kvality potrubních tvarovek. Investice vzrostly v roce 2012 a znovu v roce 2013, ale v období přezkumného šetření poklesly. Ve srovnání s rokem 2011 investice vzrostly o 30 % v roce 2012, o 82 % v roce 2013 a o 41 % v období přezkumného šetření. Tento nárůst investic se však nepromítl do pozitivní návratnosti investic, což je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Návratnost se pohybovala mezi – 21,4 % v roce 2011 a – 15,3 % v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(98)

Investice vykazovaly rostoucí trend a týkaly se zlepšení bezpečnosti výrobního procesu, snížení spotřeby energie a zlepšení konkurenceschopnosti a kvality potrubních tvarovek. Investice vzrostly v roce 2012 a znovu v roce 2013, ale v období přezkumného šetření poklesly. Ve srovnání s rokem 2011 investice vzrostly o 30 % v roce 2012, o 82 % v roce 2013 a o 41 % v období přezkumného šetření. Tento nárůst investic se však nepromítl do pozitivní návratnosti investic, což je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Návratnost se pohybovala mezi – 21,4 % v roce 2011 a – 15,3 % v období přezkumného šetření.

4.4.3.5.   Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (99) | Dumpingové rozpětí zjištěné šetřením je značně vyšší než hodnota de minimis. Aktuální dumpingové rozpětí má na výrobní odvětví Unie zásadní dopad vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčené země. |
| --- | --- |

(99)

Dumpingové rozpětí zjištěné šetřením je značně vyšší než hodnota de minimis. Aktuální dumpingové rozpětí má na výrobní odvětví Unie zásadní dopad vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčené země.

| (100) | Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z účinků předchozího dumpingu působícího újmu u dovozu potrubních tvarovek pocházejících z Ruska, Turecka, Korejské republiky a Malajsie. |
| --- | --- |

(100)

Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z účinků předchozího dumpingu působícího újmu u dovozu potrubních tvarovek pocházejících z Ruska, Turecka, Korejské republiky a Malajsie.

4.5.   Závěr k situaci výrobního odvětví Unie

| (101) | Téměř všechny hlavní ukazatele újmy vykazovaly záporný trend. Objem výroby se během posuzovaného období snížil o 9 % a výrobní kapacita o 11 %. Odvětví Unie zůstalo během celého posuzovaného období ve významné ztrátě. Přestože se ztráty výrobního odvětví Unie mírně zlepšují, v období přezkumného šetření činily – 9,1 %. Kromě toho mělo výrobní odvětví Unie během posuzovaného období trvale negativní peněžní tok a zaměstnanost se snížila přibližně o 11 %. Nadto se prodej snížil o 16 % a podíl výrobců v Unii na trhu se snížil o 12 procentních bodů. |
| --- | --- |

(101)

Téměř všechny hlavní ukazatele újmy vykazovaly záporný trend. Objem výroby se během posuzovaného období snížil o 9 % a výrobní kapacita o 11 %. Odvětví Unie zůstalo během celého posuzovaného období ve významné ztrátě. Přestože se ztráty výrobního odvětví Unie mírně zlepšují, v období přezkumného šetření činily – 9,1 %. Kromě toho mělo výrobní odvětví Unie během posuzovaného období trvale negativní peněžní tok a zaměstnanost se snížila přibližně o 11 %. Nadto se prodej snížil o 16 % a podíl výrobců v Unii na trhu se snížil o 12 procentních bodů.

| (102) | Zásoby během posuzovaného období vykázaly mírné zlepšení, jelikož se o 14 % snížily, a investice vzrostly o 41 %. Pro výrobce v Unii však byl nárůst investic nutností, mimo jiné proto, aby byli schopni soutěžit na trhu. Tento růst však sám o sobě nevylučuje existenci újmy a měl by být spíše vnímán jako součást pokračujícího procesu restrukturalizace tohoto výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(102)

Zásoby během posuzovaného období vykázaly mírné zlepšení, jelikož se o 14 % snížily, a investice vzrostly o 41 %. Pro výrobce v Unii však byl nárůst investic nutností, mimo jiné proto, aby byli schopni soutěžit na trhu. Tento růst však sám o sobě nevylučuje existenci újmy a měl by být spíše vnímán jako součást pokračujícího procesu restrukturalizace tohoto výrobního odvětví Unie.

| (103) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(103)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

5.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY

5.1.   Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření

| (104) | V 57. bodě odůvodnění dospěla Komise k závěru, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k přetrvávání dumpingového dovozu z dotčené země. |
| --- | --- |

(104)

V 57. bodě odůvodnění dospěla Komise k závěru, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k přetrvávání dumpingového dovozu z dotčené země.

| (105) | Šetření prokázalo, že výrobní odvětví Unie utrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu, která se projevila mimo jiné poklesem výroby, objemu prodeje, podílu na trhu a zaměstnanosti a trvale nedostatečným ziskem, jak je uvedeno ve 101. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(105)

Šetření prokázalo, že výrobní odvětví Unie utrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu, která se projevila mimo jiné poklesem výroby, objemu prodeje, podílu na trhu a zaměstnanosti a trvale nedostatečným ziskem, jak je uvedeno ve 101. bodě odůvodnění.

| (106) | I přes zavedení vysokých cel se objem dovozu z Číny během posuzovaného období významně zvýšil, a v důsledku toho se čínský podíl na trhu zdvojnásobil (viz 65. bod odůvodnění). Vzhledem k významným rozpětím cenového podbízení zjištěným v období přezkumného šetření zůstal tlak cen na trhu Unie stále velmi velký. |
| --- | --- |

(106)

I přes zavedení vysokých cel se objem dovozu z Číny během posuzovaného období významně zvýšil, a v důsledku toho se čínský podíl na trhu zdvojnásobil (viz 65. bod odůvodnění). Vzhledem k významným rozpětím cenového podbízení zjištěným v období přezkumného šetření zůstal tlak cen na trhu Unie stále velmi velký.

| (107) | Kromě toho, jak je zmíněno výše v 52. bodě odůvodnění, dostupná volná výrobní kapacita v Číně představovala během období přezkumného šetření téměř trojnásobek spotřeby v Unii. Kdyby tedy byla opatření zrušena, je pravděpodobné, že velké objemy dotčeného výrobku proniknou na trh Unie. |
| --- | --- |

(107)

Kromě toho, jak je zmíněno výše v 52. bodě odůvodnění, dostupná volná výrobní kapacita v Číně představovala během období přezkumného šetření téměř trojnásobek spotřeby v Unii. Kdyby tedy byla opatření zrušena, je pravděpodobné, že velké objemy dotčeného výrobku proniknou na trh Unie.

| (108) | S ohledem na cenové chování vyvážejících výrobců z dotčené země v minulosti a v současné době se očekává pokračování dovozu za dumpingové ceny, který cenovým podbízením významně poškodí ceny výrobního odvětví Unie. Dumpingový dovoz by měl nepochybně negativní dopad na výrobní odvětví Unie. Vyvolal by ještě silnější cenový tlak na výrobní odvětví Unie, což by přispělo ke zhoršení finančních výsledků výrobního odvětví Unie. Tento dovoz by nadále přebíral podíl na trhu Unie na úkor výrobního odvětví Unie. To by vedlo k dalšímu snížení využití kapacity výrobního odvětví Unie, což je jedním ze zásadních činitelů, jež přispěly k negativním výsledkům výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(108)

S ohledem na cenové chování vyvážejících výrobců z dotčené země v minulosti a v současné době se očekává pokračování dovozu za dumpingové ceny, který cenovým podbízením významně poškodí ceny výrobního odvětví Unie. Dumpingový dovoz by měl nepochybně negativní dopad na výrobní odvětví Unie. Vyvolal by ještě silnější cenový tlak na výrobní odvětví Unie, což by přispělo ke zhoršení finančních výsledků výrobního odvětví Unie. Tento dovoz by nadále přebíral podíl na trhu Unie na úkor výrobního odvětví Unie. To by vedlo k dalšímu snížení využití kapacity výrobního odvětví Unie, což je jedním ze zásadních činitelů, jež přispěly k negativním výsledkům výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.

| (109) | Komise proto dospěla k závěru, že zrušení platných opatření by s největší pravděpodobností vedlo k přetrvávání újmy pro výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(109)

Komise proto dospěla k závěru, že zrušení platných opatření by s největší pravděpodobností vedlo k přetrvávání újmy pro výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

6.   ZÁJEM UNIE

| (110) | V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. |
| --- | --- |

(110)

V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.

| (111) | Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(111)

Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.

| (112) | Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu a pravděpodobnosti přetrvávání újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že není v zájmu Unie opatření zachovat. |
| --- | --- |

(112)

Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu a pravděpodobnosti přetrvávání újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že není v zájmu Unie opatření zachovat.

6.1.   Zájem výrobního odvětví Unie

| (113) | Platná antidumpingová opatření nezabránila dumpingovému dovozu ve vstupu na trh Unie a výrobní odvětví Unie utrpělo během posuzovaného období podstatnou újmu. |
| --- | --- |

(113)

Platná antidumpingová opatření nezabránila dumpingovému dovozu ve vstupu na trh Unie a výrobní odvětví Unie utrpělo během posuzovaného období podstatnou újmu.

| (114) | Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je ze strukturálního hlediska životaschopným odvětvím. Výsledkem úsilí o racionalizaci výrobního procesu a zlepšení konkurenceschopnosti a kvality bylo zvýšení produktivity (o 6 %) a snížení výrobní kapacity (o 11 %) v období přezkumného šetření. Výsledky se projevily též v oblasti investic (viz 98. bod odůvodnění). Zisková vývozní činnost výrobního odvětví Unie zaznamenala pozitivní vývoj a prokázala svou konkurenceschopnost na trzích třetích zemí (vývoz výrobců zařazených do vzorku vzrostl za posuzované období o 10 %). |
| --- | --- |

(114)

Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je ze strukturálního hlediska životaschopným odvětvím. Výsledkem úsilí o racionalizaci výrobního procesu a zlepšení konkurenceschopnosti a kvality bylo zvýšení produktivity (o 6 %) a snížení výrobní kapacity (o 11 %) v období přezkumného šetření. Výsledky se projevily též v oblasti investic (viz 98. bod odůvodnění). Zisková vývozní činnost výrobního odvětví Unie zaznamenala pozitivní vývoj a prokázala svou konkurenceschopnost na trzích třetích zemí (vývoz výrobců zařazených do vzorku vzrostl za posuzované období o 10 %).

| (115) | Kdyby opatření pozbyla platnosti, pravděpodobný příliv značného objemu dumpingového dovozu z dotčené země by ještě více zhoršil situaci výrobního odvětví Unie. Tento příliv by pravděpodobně způsobil, mimo jiné, další ztrátu podílu na trhu, pokles prodejních cen, nižší využití kapacity a celkově další vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(115)

Kdyby opatření pozbyla platnosti, pravděpodobný příliv značného objemu dumpingového dovozu z dotčené země by ještě více zhoršil situaci výrobního odvětví Unie. Tento příliv by pravděpodobně způsobil, mimo jiné, další ztrátu podílu na trhu, pokles prodejních cen, nižší využití kapacity a celkově další vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.

| (116) | Komise tedy dospěla k závěru, že zachování antidumpingových opatření vůči Číně je v zájmu výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(116)

Komise tedy dospěla k závěru, že zachování antidumpingových opatření vůči Číně je v zájmu výrobního odvětví Unie.

6.2.   Zájem dovozců a uživatelů, kteří nejsou ve spojení

| (117) | Při současném šetření spolupracovalo dvanáct dovozců, ale pouze šest z nich vykázalo dovoz potrubních tvarovek z dotčené země. Byl vybrán vzorek tří dovozců, kteří představovali 15 % celkového dovozu z Číny v období přezkumného šetření. Dotčený výrobek představoval v průměru pouze 10 % jejich celkového prodeje. Jejich obchodní činnost týkající se dotčeného výrobku byla zisková. Na tomto základě neměla platná opatření na ověřené dovozce významný dopad. |
| --- | --- |

(117)

Při současném šetření spolupracovalo dvanáct dovozců, ale pouze šest z nich vykázalo dovoz potrubních tvarovek z dotčené země. Byl vybrán vzorek tří dovozců, kteří představovali 15 % celkového dovozu z Číny v období přezkumného šetření. Dotčený výrobek představoval v průměru pouze 10 % jejich celkového prodeje. Jejich obchodní činnost týkající se dotčeného výrobku byla zisková. Na tomto základě neměla platná opatření na ověřené dovozce významný dopad.

| (118) | Šetřením bylo rovněž zjištěno, že dovozci i nadále dováželi dotčený výrobek v podstatném objemu, který se během posuzovaného období dokonce zvýšil. Ze stejných důvodů je nepravděpodobné, že by zachování opatření způsobilo zhoršení jejich hospodářské situace v budoucnosti. |
| --- | --- |

(118)

Šetřením bylo rovněž zjištěno, že dovozci i nadále dováželi dotčený výrobek v podstatném objemu, který se během posuzovaného období dokonce zvýšil. Ze stejných důvodů je nepravděpodobné, že by zachování opatření způsobilo zhoršení jejich hospodářské situace v budoucnosti.

| (119) | Žádný z uživatelů při současném šetření nespolupracoval ani se nepřihlásil. Zdá se, že nedostatečná spolupráce rovněž potvrzuje závěry, k nimž se dospělo v původním šetření, a sice že potrubní tvarovky představují jen velmi malou část jejich celkových výrobních nákladů a že se nezdá, že by platná opatření způsobila ztrátu jejich konkurenceschopnosti. |
| --- | --- |

(119)

Žádný z uživatelů při současném šetření nespolupracoval ani se nepřihlásil. Zdá se, že nedostatečná spolupráce rovněž potvrzuje závěry, k nimž se dospělo v původním šetření, a sice že potrubní tvarovky představují jen velmi malou část jejich celkových výrobních nákladů a že se nezdá, že by platná opatření způsobila ztrátu jejich konkurenceschopnosti.

6.3.   Závěr ohledně zájmu Unie

| (120) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti prodloužení platnosti antidumpingových opatření. |
| --- | --- |

(120)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti prodloužení platnosti antidumpingových opatření.

7.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (121) | Z výše uvedených úvah vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná na dovoz některých potrubních tvarovek pocházejících z Číny měla být zachována. |
| --- | --- |

(121)

Z výše uvedených úvah vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná na dovoz některých potrubních tvarovek pocházejících z Číny měla být zachována.

| (122) | V důsledku toho by mělo rovněž zůstat zachováno rozšíření opatření týkajících se dotčeného výrobku pocházejícího z Číny na dovoz zasílaný z Tchaj-wanu (14), Indonésie (15), Šrí Lanky (16) a Filipín (17), bez ohledu na to, zda je prohlášen za pocházející z Tchaj-wanu, Indonésie, Šrí Lanky a Filipín, či nikoli. |
| --- | --- |

(122)

V důsledku toho by mělo rovněž zůstat zachováno rozšíření opatření týkajících se dotčeného výrobku pocházejícího z Číny na dovoz zasílaný z Tchaj-wanu (14), Indonésie (15), Šrí Lanky (16) a Filipín (17), bez ohledu na to, zda je prohlášen za pocházející z Tchaj-wanu, Indonésie, Šrí Lanky a Filipín, či nikoli.

| (123) | Toto nařízení je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení, |
| --- | --- |

(123)

Toto nařízení je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu potrubních tvarovek (jiných než litých tvarovek, přírub a tvarovek se závitem) ze železa nebo oceli (nikoli však nerezavějící oceli) o maximálním vnějším průměru nepřesahujícím 609,6 mm, používaných ke svařování natupo nebo jiným účelům, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (kódy TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 a 7307998098), pocházejících z Čínské lidové republiky.

2.   Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:

| Země | Společnost | Celní sazba (%) | Doplňkové kódy TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Čína | Všechny společnosti | 58,6 | — |

Země

Společnost

Celní sazba (%)

Doplňkové kódy TARIC

Čína

Všechny společnosti

58,6

—

3.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 27. října 2015.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Nařízení Rady (ES) č. 584/96 ze dne 11. března 1996 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, Chorvatska a Thajska a o konečném výběru prozatímně uloženého cla (Úř. věst. L 84, 3.4.1996, s. 1).

2

(3)  Nařízení Rady (ES) č. 803/2009 ze dne 27. srpna 2009 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a Thajska a potrubních tvarovek odesílaných z Tchaj-wanu, ať už jsou prohlášené za pocházející z Tchaj-wanu, či nikoliv, a o zrušení osvobození uděleného společnostem Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. a Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. (Úř. věst. L 233, 4.9.2009, s. 1).

3

(4)  Nařízení Rady (ES) č. 964/2003 ze dne 2. června 2003 o uložení konečných antidumpingových cel z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli z Čínské lidové republiky a Thajska a potrubních tvarovek odesílaných z Tchaj-wanu, ať už jsou prohlášené za pocházející z Tchaj-wanu či nikoliv (Úř. věst. L 139, 6.6.2003, s. 1).

4

(5)  Nařízení Rady (ES) č. 2052/2004 ze dne 22. listopadu 2004 o rozšíření konečného antidumpingového cla uloženého nařízením (ES) č. 964/2003 na dovoz potrubních tvarovek ze železa nebo oceli z Čínské lidové republiky na dovoz potrubních tvarovek ze železa nebo oceli odesílaných z Indonésie, bez ohledu na to, zda jsou prohlášeny za pocházející z Indonésie či nikoliv (Úř. věst. L 355, 1.12.2004, s. 4).

5

(6)  Nařízení Rady (ES) č. 2053/2004 ze dne 22. listopadu 2004 o rozšíření konečného antidumpingového cla uloženého nařízením (ES) č. 964/2003 na dovoz potrubních tvarovek ze železa nebo oceli z Čínské lidové republiky na dovoz potrubních tvarovek ze železa nebo oceli odesílaných ze Srí Lanky, bez ohledu na to, zda jsou prohlášeny za pocházející ze Srí Lanky či nikoliv (Úř. věst. L 355, 1.12.2004, s. 9).

6

(7)  Nařízení Rady (ES) č. 655/2006 ze dne 27. dubna 2006, kterým se konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 964/2003 z dovozu potrubních tvarovek ze železa nebo oceli z Čínské lidové republiky rozšiřuje na dovoz potrubních tvarovek ze železa nebo oceli zasílaných z Filipín, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Filipín (Úř. věst. L 116, 29.4.2006, s. 1).

7

(8)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 78/2013 ze dne 17. ledna 2013, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka (Úř. věst. L 27, 29.1.2013, s. 1).

8

(9)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1283/2014 ze dne 2. prosince 2014 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (Úř. věst. L 347, 3.12.2014, s. 17).

9

(10)  Úř. věst. C 297, 4.9.2014, s. 12.

10

(11)  Úř. věst. C 366, 14.12.2013, s. 35.

11

(12)  Úř. věst. C 295, 3.9.2014, s. 6.

12

(13)  Nařízení Rady (ES) č. 803/2009 ze dne 27. srpna 2009 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a Thajska a potrubních tvarovek odesílaných z Tchaj-wanu, ať už jsou prohlášené za pocházející z Tchaj-wanu, či nikoliv, a o zrušení osvobození uděleného společnostem Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. a Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. (Úř. věst. L 233, 4.9.2009, s. 1).

13

(14)  Nařízení (ES) č. 964/2003.

14

(15)  Nařízení (ES) č. 2052/2004.

15

(16)  Nařízení (ES) č. 2053/2004.

16

(17)  Nařízení (ES) č. 655/2006..

17

---

| 28.10.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 282/32 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 282/32

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/1935

ze dne 27. října 2015

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/ 2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 27. října 2015.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | AL | 43,6 |
| MA | 95,1 |
| MK | 86,8 |
| TR | 112,1 |
| ZZ | 84,4 |
| 0707 00 05 | AL | 32,3 |
| TR | 112,1 |
| ZZ | 72,2 |
| 0709 93 10 | MA | 116,3 |
| TR | 144,3 |
| ZZ | 130,3 |
| 0805 50 10 | AR | 130,2 |
| TR | 107,0 |
| UY | 83,2 |
| ZA | 133,8 |
| ZZ | 113,6 |
| 0806 10 10 | BR | 251,7 |
| EG | 210,4 |
| LB | 234,5 |
| MK | 88,0 |
| PE | 75,0 |
| TR | 177,3 |
| ZZ | 172,8 |
| 0808 10 80 | AL | 23,1 |
| CL | 85,3 |
| NZ | 143,1 |
| ZA | 138,5 |
| ZZ | 97,5 |
| 0808 30 90 | TR | 135,8 |
| ZZ | 135,8 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

AL

43,6

MA

95,1

MK

86,8

TR

112,1

ZZ

84,4

0707 00 05

AL

32,3

TR

112,1

ZZ

72,2

0709 93 10

MA

116,3

TR

144,3

ZZ

130,3

0805 50 10

AR

130,2

TR

107,0

UY

83,2

ZA

133,8

ZZ

113,6

0806 10 10

BR

251,7

EG

210,4

LB

234,5

MK

88,0

PE

75,0

TR

177,3

ZZ

172,8

0808 10 80

AL

23,1

CL

85,3

NZ

143,1

ZA

138,5

ZZ

97,5

0808 30 90

TR

135,8

ZZ

135,8

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

ROZHODNUTÍ

| 28.10.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 282/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 282/34

---

ROZHODNUTÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2015/1936

ze dne 8. července 2015

o systémech posuzování a ověřování stálosti vlastností použitelných na ventilační kanály a potrubí určené k větrání vzduchem podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 305/2011

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 305/2011 ze dne 9. března 2011, kterým se stanoví harmonizované podmínky pro uvádění stavebních výrobků na trh a kterým se zrušuje směrnice Rady 89/106/EHS (1), a zejména na čl. 60 písm. h) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Posuzování a ověřování stálosti vlastností ventilačních kanálů a potrubí určených k větrání vzduchem by se mělo provádět v souladu se systémy stanovenými v příloze V nařízení (EU) č. 305/2011. |
| --- | --- |

(1)

Posuzování a ověřování stálosti vlastností ventilačních kanálů a potrubí určených k větrání vzduchem by se mělo provádět v souladu se systémy stanovenými v příloze V nařízení (EU) č. 305/2011.

| (2) | Je proto nezbytné stanovit, které systémy posuzování a ověřování stálosti vlastností se použijí na ventilační kanály a potrubí určené k větrání vzduchem. To by výrobcům umožnilo efektivnější přístup na vnitřní trh, což by napomohlo lepší konkurenceschopnosti odvětví stavebnictví jako celku. |
| --- | --- |

(2)

Je proto nezbytné stanovit, které systémy posuzování a ověřování stálosti vlastností se použijí na ventilační kanály a potrubí určené k větrání vzduchem. To by výrobcům umožnilo efektivnější přístup na vnitřní trh, což by napomohlo lepší konkurenceschopnosti odvětví stavebnictví jako celku.

| (3) | Toto rozhodnutí by se mělo použít pouze na výrobky, které nespadají do oblasti působnosti jiných příslušných právních aktů Unie. Proto by se nemělo použít na kanály a potrubí používané pro stabilní požární systémy, jelikož na ně se již vztahuje rozhodnutí Komise 96/577/ES (2) a rozhodnutí Komise 1999/472/ES (3), |
| --- | --- |

(3)

Toto rozhodnutí by se mělo použít pouze na výrobky, které nespadají do oblasti působnosti jiných příslušných právních aktů Unie. Proto by se nemělo použít na kanály a potrubí používané pro stabilní požární systémy, jelikož na ně se již vztahuje rozhodnutí Komise 96/577/ES (2) a rozhodnutí Komise 1999/472/ES (3),

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Toto rozhodnutí se použije na ventilační kanály a potrubí určené k použití ve stavbách k větrání vzduchem, jak jsou stanoveny v příloze I.

Článek 2

Posouzení a ověření stálosti vlastností výrobků uvedených v článku 1 se provádí ve vztahu k jejich základním charakteristikám v souladu se systémy uvedenými v příloze II.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 8. července 2015.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Úř. věst. L 88, 4.4.2011, s. 5.

1

(2)  Rozhodnutí Komise 96/577/ES ze dne 24. června 1996 o postupu ověřování shody stavebních výrobků ve smyslu čl. 20 odst. 2 směrnice Rady 89/106/EHS, pokud jde o stabilní požární systémy (Úř. věst. L 254, 8.10.1996, s. 44).

2

(3)  Rozhodnutí Komise 1999/472/ES ze dne 1. července 1999 o postupu ověřování shody stavebních výrobků ve smyslu čl. 20 odst. 2 směrnice Rady 89/106/EHS, pokud jde o trubky, nádrže a příslušenství, které nejsou v kontaktu s vodou určenou k lidské spotřebě (Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 42).

3

---

PŘÍLOHA I

VÝROBKY, NA NĚŽ SE VZTAHUJE TOTO ROZHODNUTÍ

Toto rozhodnutí se použije na:

| 1. | Ventilační kanály a potrubí určené k použití ve stavbách pro větrání vzduchem. |
| --- | --- |

1.

Ventilační kanály a potrubí určené k použití ve stavbách pro větrání vzduchem.

---

PŘÍLOHA II

SYSTÉMY POSUZOVÁNÍ A OVĚŘOVÁNÍ STÁLOSTI VLASTNOSTÍ

Na výrobky, na něž se vztahuje toto rozhodnutí, se s přihlédnutím k jejich základním charakteristikám použijí systémy posuzování a ověřování stálosti vlastností, a sice takto:

Tabulka 1

Pro všechny základní charakteristiky s výjimkou reakce na oheň

| Výrobky | Základní charakteristiky | Použitelný systém posuzování a ověřování stálosti vlastností stanovený v příloze V nařízení (EU) č. 305/2011 |
| --- | --- | --- |
| Ventilační kanály a potrubí určené k použití ve stavbách pro větrání vzduchem | Pro všechny základní charakteristiky s výjimkou reakce na oheň | 3 |

Výrobky

Základní charakteristiky

Použitelný systém posuzování a ověřování stálosti vlastností stanovený v příloze V nařízení (EU) č. 305/2011

Ventilační kanály a potrubí určené k použití ve stavbách pro větrání vzduchem

Pro všechny základní charakteristiky s výjimkou reakce na oheň

3

Tabulka 2

Pouze pro reakci na oheň

Pro všechny výrobky uvedené v prvním sloupci tabulky 1 se systémy posuzování a ověřování stálosti vlastností stanoví v závislosti na jejich podskupinách takto:

| Podskupiny výrobků | Použitelný systém posuzování a ověřování stálosti vlastností stanovený v příloze V nařízení (EU) č. 305/2011 |
| --- | --- |
| Výrobky, u nichž má jasně určitelný stupeň v jejich výrobním procesu za následek zlepšení jejich reakce na oheň (např. přidání zpomalovačů hoření nebo omezení organických materiálů) | 1 |
| Výrobky, pro něž existuje použitelný evropský právní základ ke klasifikaci jejich reakce na oheň bez zkoušení | 4 |
| Výrobky, které nepatří do podskupin uvedených v řádcích 1 a 2 | 3 |

Podskupiny výrobků

Použitelný systém posuzování a ověřování stálosti vlastností stanovený v příloze V nařízení (EU) č. 305/2011

Výrobky, u nichž má jasně určitelný stupeň v jejich výrobním procesu za následek zlepšení jejich reakce na oheň (např. přidání zpomalovačů hoření nebo omezení organických materiálů)

1

Výrobky, pro něž existuje použitelný evropský právní základ ke klasifikaci jejich reakce na oheň bez zkoušení

4

Výrobky, které nepatří do podskupin uvedených v řádcích 1 a 2

3

---

| 28.10.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 282/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 282/37

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/1937

ze dne 21. října 2015

o zřízení nezávislé poradní Evropské fiskální rady

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii a Smlouvu o fungování Evropské unie,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Pakt o stabilitě a růstu usiluje o zajištění rozpočtové kázně v celé Unii a stanoví rámec pro prevenci a nápravu nadměrných schodků veřejných financí, přičemž na členské státy, jejichž měnou je euro, se uplatňuje posílený dohled nad rozpočtovými politikami. |
| --- | --- |

(1)

Pakt o stabilitě a růstu usiluje o zajištění rozpočtové kázně v celé Unii a stanoví rámec pro prevenci a nápravu nadměrných schodků veřejných financí, přičemž na členské státy, jejichž měnou je euro, se uplatňuje posílený dohled nad rozpočtovými politikami.

| (2) | Související pravomoci svěřené Komisi a Radě, pokud jde o rámec pro mnohostranný dohled, jsou zakotveny ve Smlouvách a v sekundárních právních předpisech Unie. |
| --- | --- |

(2)

Související pravomoci svěřené Komisi a Radě, pokud jde o rámec pro mnohostranný dohled, jsou zakotveny ve Smlouvách a v sekundárních právních předpisech Unie.

| (3) | Ve zprávě pěti předsedů „Dokončení evropské hospodářské a měnové unie“ se navrhuje posílit stávající rámec správy ekonomických záležitostí vytvořením poradní evropské fiskální rady. Tato rada by měla z pozice poradce přispívat k plnění funkcí Komise v rámci mnohostranného dohledu v eurozóně. Jejím zřízením nejsou dotčeny pravomoci Komise zakotvené ve Smlouvách. |
| --- | --- |

(3)

Ve zprávě pěti předsedů „Dokončení evropské hospodářské a měnové unie“ se navrhuje posílit stávající rámec správy ekonomických záležitostí vytvořením poradní evropské fiskální rady. Tato rada by měla z pozice poradce přispívat k plnění funkcí Komise v rámci mnohostranného dohledu v eurozóně. Jejím zřízením nejsou dotčeny pravomoci Komise zakotvené ve Smlouvách.

| (4) | Rada by měla pro Komisi hodnotit provádění fiskálního rámce Unie, zejména pokud jde o horizontální soulad rozhodnutí a provádění rozpočtového dohledu, případy zvláště závažného nedodržení pravidel a přiměřenost aktuální orientace fiskální politiky na úrovni eurozóny i na úrovni jednotlivých členských států. |
| --- | --- |

(4)

Rada by měla pro Komisi hodnotit provádění fiskálního rámce Unie, zejména pokud jde o horizontální soulad rozhodnutí a provádění rozpočtového dohledu, případy zvláště závažného nedodržení pravidel a přiměřenost aktuální orientace fiskální politiky na úrovni eurozóny i na úrovni jednotlivých členských států.

| (5) | Jelikož se Pakt o stabilitě a růstu zaměřuje na vnitrostátní rozpočty a neurčuje celkové nastavení fiskální politiky, měla by rada rovněž přispívat k informovanější diskusi Komise o celkových důsledcích rozpočtových politik na úrovni eurozóny a členských států s cílem dosáhnout v rámci pravidel Paktu o stabilitě a růstu vhodné orientace fiskální politiky v eurozóně. |
| --- | --- |

(5)

Jelikož se Pakt o stabilitě a růstu zaměřuje na vnitrostátní rozpočty a neurčuje celkové nastavení fiskální politiky, měla by rada rovněž přispívat k informovanější diskusi Komise o celkových důsledcích rozpočtových politik na úrovni eurozóny a členských států s cílem dosáhnout v rámci pravidel Paktu o stabilitě a růstu vhodné orientace fiskální politiky v eurozóně.

| (6) | Evropská fiskální rada by měla vykonávat své úkoly a připravovat svá stanoviska nezávisle na jakémkoli vnitrostátním nebo evropském orgánu, instituci, úřadu nebo agentuře. Její sekretariát by měl být administrativně přiřazen Generálnímu sekretariátu Komise, |
| --- | --- |

(6)

Evropská fiskální rada by měla vykonávat své úkoly a připravovat svá stanoviska nezávisle na jakémkoli vnitrostátním nebo evropském orgánu, instituci, úřadu nebo agentuře. Její sekretariát by měl být administrativně přiřazen Generálnímu sekretariátu Komise,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Zřízení

Zřizuje se nezávislá Evropská fiskální rada (dále jen „rada“).

Článek 2

Poslání a úkoly

1.   Rada přispívá jako poradce k výkonu funkcí Komise v rámci mnohostranného fiskálního dohledu, který je stanoven v článcích 121, 126 a 136 Smlouvy o fungování Evropské unie, a to v souvislosti s eurozónou.

2.   Pro účely odstavce 1 plní rada tyto úkoly:

| a) | rada pro Komisi hodnotí provádění fiskálního rámce Unie, zejména pokud jde o horizontální soulad rozhodnutí a provádění rozpočtového dohledu, případy zvláště závažného nedodržení pravidel a přiměřenost aktuální orientace fiskální politiky na úrovni eurozóny i na úrovni jednotlivých členských států. V tomto hodnocení může rada rovněž předkládat návrhy pro budoucí vývoj fiskálního rámce Unie; |
| --- | --- |

a)

rada pro Komisi hodnotí provádění fiskálního rámce Unie, zejména pokud jde o horizontální soulad rozhodnutí a provádění rozpočtového dohledu, případy zvláště závažného nedodržení pravidel a přiměřenost aktuální orientace fiskální politiky na úrovni eurozóny i na úrovni jednotlivých členských států. V tomto hodnocení může rada rovněž předkládat návrhy pro budoucí vývoj fiskálního rámce Unie;

| b) | rada na základě ekonomického posouzení poskytuje Komisi doporučení ohledně vhodné budoucí orientace fiskální politiky eurozóny jako celku. Může Komisi poskytovat doporučení ohledně vhodného nastavení fiskální politiky jednotlivých států, aby odpovídalo jejímu doporučení pro celkovou orientaci fiskální politiky eurozóny v rámci pravidel Paktu o stabilitě a růstu. Pokud rada zjistí existenci rizika ohrožujícího řádné fungování hospodářské a měnové unie, může své doporučení doplnit konkrétním posouzením možných opatření politiky v rámci Paktu o stabilitě a růstu; |
| --- | --- |

b)

rada na základě ekonomického posouzení poskytuje Komisi doporučení ohledně vhodné budoucí orientace fiskální politiky eurozóny jako celku. Může Komisi poskytovat doporučení ohledně vhodného nastavení fiskální politiky jednotlivých států, aby odpovídalo jejímu doporučení pro celkovou orientaci fiskální politiky eurozóny v rámci pravidel Paktu o stabilitě a růstu. Pokud rada zjistí existenci rizika ohrožujícího řádné fungování hospodářské a měnové unie, může své doporučení doplnit konkrétním posouzením možných opatření politiky v rámci Paktu o stabilitě a růstu;

| c) | rada spolupracuje s fiskálními orgány členských států uvedenými v čl. 6 odst. 1 písm. b) směrnice Rady 2011/85/EU (1). Tato spolupráce je zaměřena zejména na výměnu osvědčených postupů a podporu vzájemného porozumění v otázkách týkajících se fiskálního rámce Unie; |
| --- | --- |

c)

rada spolupracuje s fiskálními orgány členských států uvedenými v čl. 6 odst. 1 písm. b) směrnice Rady 2011/85/EU (1). Tato spolupráce je zaměřena zejména na výměnu osvědčených postupů a podporu vzájemného porozumění v otázkách týkajících se fiskálního rámce Unie;

| d) | rada poskytuje doporučení ad hoc na žádost předsedy Komise. |
| --- | --- |

d)

rada poskytuje doporučení ad hoc na žádost předsedy Komise.

Článek 3

Složení

1.   Rada se skládá z předsedy a čtyř členů.

2.   Předseda dohlíží na plnění úkolů radě svěřených a zajišťuje její řádné fungování. Svolává a řídí zasedání rady. Předsedu a jednoho člena jmenuje Komise na návrh předsedy Komise po konzultaci s místopředsedou pro euro a sociální dialog a komisařem pro hospodářské a finanční záležitosti, daně a cla. Tři zbývající členy jmenuje Komise na návrh předsedy Komise po konzultacích s fiskálními orgány členských států, s Evropskou centrální bankou a s pracovní skupinou pro Euroskupinu. Na všechny členy rady včetně předsedy se uplatňuje politika rovných příležitostí.

3.   Předseda a členové rady jsou renomovaní mezinárodní odborníci jmenovaní na základě zásluh, schopností, znalostí makroekonomie a veřejných financí a zkušeností relevantních pro fiskální politiku a rozpočtové řízení.

4.   Členové rady jsou jmenováni na období tří let, které může být jednou prodlouženo.

5.   Předseda a členové rady jsou jmenováni jako zvláštní poradci, jejichž postavení a odměňování jsou definovány podle článků 5, 123 a 124 pracovního řádu ostatních zaměstnanců.

6.   Cestovné a výdaje na pobyt vzniklé předsedovi a členům rady hradí Komise v souladu s předpisy platnými v rámci Komise. Tyto výdaje se hradí v mezích disponibilních prostředků, které jsou přiděleny v rámci ročního postupu pro přidělování zdrojů.

7.   Radě je nápomocen sekretariát složený z vedoucího sekretariátu a vyčleněných pracovníků. Sekretariát je pro administrativní účely přiřazen Generálnímu sekretariátu a odpovídá za tyto činnosti:

| a) | je nápomocen rozhodování rady tím, že připravuje její zasedání, reviduje dokumenty určené k projednávání a sleduje postup činností podle priorit stanovených radou; |
| --- | --- |

a)

je nápomocen rozhodování rady tím, že připravuje její zasedání, reviduje dokumenty určené k projednávání a sleduje postup činností podle priorit stanovených radou;

| b) | pod vedením předsedy poskytuje radě kvalitní analytickou, statistickou, správní a logistickou podporu; |
| --- | --- |

b)

pod vedením předsedy poskytuje radě kvalitní analytickou, statistickou, správní a logistickou podporu;

| c) | zajišťuje spolupráci s fiskálními orgány členských států, jak vyžaduje poslání a plnění úkolů rady v souladu s článkem 2. |
| --- | --- |

c)

zajišťuje spolupráci s fiskálními orgány členských států, jak vyžaduje poslání a plnění úkolů rady v souladu s článkem 2.

8.   Úlohu vedoucího sekretariátu vykonává hlavní ekonomický analytik, jehož funkce byla zřízena rozhodnutím C(2015) 2665. Mezi jeho úkoly patří příprava ustavení rady. Ostatní členové sekretariátu jsou úředníci, dočasní zaměstnanci, smluvní zaměstnanci či vyslaní národní odborníci vybraní vedoucím sekretariátu po dohodě s předsedou rady. Všichni členové sekretariátu jsou vybráni na základě vysoké úrovně kvalifikace a zkušeností v oblastech relevantních pro činnost rady a jsou přiděleni nebo přiřazeni (mis à disposition).

Článek 4

Nezávislost

1.   Při plnění svých úkolů členové rady jednají nezávisle a nevyžadují ani nepřijímají pokyny od orgánů či institucí Unie, od vlád členských států ani od jiných veřejných či soukromých subjektů. Členové sekretariátu se řídí pouze pokyny rady.

2.   Jakýkoli možný střet zájmů ve vztahu ke konkrétnímu posouzení nebo stanovisku oznámí členové rady předsedovi, který přijme vhodné opatření a může rozhodnout, že se dotyčný člen nebude podílet na přípravě a přijetí daného posouzení nebo stanoviska. Ocitne-li se v takové situaci předseda, rozhoduje o řešení rada.

Článek 5

Fungování

1.   Rada přijme své doporučení, pouze pokud jsou přítomni alespoň tři členové včetně předsedy. Rada přijímá svá doporučení pokud možno na základě konsensu. Není-li možné dosáhnout konsensu, rozhoduje rada prostou většinou členů přítomných na zasedání včetně předsedy, přičemž zdržení se hlasování se jako hlasování nezapočítává. V případě rovnosti hlasů má předseda rozhodující hlas.

2.   Rada přijme svůj jednací řád.

3.   Rada postupuje podle svého jednacího řádu. Zasedání rady jsou neveřejná.

4.   Rada a příslušné útvary Komise uzavřou memorandum o porozumění, které stanoví praktické postupy týkající se rozsahu a způsobů spolupráce, zejména též přístupu k příslušným informacím.

Článek 6

Transparentnost

Rada zveřejňuje výroční zprávu o činnosti, která obsahuje shrnutí jejích doporučení a hodnocení poskytnutých Komisi.

Článek 7

Závěrečná ustanovení

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem 1. listopadu 2015.

V Bruselu dne 21. října 2015.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Směrnice Rady 2011/85/EU ze dne 8. listopadu 2011 o požadavcích na rozpočtové rámce členských států (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 41).

1

---

OBECNÉ ZÁSADY

| 28.10.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 282/41 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 282/41

---

OBECNÉ ZÁSADY EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2015/1938

ze dne 27. srpna 2015,

kterými se mění obecné zásady Evropské centrální banky (EU) 2015/510 o provádění rámce měnové politiky Eurosystému (ECB/2015/27)

RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 127 odst. 2 první odrážku této smlouvy,

s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na první odrážku článku 3.1, články 9.2, 12.1, 14.3, 18.2 a první odstavec článku 20 tohoto statutu,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dosažení jednotné měnové politiky vyžaduje vymezení nástrojů a postupů, jež má využívat Eurosystém, který je tvořen Evropskou centrální bankou (ECB) a národními centrálními bankami těch členských států, jejichž měnou je euro (dále jen „národní centrální banky“), za účelem provádění této politiky jednotným způsobem ve všech členských státech, jejichž měnou je euro. |
| --- | --- |

(1)

Dosažení jednotné měnové politiky vyžaduje vymezení nástrojů a postupů, jež má využívat Eurosystém, který je tvořen Evropskou centrální bankou (ECB) a národními centrálními bankami těch členských států, jejichž měnou je euro (dále jen „národní centrální banky“), za účelem provádění této politiky jednotným způsobem ve všech členských státech, jejichž měnou je euro.

| (2) | Provádění rámce měnové politiky Eurosystému by mělo zajistit účast širokého okruhu protistran na základě jednotných kritérií způsobilosti. Tato kritéria jsou stanovena tak, aby bylo zajištěno rovné zacházení s protistranami ve všech členských státech, jejichž měnou je euro, a aby protistrany splňovaly určité provozní a obezřetnostní požadavky. |
| --- | --- |

(2)

Provádění rámce měnové politiky Eurosystému by mělo zajistit účast širokého okruhu protistran na základě jednotných kritérií způsobilosti. Tato kritéria jsou stanovena tak, aby bylo zajištěno rovné zacházení s protistranami ve všech členských státech, jejichž měnou je euro, a aby protistrany splňovaly určité provozní a obezřetnostní požadavky.

| (3) | S ohledem na nejnovější legislativní vývoj v oblasti provádění bankovní unie Rada guvernérů rozhodla, že dále upraví pravidla platná pro protistrany operací měnové politiky Eurosystému. |
| --- | --- |

(3)

S ohledem na nejnovější legislativní vývoj v oblasti provádění bankovní unie Rada guvernérů rozhodla, že dále upraví pravidla platná pro protistrany operací měnové politiky Eurosystému.

| (4) | Rada guvernérů rozhodla o tom, že do rámce zajištění operací Eurosystému zavede novou kategorii způsobilých neobchodovatelných aktiv, a to neobchodovatelné dluhové nástroje kryté způsobilými úvěrovými pohledávkami. |
| --- | --- |

(4)

Rada guvernérů rozhodla o tom, že do rámce zajištění operací Eurosystému zavede novou kategorii způsobilých neobchodovatelných aktiv, a to neobchodovatelné dluhové nástroje kryté způsobilými úvěrovými pohledávkami.

| (5) | Obecné zásady ECB/2014/60 (1) je proto třeba příslušným způsobem změnit, |
| --- | --- |

(5)

Obecné zásady ECB/2014/60 (1) je proto třeba příslušným způsobem změnit,

PŘIJALA TYTO OBECNÉ ZÁSADY:

Článek 1

Obecné zásady ECB/2014/60 se mění takto:

| 1) | Název obecných zásad ECB/2014/60 se nahrazuje tímto:
  „Obecné zásady Evropské centrální banky (EU) 2015/510 ze dne 19. prosince 2014 o provádění rámce měnové politiky Eurosystému (obecné zásady o obecné dokumentaci) (ECB/2014/60)“; |
| --- | --- |

1)

Název obecných zásad ECB/2014/60 se nahrazuje tímto:

„Obecné zásady Evropské centrální banky (EU) 2015/510 ze dne 19. prosince 2014 o provádění rámce měnové politiky Eurosystému (obecné zásady o obecné dokumentaci) (ECB/2014/60)“;

| 2) | V článku 2 se odstavec 10 nahrazuje tímto:






  „(10) | ‚příslušným orgánem‘ veřejný orgán nebo subjekt oficiálně uznaný vnitrostátními právními předpisy, který je podle vnitrostátního práva oprávněn vykonávat dohled nad institucemi jako součást systému dohledu v příslušném členském státě, včetně ECB, pokud se týká úkolů, které jí jsou svěřeny nařízením Rady (EU) č. 1024/2013 (2); |
| --- | --- | --- |

2)

V článku 2 se odstavec 10 nahrazuje tímto:

„(10)

‚příslušným orgánem‘ veřejný orgán nebo subjekt oficiálně uznaný vnitrostátními právními předpisy, který je podle vnitrostátního práva oprávněn vykonávat dohled nad institucemi jako součást systému dohledu v příslušném členském státě, včetně ECB, pokud se týká úkolů, které jí jsou svěřeny nařízením Rady (EU) č. 1024/2013 (2);

(2)  Nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (Úř. věst. L 287, 29.10.2013, s. 63).“;"

| 3) | V článku 2 se odstavec 23 nahrazuje tímto:






  „(23) | ‚domácím využitím‘ situace, kdy protistrana usazená v členském státě, jehož měnou je euro, jako zajištění poskytuje:






  a) | obchodovatelná aktiva, která byla vydána a která jsou držena v členském státě její domácí národní centrální banky; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

V článku 2 se odstavec 23 nahrazuje tímto:

„(23)

‚domácím využitím‘ situace, kdy protistrana usazená v členském státě, jehož měnou je euro, jako zajištění poskytuje:

a)

obchodovatelná aktiva, která byla vydána a která jsou držena v členském státě její domácí národní centrální banky;

| b) | úvěrové pohledávky, u nichž se smlouva o úvěrové pohledávce řídí právem členského státu její domácí národní centrální banky; |
| --- | --- |

b)

úvěrové pohledávky, u nichž se smlouva o úvěrové pohledávce řídí právem členského státu její domácí národní centrální banky;

| c) | neobchodovatelné klientské dluhové nástroje kryté hypotékou, které byly vydány subjekty usazenými v členském státě její domácí národní centrální banky; |
| --- | --- |

c)

neobchodovatelné klientské dluhové nástroje kryté hypotékou, které byly vydány subjekty usazenými v členském státě její domácí národní centrální banky;

| d) | neobchodovatelné dluhové nástroje kryté způsobilými úvěrovými pohledávkami, které byly vydány a které jsou drženy v členském státě její domácí národní centrální banky;“; |
| --- | --- |

d)

neobchodovatelné dluhové nástroje kryté způsobilými úvěrovými pohledávkami, které byly vydány a které jsou drženy v členském státě její domácí národní centrální banky;“;

| 4) | V článku 2 se vkládá nový odstavec 42a, který zní:






  „(42a) | ‚rekapitalizací veřejnými dluhovými nástroji‘ jakákoli forma zvýšení upsaného základního kapitálu úvěrové instituce, při kterém se celá úhrada nebo její část poskytuje prostřednictvím přímého převodu dluhových nástrojů státu nebo veřejného sektoru na úvěrovou instituci, přičemž tyto dluhové nástroje vydal stát nebo subjekt veřejného sektoru poskytující úvěrové instituci nový kapitál;“; |
| --- | --- | --- |

4)

V článku 2 se vkládá nový odstavec 42a, který zní:

„(42a)

‚rekapitalizací veřejnými dluhovými nástroji‘ jakákoli forma zvýšení upsaného základního kapitálu úvěrové instituce, při kterém se celá úhrada nebo její část poskytuje prostřednictvím přímého převodu dluhových nástrojů státu nebo veřejného sektoru na úvěrovou instituci, přičemž tyto dluhové nástroje vydal stát nebo subjekt veřejného sektoru poskytující úvěrové instituci nový kapitál;“;

| 5) | V článku 2 se odstavec 70 nahrazuje tímto:






  „(70) | ‚neobchodovatelným aktivem‘ kterékoli z těchto aktiv: termínované vklady, úvěrové pohledávky, klientské dluhové nástroje kryté hypotékou a neobchodovatelné dluhové nástroje kryté způsobilými úvěrovými pohledávkami;“; |
| --- | --- | --- |

5)

V článku 2 se odstavec 70 nahrazuje tímto:

„(70)

‚neobchodovatelným aktivem‘ kterékoli z těchto aktiv: termínované vklady, úvěrové pohledávky, klientské dluhové nástroje kryté hypotékou a neobchodovatelné dluhové nástroje kryté způsobilými úvěrovými pohledávkami;“;

| 6) | V článku 2 se vkládá nový odstavec 70a, který zní:






  „(70a) | ‚Neobchodovatelnými dluhovými nástroji krytými způsobilými úvěrovými pohledávkami‘ dluhové nástroje:






  a) | které jsou přímo či nepřímo kryté úvěrovými pohledávkami, jež splňují všechna kritéria způsobilosti Eurosystému pro úvěrové pohledávky v souladu s oddílem 1 kapitoly 1 hlavy III částí čtvrté, s výhradou ustanovení článku 107f; |
| --- | --- | --- | --- |

6)

V článku 2 se vkládá nový odstavec 70a, který zní:

„(70a)

‚Neobchodovatelnými dluhovými nástroji krytými způsobilými úvěrovými pohledávkami‘ dluhové nástroje:

a)

které jsou přímo či nepřímo kryté úvěrovými pohledávkami, jež splňují všechna kritéria způsobilosti Eurosystému pro úvěrové pohledávky v souladu s oddílem 1 kapitoly 1 hlavy III částí čtvrté, s výhradou ustanovení článku 107f;

| b) | s dvojím postihem na: i) úvěrovou instituci, která je původcem podkladových úvěrových pohledávek, a na ii) dynamický soubor podkladových úvěrových pohledávek uvedených pod písm. a); |
| --- | --- |

b)

s dvojím postihem na: i) úvěrovou instituci, která je původcem podkladových úvěrových pohledávek, a na ii) dynamický soubor podkladových úvěrových pohledávek uvedených pod písm. a);

| c) | u nichž nedochází k tranšování rizika;“; |
| --- | --- |

c)

u nichž nedochází k tranšování rizika;“;

| 7) | V článku 8 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
  „3.   ECB může operace jemného doladění provádět v kterýkoli obchodní den Eurosystému s cílem kompenzovat nerovnováhu likvidity v udržovacím období pro povinné minimální rezervy. Není-li den obchodu, den zúčtování a den úhrady obchodním dnem národní centrální banky, nemusí příslušná domácí národní centrální banka tyto operace provádět.“; |
| --- | --- |

7)

V článku 8 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

„3.   ECB může operace jemného doladění provádět v kterýkoli obchodní den Eurosystému s cílem kompenzovat nerovnováhu likvidity v udržovacím období pro povinné minimální rezervy. Není-li den obchodu, den zúčtování a den úhrady obchodním dnem národní centrální banky, nemusí příslušná domácí národní centrální banka tyto operace provádět.“;

| 8) | Článek 55 se nahrazuje tímto:
  „Článek 55
  Kritéria způsobilosti pro účast na operacích měnové politiky Eurosystému
  S výhradou článku 57 umožní Eurosystém účast na operacích měnové politiky Eurosystému pouze institucím, které splňují tato kritéria:






  a) | podléhají systému minimálních rezerv Eurosystému podle článku 19.1 statutu ESCB a povinností na základě tohoto systému nejsou podle nařízení (ES) č. 2531/98 a nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9) zproštěny; |
| --- | --- | --- |

8)

Článek 55 se nahrazuje tímto:

„Článek 55

Kritéria způsobilosti pro účast na operacích měnové politiky Eurosystému

S výhradou článku 57 umožní Eurosystém účast na operacích měnové politiky Eurosystému pouze institucím, které splňují tato kritéria:

a)

podléhají systému minimálních rezerv Eurosystému podle článku 19.1 statutu ESCB a povinností na základě tohoto systému nejsou podle nařízení (ES) č. 2531/98 a nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9) zproštěny;

| b) | jsou:






  i) | institucemi podléhajícími přinejmenším jedné formě harmonizovaného dohledu Unie/EHP prováděného příslušnými orgány v souladu se směrnicí 2013/36/EU a nařízením (EU) č. 575/2013, |
| --- | --- | --- |

b)

jsou:

i)

institucemi podléhajícími přinejmenším jedné formě harmonizovaného dohledu Unie/EHP prováděného příslušnými orgány v souladu se směrnicí 2013/36/EU a nařízením (EU) č. 575/2013,

| ii) | úvěrovými institucemi ve veřejném vlastnictví ve smyslu čl. 123 odst. 2 Smlouvy, které podléhají dohledu, jenž je srovnatelný s dohledem ze strany příslušných orgánů podle směrnice 2013/36/EU a nařízení (EU) č. 575/2013, nebo |
| --- | --- |

ii)

úvěrovými institucemi ve veřejném vlastnictví ve smyslu čl. 123 odst. 2 Smlouvy, které podléhají dohledu, jenž je srovnatelný s dohledem ze strany příslušných orgánů podle směrnice 2013/36/EU a nařízení (EU) č. 575/2013, nebo

| iii) | institucemi podléhajícími neharmonizovanému dohledu ze strany příslušných orgánů, jenž je srovnatelný s harmonizovaným dohledem Unie/EHP prováděným příslušnými orgány podle směrnice 2013/36/EU a nařízení (EU) č. 575/2013, např. pobočky zřízené v členských státech, jejichž měnou je euro, institucemi zaregistrovanými mimo EHP; |
| --- | --- |

iii)

institucemi podléhajícími neharmonizovanému dohledu ze strany příslušných orgánů, jenž je srovnatelný s harmonizovaným dohledem Unie/EHP prováděným příslušnými orgány podle směrnice 2013/36/EU a nařízení (EU) č. 575/2013, např. pobočky zřízené v členských státech, jejichž měnou je euro, institucemi zaregistrovanými mimo EHP;

| c) | jsou finančně zdravé ve smyslu článku 55a; |
| --- | --- |

c)

jsou finančně zdravé ve smyslu článku 55a;

| d) | v souvislosti s konkrétním nástrojem či operací splňují všechny provozní požadavky uvedené ve smluvní či veřejnoprávní úpravě uplatňované národní centrální bankou nebo ECB.“ |
| --- | --- |

d)

v souvislosti s konkrétním nástrojem či operací splňují všechny provozní požadavky uvedené ve smluvní či veřejnoprávní úpravě uplatňované národní centrální bankou nebo ECB.“

| 9) | Doplňuje se nový článek 55a, který zní:
  „Článek 55a
  Hodnocení finančního zdraví institucí
  1.   Při hodnocení finančního zdraví jednotlivých institucí pro účely tohoto článku může Eurosystém zohlednit následující obezřetnostní informace:






  a) | čtvrtletní informace o kapitálovém, pákovém a likviditním poměru vykazované podle nařízení (EU) č. 575/2013 na individuálním a konsolidovaném základě v souladu s požadavky v oblasti dohledu; nebo |
| --- | --- | --- |

9)

Doplňuje se nový článek 55a, který zní:

„Článek 55a

Hodnocení finančního zdraví institucí

1.   Při hodnocení finančního zdraví jednotlivých institucí pro účely tohoto článku může Eurosystém zohlednit následující obezřetnostní informace:

a)

čtvrtletní informace o kapitálovém, pákovém a likviditním poměru vykazované podle nařízení (EU) č. 575/2013 na individuálním a konsolidovaném základě v souladu s požadavky v oblasti dohledu; nebo

| b) | případně obezřetnostní informace srovnatelné s informacemi podle písm. a). |
| --- | --- |

b)

případně obezřetnostní informace srovnatelné s informacemi podle písm. a).

2.   V případě, že takové obezřetnostní informace nebyly poskytnuty domácí národní centrální bance instituce a ani ECB ze strany orgánu dohledu instituce, může domácí centrální banka nebo ECB žádat po této instituci, aby jim takové informace zpřístupnila. Pokud tyto informace poskytla přímo instituce, předloží zároveň hodnocení těchto informací provedené příslušným orgánem dohledu. Požadovat lze i dodatečné ověření ze strany externího auditora.

3.   Pobočky vykazují informace o kapitálovém, pákovém a likviditním poměru v souladu s nařízením (EU) č. 575/2013 nebo případně informace srovnatelné úrovně ve vztahu k instituci, k níž pobočka patří, a to na individuálním a konsolidovaném základě v souladu s požadavky v oblasti dohledu.

4.   Pokud jde o hodnocení finančního zdraví institucí, které byly rekapitalizovány veřejnými dluhovými nástroji, může Eurosystém zohlednit metody takové rekapitalizace a její úlohu při zajišťování plnění kapitálových poměrů vykazovaných podle nařízení (EU) č. 575/2013, s přihlédnutím ke druhu a likviditě takových nástrojů a přístupu jejich emitenta na trh.

5.   Subjekty pro správu aktiv zřízené v důsledku řešení krize pomocí nástroje oddělení aktiv v souladu s článkem 26 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 806/2014 (3) nebo vnitrostátními právními předpisy provádějícími článek 42 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU (4) nejsou způsobilé k přístupu k operacím měnové politiky Eurosystému.

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 806/2014 ze dne 15. července 2014, kterým se stanoví jednotná pravidla a jednotný postup pro řešení krize úvěrových institucí a některých investičních podniků v rámci jednotného mechanismu pro řešení krizí a Jednotného fondu pro řešení krizí a mění nařízení (EU) č. 1093/2010 (Úř. věst. L 225, 30.7.2014, s. 1)."

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU ze dne 15. května 2014, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení krize úvěrových institucí a investičních podniků a kterou se mění směrnice Rady 82/891/EHS, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU a 2013/36/EU a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 a (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 190);“"

| 10) | V článku 96 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
  „3.   Pravidla uvedená v odstavcích 1 a 2 neplatí pro dlužníky nebo ručitele, kteří jsou vícestrannými rozvojovými bankami nebo mezinárodními organizacemi, a tito dlužníci nebo ručitelé jsou způsobilí bez ohledu na místo jejich usazení.“ |
| --- | --- |

10)

V článku 96 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

„3.   Pravidla uvedená v odstavcích 1 a 2 neplatí pro dlužníky nebo ručitele, kteří jsou vícestrannými rozvojovými bankami nebo mezinárodními organizacemi, a tito dlužníci nebo ručitelé jsou způsobilí bez ohledu na místo jejich usazení.“

| 11) | Článek 99 se nahrazuje tímto:
  „Článek 99
  Dodatečné právní požadavky na úvěrové pohledávky
  1.   Musí být splněny dodatečné právní požadavky, aby bylo zabezpečeno, že úvěrové pohledávky jsou platně zajištěny a že mohou být rychle realizovány v případě selhání protistrany. Tyto právní požadavky se týkají:






  a) | ověření existence úvěrových pohledávek; |
| --- | --- | --- |

11)

Článek 99 se nahrazuje tímto:

„Článek 99

Dodatečné právní požadavky na úvěrové pohledávky

1.   Musí být splněny dodatečné právní požadavky, aby bylo zabezpečeno, že úvěrové pohledávky jsou platně zajištěny a že mohou být rychle realizovány v případě selhání protistrany. Tyto právní požadavky se týkají:

a)

ověření existence úvěrových pohledávek;

| b) | platnosti smlouvy o mobilizaci úvěrových pohledávek; |
| --- | --- |

b)

platnosti smlouvy o mobilizaci úvěrových pohledávek;

| c) | plné účinnosti mobilizace vůči třetím stranám; |
| --- | --- |

c)

plné účinnosti mobilizace vůči třetím stranám;

| d) | absence omezení týkajících se mobilizace a realizace úvěrových pohledávek; |
| --- | --- |

d)

absence omezení týkajících se mobilizace a realizace úvěrových pohledávek;

| e) | absence omezení týkajících se bankovního tajemství a mlčenlivosti. |
| --- | --- |

e)

absence omezení týkajících se bankovního tajemství a mlčenlivosti.

2.   Obsah těchto právních požadavků je uveden v článcích 100 až 105. Další podrobnosti o specifických rysech národních jurisdikcí jsou k dispozici v příslušné vnitrostátní dokumentaci národních centrálních bank.“

| 12) | V kapitole 1 hlavy III části čtvrté se doplňuje nový oddíl:
  „Oddíl 4

  Kritéria způsobilosti neobchodovatelných dluhových nástrojů krytých způsobilými úvěrovými pohledávkami

  Článek 107a
  Způsobilý druh aktiva
  1.   Způsobilým druhem aktiva jsou dluhové nástroje odpovídající definici neobchodovatelných dluhových nástrojů krytých způsobilými úvěrovými pohledávkami v čl. 2 odst. 70a.
  2.   Neobchodovatelné dluhové nástroje kryté způsobilými úvěrovými pohledávkami musí znít na pevně a bezpodmínečně stanovenou částku jistiny a mít kupónovou strukturu, která splňuje kritéria vymezená v článku 63. Soubor zajišťovacích aktiv obsahuje pouze úvěrové pohledávky, pro které je k dispozici:






  a) | specifický vzor pro vykazování údajů o úvěrech, pokud jde o neobchodovatelné dluhové nástroje kryté způsobilými úvěrovými pohledávkami, nebo |
| --- | --- | --- |

12)

V kapitole 1 hlavy III části čtvrté se doplňuje nový oddíl:

„Oddíl 4

Kritéria způsobilosti neobchodovatelných dluhových nástrojů krytých způsobilými úvěrovými pohledávkami

Článek 107a

Způsobilý druh aktiva

1.   Způsobilým druhem aktiva jsou dluhové nástroje odpovídající definici neobchodovatelných dluhových nástrojů krytých způsobilými úvěrovými pohledávkami v čl. 2 odst. 70a.

2.   Neobchodovatelné dluhové nástroje kryté způsobilými úvěrovými pohledávkami musí znít na pevně a bezpodmínečně stanovenou částku jistiny a mít kupónovou strukturu, která splňuje kritéria vymezená v článku 63. Soubor zajišťovacích aktiv obsahuje pouze úvěrové pohledávky, pro které je k dispozici:

a)

specifický vzor pro vykazování údajů o úvěrech, pokud jde o neobchodovatelné dluhové nástroje kryté způsobilými úvěrovými pohledávkami, nebo

| b) | vzor pro vykazování údajů o úvěrech, pokud jde o cenné papíry kryté aktivy v souladu s článkem 73. |
| --- | --- |

b)

vzor pro vykazování údajů o úvěrech, pokud jde o cenné papíry kryté aktivy v souladu s článkem 73.

3.   Podkladové úvěrové pohledávky jsou pohledávky vůči dlužníkům usazeným v členském státě, jehož měnou je euro. Původcem je protistrana Eurosystému usazená v členském státě, jehož měnou je euro, a emitent nabyl úvěrovou pohledávku od původce.

4.   Emitentem neobchodovatelného dluhového nástroje krytého způsobilými úvěrovými pohledávkami je jednotka pro speciální účel usazená v členském státě, jehož měnou je euro. Účastníci transakce, kteří nejsou emitentem, dlužníky z podkladových úvěrových pohledávek ani původcem, jsou usazeni v EHP.

5.   Neobchodovatelné dluhové nástroje kryté způsobilými úvěrovými pohledávkami musí být denominovány v euru nebo v jedné z bývalých měn členských států, jejichž měnou je euro.

6.   Po kladném hodnocení Eurosystém schválí strukturu neobchodovatelného dluhového nástroje krytého způsobilými úvěrovými pohledávkami jako způsobilé zajištění Eurosystému.

7.   Rozhodným právem, kterým se řídí neobchodovatelné dluhové nástroje kryté způsobilými úvěrovými pohledávkami, původce, dlužníci a případně ručitelé podkladových úvěrových pohledávek, dohody o podkladových úvěrových pohledávkách a jakékoli dohody, kterými se zajišťuje přímý či nepřímý převod podkladových úvěrových pohledávek z původce na emitenta, je právo státu, ve kterém je emitent usazen.

8.   Neobchodovatelné dluhové nástroje kryté způsobilými úvěrovými pohledávkami musí splňovat požadavky týkající se místa emise a postupů vypořádání stanovené v článcích 66 a 67.

Článek 107b

Nepodřízenost ve vztahu k neobchodovatelným dluhovým nástrojům krytým způsobilými úvěrovými pohledávkami

Neobchodovatelné dluhové nástroje kryté způsobilými úvěrovými pohledávkami nesmí zakládat práva k jistině a/nebo úroku, která jsou podřízena právům držitelů jiných dluhových nástrojů téhož emitenta.

Článek 107c

Požadavky na úvěrovou kvalitu

Neobchodovatelné dluhové nástroje kryté způsobilými úvěrovými pohledávkami musí splňovat požadavky Eurosystému na úvěrovou kvalitu, jež jsou stanoveny v oddíle 3 kapitoly 2 hlavy III části čtvrté.

Článek 107d

Nabytí podkladových úvěrových pohledávek emitentem

Soubor podkladových úvěrových pohledávek musí emitent nabýt od původce způsobem, který Eurosystém považuje za ‚skutečný prodej‘ nebo za rovnocenný ‚skutečnému prodeji‘, který je vynutitelný vůči jakékoli třetí straně a který je mimo dosah původce a jeho věřitelů, a to i v případě úpadku původce.

Článek 107e

Požadavky na průhlednost ve vztahu k neobchodovatelným dluhovým nástrojům krytým způsobilými úvěrovými pohledávkami

1.   Neobchodovatelné dluhové nástroje kryté způsobilými úvěrovými pohledávkami musí splňovat požadavky na průhlednost na úrovni struktury neobchodovatelných dluhových nástrojů krytých způsobilými úvěrovými pohledávkami a na úrovni jednotlivých podkladových úvěrových pohledávek.

2.   Na úrovni struktury neobchodovatelných dluhových nástrojů krytých způsobilými úvěrovými pohledávkami se zveřejní podrobné informace o základních údajích týkajících se transakcí, jako jsou identifikace účastníků transakce, souhrn klíčových strukturálních rysů neobchodovatelných dluhových nástrojů krytých způsobilými úvěrovými pohledávkami, souhrnný popis zajištění a podmínek neobchodovatelných dluhových nástrojů krytých způsobilými úvěrovými pohledávkami. V průběhu hodnocení může Eurosystém vyžadovat od třetí osoby, kterou považuje za relevantní, mimo jiné od emitenta a/nebo původce, jakoukoli dokumentaci o transakci a právní stanoviska, jež považuje za nezbytné.

3.   Na úrovni jednotlivých podkladových úvěrových pohledávek se zpřístupní komplexní a standardizované údaje o úvěrech týkající se souboru podkladových úvěrových pohledávek v souladu s postupy uvedenými v příloze VIII, s výjimkou ustanovení týkajících se periodicity vykazování a přechodného období. Aby byly neobchodovatelné dluhové nástroje kryté způsobilými úvěrovými pohledávkami způsobilé, musí být všechny podkladové úvěrové pohledávky homogenní, tj. musí je být možné vykázat pomocí jednotného vzoru pro vykazování údajů o úvěrech. Eurosystém může po vyhodnocení příslušných údajů rozhodnout, že neobchodovatelný dluhový nástroj krytý způsobilými úvěrovými pohledávkami není homogenní.

4.   Údaje o úvěrech se vykazují nejméně jedenkrát měsíčně, nejpozději do jednoho měsíce od rozhodného dne. Rozhodným dnem, za který jsou údaje o úvěrech vykazovány, je poslední den v měsíci. Nejsou-li údaje o úvěrech vykázány nebo aktualizovány do jednoho měsíce od rozhodného dne, přestává být daný neobchodovatelný dluhový nástroj krytý způsobilými úvěrovými pohledávkami způsobilým.

5.   Požadavky na kvalitu údajů platné pro cenné papíry kryté aktivy se uplatní na neobchodovatelné dluhové nástroje kryté způsobilými úvěrovými pohledávkami, včetně specifických vzorů pro vykazování údajů o úvěrech, pokud jde neobchodovatelné dluhové nástroje kryté způsobilými úvěrovými pohledávkami. Pro dosažení minimální přijatelné úrovně kvality údajů o úvěrech, pokud jde o neobchodovatelné dluhové nástroje kryté způsobilými úvěrovými pohledávkami, se nestanoví žádné přechodné období.

6.   Při posuzování způsobilosti Eurosystém zohledňuje: a) všechny případy nepředložení povinných údajů a b) jak často dochází k tomu, že jednotlivá pole údajů o úvěrech neobsahují smysluplné údaje.

Článek 107f

Druhy způsobilých podkladových úvěrových pohledávek

1.   Všechny podkladové úvěrové pohledávky musí splňovat kritéria způsobilosti úvěrových pohledávek stanovená v oddílu 1 kapitoly 1 hlavy III části čtvrté, s výhradou změn uvedených v tomto článku.

2.   Aby bylo zabezpečeno platné zajištění podkladových úvěrových pohledávek, které by umožnilo emitentovi a držitelům neobchodovatelných dluhových nástrojů krytých způsobilými úvěrovými pohledávkami tyto úvěrové pohledávky rychle realizovat v případě selhání původce, musí být splněny následující dodatečné právní požadavky vymezené v odstavcích 3 až 9:

| a) | ověření existence podkladových úvěrových pohledávek; |
| --- | --- |

a)

ověření existence podkladových úvěrových pohledávek;

| b) | platnost smlouvy o mobilizaci podkladových úvěrových pohledávek; |
| --- | --- |

b)

platnost smlouvy o mobilizaci podkladových úvěrových pohledávek;

| c) | plná účinnost mobilizace vůči třetím stranám; |
| --- | --- |

c)

plná účinnost mobilizace vůči třetím stranám;

| d) | absence omezení týkajících se převodu podkladových úvěrových pohledávek; |
| --- | --- |

d)

absence omezení týkajících se převodu podkladových úvěrových pohledávek;

| e) | absence omezení týkajících se realizace podkladových úvěrových pohledávek; |
| --- | --- |

e)

absence omezení týkajících se realizace podkladových úvěrových pohledávek;

| f) | absence omezení týkajících se bankovního tajemství a mlčenlivosti.
  Další podrobnosti o specifických rysech národních jurisdikcí jsou uvedeny v příslušné vnitrostátní dokumentaci národních centrálních bank. |
| --- | --- |

f)

absence omezení týkajících se bankovního tajemství a mlčenlivosti.

Další podrobnosti o specifických rysech národních jurisdikcí jsou uvedeny v příslušné vnitrostátní dokumentaci národních centrálních bank.

3.   Národní centrální banka země, v níž je původce usazen, nebo orgány dohledu či externí auditoři jednorázově ověří vhodnost postupů používaných původcem za účelem předložení informací o podkladových úvěrových pohledávkách Eurosystému.

4.   S cílem ověřit existenci podkladových úvěrových pohledávek provede národní centrální banka země, v níž je původce usazen, přinejmenším tyto kroky:

| a) | Nejméně jednou za čtvrtletí obdrží od původce písemné potvrzení, v němž původce potvrdí:






  i) | existenci podkladových úvěrových pohledávek; toto potvrzení lze nahradit prověřením informací vedených v centrálních registrech úvěrů, pokud existují; |
| --- | --- | --- |

a)

Nejméně jednou za čtvrtletí obdrží od původce písemné potvrzení, v němž původce potvrdí:

i)

existenci podkladových úvěrových pohledávek; toto potvrzení lze nahradit prověřením informací vedených v centrálních registrech úvěrů, pokud existují;

| ii) | soulad podkladových úvěrových pohledávek s kritérii způsobilosti používanými Eurosystémem; |
| --- | --- |

ii)

soulad podkladových úvěrových pohledávek s kritérii způsobilosti používanými Eurosystémem;

| iii) | že podkladové úvěrové pohledávky nejsou zároveň použity jako zajištění ve prospěch třetí strany a že původce nebude tyto podkladové úvěrové pohledávky mobilizovat jako zajištění ve prospěch Eurosystému nebo třetí strany; |
| --- | --- |

iii)

že podkladové úvěrové pohledávky nejsou zároveň použity jako zajištění ve prospěch třetí strany a že původce nebude tyto podkladové úvěrové pohledávky mobilizovat jako zajištění ve prospěch Eurosystému nebo třetí strany;

| iv) | že se původce zaváže nejpozději během následujícího obchodního dne příslušnou národní centrální banku informovat o jakékoli události, která podstatně ovlivňuje hodnotu podkladových úvěrových pohledávek jako zajištění, především o předčasném, částečném nebo úplném splacení, snížení ratingu a podstatných změnách podmínek podkladových úvěrových pohledávek. |
| --- | --- |

iv)

že se původce zaváže nejpozději během následujícího obchodního dne příslušnou národní centrální banku informovat o jakékoli události, která podstatně ovlivňuje hodnotu podkladových úvěrových pohledávek jako zajištění, především o předčasném, částečném nebo úplném splacení, snížení ratingu a podstatných změnách podmínek podkladových úvěrových pohledávek.

| b) | Národní centrální banka země, v níž se původce nachází, nebo příslušné centrální registry úvěrů, příslušné orgány bankovního dohledu nebo externí auditoři provádějí namátkové kontroly kvality a přesnosti písemného potvrzení původců, a to pomocí doručení fyzické dokumentace nebo inspekcí na místě. Ve vztahu ke každé podkladové úvěrové pohledávce se kontrolují minimálně informace o charakteristikách, které určují existenci a způsobilost podkladových úvěrových pohledávek. V případě původců s interními systémy na bázi ratingů schválenými rámcem Eurosystému pro hodnocení úvěrového rizika se provádějí dodatečné kontroly hodnocení úvěrové kvality podkladových úvěrových pohledávek, včetně kontrol pravděpodobnosti selhání dlužníků z úvěrových pohledávek kryjících neobchodovatelné dluhové nástroje kryté způsobilými úvěrovými pohledávkami, které jsou použity jako zajištění pro úvěrové operace Eurosystému. |
| --- | --- |

b)

Národní centrální banka země, v níž se původce nachází, nebo příslušné centrální registry úvěrů, příslušné orgány bankovního dohledu nebo externí auditoři provádějí namátkové kontroly kvality a přesnosti písemného potvrzení původců, a to pomocí doručení fyzické dokumentace nebo inspekcí na místě. Ve vztahu ke každé podkladové úvěrové pohledávce se kontrolují minimálně informace o charakteristikách, které určují existenci a způsobilost podkladových úvěrových pohledávek. V případě původců s interními systémy na bázi ratingů schválenými rámcem Eurosystému pro hodnocení úvěrového rizika se provádějí dodatečné kontroly hodnocení úvěrové kvality podkladových úvěrových pohledávek, včetně kontrol pravděpodobnosti selhání dlužníků z úvěrových pohledávek kryjících neobchodovatelné dluhové nástroje kryté způsobilými úvěrovými pohledávkami, které jsou použity jako zajištění pro úvěrové operace Eurosystému.

| c) | Pokud jde o kontroly, které v souladu s čl. 107f odst. 3, odst. 4 písm. a) nebo odst. 4 písm. b) provádí národní centrální banka země, v níž se původce nachází, orgány dohledu, externí auditoři nebo centrální registry úvěrů, musí být osoby, které tyto kontroly provádějí, oprávněny takové úkony uskutečňovat, a to v souladu s příslušnými vnitrostátními předpisy nebo na smluvním základě, je-li to nezbytné. |
| --- | --- |

c)

Pokud jde o kontroly, které v souladu s čl. 107f odst. 3, odst. 4 písm. a) nebo odst. 4 písm. b) provádí národní centrální banka země, v níž se původce nachází, orgány dohledu, externí auditoři nebo centrální registry úvěrů, musí být osoby, které tyto kontroly provádějí, oprávněny takové úkony uskutečňovat, a to v souladu s příslušnými vnitrostátními předpisy nebo na smluvním základě, je-li to nezbytné.

5.   Dohoda o převodu podkladových úvěrových pohledávek na emitenta nebo o jejich mobilizaci převodem, postoupením nebo zastavením musí být mezi emitentem a původcem a/nebo případně nabyvatelem/postupníkem/zástavním věřitelem platná podle příslušných vnitrostátních právních předpisů. Původce a/nebo případně nabyvatel musí splnit všechny právní náležitosti nezbytné k zajištění platnosti smlouvy a k zabezpečení platného nepřímého či přímého převodu podkladových úvěrových pohledávek jako zajištění. Pokud jde o vyrozumění dlužníka, platí v závislosti na příslušných vnitrostátních právních předpisech níže uvedené.

| a) | V určitých případech může být nutné vyrozumění dlužníka nebo veřejná registrace: i) (přímého či nepřímého) převodu podkladových úvěrových pohledávek na emitenta; nebo ii) pokud protistrany mobilizují neobchodovatelné dluhové nástroje kryté způsobilými úvěrovými pohledávkami jako zajištění ve prospěch domácí národní centrální banky s cílem zajistit úplnou účinnost takového převodu nebo mobilizace vůči třetím stranám; a zejména iii) s cílem zajistit přednost zástavního nároku emitenta (pokud jde o podkladové úvěrové pohledávky) a/nebo domácí národní centrální banky (pokud jde o neobchodovatelné dluhové nástroje kryté způsobilými úvěrovými pohledávkami jako zajištění) vůči ostatním věřitelům. V takových případech musí být tyto požadavky na vyrozumění či registraci splněny: i) předem nebo v okamžiku převodu (přímého či nepřímého) podkladových úvěrových pohledávek na emitenta; nebo ii) v okamžiku, kdy protistrany mobilizují neobchodovatelné dluhové nástroje kryté způsobilými úvěrovými pohledávkami jako zajištění ve prospěch domácí národní centrální banky. |
| --- | --- |

a)

V určitých případech může být nutné vyrozumění dlužníka nebo veřejná registrace: i) (přímého či nepřímého) převodu podkladových úvěrových pohledávek na emitenta; nebo ii) pokud protistrany mobilizují neobchodovatelné dluhové nástroje kryté způsobilými úvěrovými pohledávkami jako zajištění ve prospěch domácí národní centrální banky s cílem zajistit úplnou účinnost takového převodu nebo mobilizace vůči třetím stranám; a zejména iii) s cílem zajistit přednost zástavního nároku emitenta (pokud jde o podkladové úvěrové pohledávky) a/nebo domácí národní centrální banky (pokud jde o neobchodovatelné dluhové nástroje kryté způsobilými úvěrovými pohledávkami jako zajištění) vůči ostatním věřitelům. V takových případech musí být tyto požadavky na vyrozumění či registraci splněny: i) předem nebo v okamžiku převodu (přímého či nepřímého) podkladových úvěrových pohledávek na emitenta; nebo ii) v okamžiku, kdy protistrany mobilizují neobchodovatelné dluhové nástroje kryté způsobilými úvěrovými pohledávkami jako zajištění ve prospěch domácí národní centrální banky.

| b) | Pokud se nevyžaduje předchozí vyrozumění dlužníka či veřejná registrace podle bodu a), jak je uvedeno v příslušné vnitrostátní dokumentaci, vyžaduje se následné vyrozumění dlužníka. Následné vyrozumění znamená, že dlužník je o převodu či mobilizaci podkladových úvěrových pohledávek vyrozuměn podle příslušné vnitrostátní dokumentace bezprostředně poté, co dojde k selhání nebo podobné úvěrové události, jak je upřesněno v příslušné vnitrostátní dokumentaci. |
| --- | --- |

b)

Pokud se nevyžaduje předchozí vyrozumění dlužníka či veřejná registrace podle bodu a), jak je uvedeno v příslušné vnitrostátní dokumentaci, vyžaduje se následné vyrozumění dlužníka. Následné vyrozumění znamená, že dlužník je o převodu či mobilizaci podkladových úvěrových pohledávek vyrozuměn podle příslušné vnitrostátní dokumentace bezprostředně poté, co dojde k selhání nebo podobné úvěrové události, jak je upřesněno v příslušné vnitrostátní dokumentaci.

| c) | Písmena a) a b) představují minimální požadavky. Eurosystém může rozhodnout, že bude vyžadovat předchozí vyrozumění nebo registraci nad rámec výše uvedených situací, a to i v případě nástrojů na doručitele. |
| --- | --- |

c)

Písmena a) a b) představují minimální požadavky. Eurosystém může rozhodnout, že bude vyžadovat předchozí vyrozumění nebo registraci nad rámec výše uvedených situací, a to i v případě nástrojů na doručitele.

6.   Podkladové úvěrové pohledávky musí být plně převoditelné a musí je být možné bez omezení převést na emitenta. Dohody o podkladových úvěrových pohledávkách nebo jiná smluvní ujednání mezi původcem a dlužníkem nesmí obsahovat žádná omezující ustanovení ohledně převodu zajištění. Dohody o podkladových úvěrových pohledávkách nebo jiná smluvní ujednání mezi původcem a dlužníkem nesmí obsahovat žádná omezující ustanovení týkající se realizace podkladových úvěrových pohledávek, ať už se týká požadavků na formu, čas nebo jiný aspekt realizace, tak aby byl Eurosystém schopen realizovat zajištění neobchodovatelných dluhových nástrojů krytých způsobilými úvěrovými pohledávkami.

7.   Bez ohledu na odstavec 6 se ustanovení, která omezují postoupení podílů na syndikovaném úvěru bankám, finančním institucím a subjektům, které se pravidelně zabývají vytvářením či nákupem úvěrů, cenných papírů nebo jiných finančních aktiv či investováním do nich nebo které byly za těmito účely zřízeny, nepovažují za omezení realizace podkladových úvěrových pohledávek.

8.   Bez ohledu na odstavce 6 a 7 se facility agent pro inkaso a rozdělování plateb a pro správu úvěru nepovažuje za omezení převodu a realizace podílu na syndikovaném úvěru za předpokladu, že:

| a) | facility agent je úvěrovou institucí nacházející se v členském státě a |
| --- | --- |

a)

facility agent je úvěrovou institucí nacházející se v členském státě a

| b) | vztah mezi příslušným členem syndikátu a facility agentem může být převáděn spolu s podílem na syndikovaném úvěru nebo jako jeho část. |
| --- | --- |

b)

vztah mezi příslušným členem syndikátu a facility agentem může být převáděn spolu s podílem na syndikovaném úvěru nebo jako jeho část.

9.   Původce a dlužník se musí smluvně dohodnout, že dlužník bezpodmínečně souhlasí s tím, aby původce, emitent a jakákoli protistrana mobilizující neobchodovatelný dluhový nástroj krytý způsobilými úvěrovými pohledávkami poskytli Eurosystému podrobné informace o podkladové úvěrové pohledávce a o dlužníkovi, které jsou vyžadovány příslušnou národní centrální bankou, aby bylo zajištěno platné zajištění podkladových úvěrových pohledávek a možnost rychlé realizace podkladových úvěrových pohledávek v případě selhání původce/emitenta.“;

| 13) | V kapitole 2 hlavy III části čtvrté se doplňuje nový oddíl:
  „Oddíl 3

  Požadavky Eurosystému na úvěrovou kvalitu neobchodovatelných dluhových nástrojů krytých způsobilými úvěrovými pohledávkami

  Článek 112a
  Požadavky Eurosystému na úvěrovou kvalitu neobchodovatelných dluhových nástrojů krytých způsobilými úvěrovými pohledávkami
  1.   Neobchodovatelné dluhové nástroje kryté způsobilými úvěrovými pohledávkami nemusí být hodnoceny jedním ze čtyř zdrojů úvěrového hodnocení, které Eurosystém akceptuje v souladu s obecnými akceptačními kritérii obsaženými v hlavě V části čtvrté.
  2.   Každá podkladová úvěrová pohledávka v souboru zajišťovacích aktiv neobchodovatelných dluhových nástrojů krytých způsobilými úvěrovými pohledávkami musí mít hodnocení úvěrového rizika vypracované jedním ze čtyř zdrojů úvěrového hodnocení, které Eurosystém akceptuje v souladu s obecnými akceptačními kritérii obsaženými v hlavě V části čtvrté. Kromě toho použitý systém či zdroj úvěrového hodnocení musí být totožný se systémem či zdrojem zvoleným původcem v souladu s článkem 110. Použijí se pravidla týkající se požadavků Eurosystému na úvěrovou kvalitu podkladových úvěrových pohledávek stanovená v oddíle 1.
  3.   Úvěrová kvalita každé podkladové úvěrové pohledávky v souboru zajišťovacích aktiv neobchodovatelných dluhových nástrojů krytých způsobilými úvěrovými pohledávkami se hodnotí na základě úvěrové kvality dlužníka nebo ručitele, která minimálně splňuje stupeň úvěrové kvality 3 ve smyslu harmonizované ratingové stupnice Eurosystému.“; |
| --- | --- |

13)

V kapitole 2 hlavy III části čtvrté se doplňuje nový oddíl:

„Oddíl 3

Požadavky Eurosystému na úvěrovou kvalitu neobchodovatelných dluhových nástrojů krytých způsobilými úvěrovými pohledávkami

Článek 112a

Požadavky Eurosystému na úvěrovou kvalitu neobchodovatelných dluhových nástrojů krytých způsobilými úvěrovými pohledávkami

1.   Neobchodovatelné dluhové nástroje kryté způsobilými úvěrovými pohledávkami nemusí být hodnoceny jedním ze čtyř zdrojů úvěrového hodnocení, které Eurosystém akceptuje v souladu s obecnými akceptačními kritérii obsaženými v hlavě V části čtvrté.

2.   Každá podkladová úvěrová pohledávka v souboru zajišťovacích aktiv neobchodovatelných dluhových nástrojů krytých způsobilými úvěrovými pohledávkami musí mít hodnocení úvěrového rizika vypracované jedním ze čtyř zdrojů úvěrového hodnocení, které Eurosystém akceptuje v souladu s obecnými akceptačními kritérii obsaženými v hlavě V části čtvrté. Kromě toho použitý systém či zdroj úvěrového hodnocení musí být totožný se systémem či zdrojem zvoleným původcem v souladu s článkem 110. Použijí se pravidla týkající se požadavků Eurosystému na úvěrovou kvalitu podkladových úvěrových pohledávek stanovená v oddíle 1.

3.   Úvěrová kvalita každé podkladové úvěrové pohledávky v souboru zajišťovacích aktiv neobchodovatelných dluhových nástrojů krytých způsobilými úvěrovými pohledávkami se hodnotí na základě úvěrové kvality dlužníka nebo ručitele, která minimálně splňuje stupeň úvěrové kvality 3 ve smyslu harmonizované ratingové stupnice Eurosystému.“;

| 14) | V kapitole 2 hlavy VI části čtvrté se doplňuje nový článek:
  „Článek 133a
  Zavedení opatření ke kontrole rizika pro neobchodovatelné dluhové nástroje kryté způsobilými úvěrovými pohledávkami
  Každá podkladová úvěrová pohledávka zahrnutá v souboru zajišťovacích aktiv podléhá srážce při ocenění uplatňované na individuální úrovni podle pravidel stanovených v článku 131. Souhrnná hodnota podkladových úvěrových pohledávek zahrnutých v souboru zajišťovacích aktiv po uplatnění srážek musí zůstat vždy rovna hodnotě nesplacené částky jistiny neobchodovatelného dluhového nástroje krytého způsobilými úvěrovými pohledávkami nebo tuto hodnotu převýšit. Pokud souhrnná hodnota klesne pod prahovou hodnotu uvedenou v předchozí větě, ocení se neobchodovatelný dluhový nástroj krytý způsobilými úvěrovými pohledávkami nulovou hodnotou.“; |
| --- | --- |

14)

V kapitole 2 hlavy VI části čtvrté se doplňuje nový článek:

„Článek 133a

Zavedení opatření ke kontrole rizika pro neobchodovatelné dluhové nástroje kryté způsobilými úvěrovými pohledávkami

Každá podkladová úvěrová pohledávka zahrnutá v souboru zajišťovacích aktiv podléhá srážce při ocenění uplatňované na individuální úrovni podle pravidel stanovených v článku 131. Souhrnná hodnota podkladových úvěrových pohledávek zahrnutých v souboru zajišťovacích aktiv po uplatnění srážek musí zůstat vždy rovna hodnotě nesplacené částky jistiny neobchodovatelného dluhového nástroje krytého způsobilými úvěrovými pohledávkami nebo tuto hodnotu převýšit. Pokud souhrnná hodnota klesne pod prahovou hodnotu uvedenou v předchozí větě, ocení se neobchodovatelný dluhový nástroj krytý způsobilými úvěrovými pohledávkami nulovou hodnotou.“;

| 15) | V hlavě VIII části čtvrté se doplňuje nový článek 138a:
  „Článek 138a
  Použití dluhových nástrojů v souvislosti s rekapitalizací veřejnými dluhovými nástroji
  Veřejné dluhové nástroje použité při rekapitalizaci protistrany může tato protistrana nebo jakákoli jiná protistrana, která je s ní ‚úzce propojena‘ ve smyslu čl. 138 odst. 2, použít jako zajištění, jestliže Eurosystém považuje úroveň přístupu jejich emitenta na trh za přiměřenou, rovněž s přihlédnutím k úloze těchto nástrojů při rekapitalizaci.“; |
| --- | --- |

15)

V hlavě VIII části čtvrté se doplňuje nový článek 138a:

„Článek 138a

Použití dluhových nástrojů v souvislosti s rekapitalizací veřejnými dluhovými nástroji

Veřejné dluhové nástroje použité při rekapitalizaci protistrany může tato protistrana nebo jakákoli jiná protistrana, která je s ní ‚úzce propojena‘ ve smyslu čl. 138 odst. 2, použít jako zajištění, jestliže Eurosystém považuje úroveň přístupu jejich emitenta na trh za přiměřenou, rovněž s přihlédnutím k úloze těchto nástrojů při rekapitalizaci.“;

| 16) | Článek 148 se nahrazuje tímto:
  „Článek 148
  Všeobecné zásady
  1.   Protistrany mohou způsobilá aktiva používat na přeshraničním základě v celé eurozóně pro všechny druhy úvěrových operací Eurosystému.
  2.   Protistrany mohou způsobilá aktiva s výjimkou termínovaných vkladů a neobchodovatelných dluhových nástrojů krytých způsobilými úvěrovými pohledávkami mobilizovat pro přeshraniční užití takto:






  a) | obchodovatelná aktiva se mobilizují prostřednictvím: i) způsobilých propojení mezi systémy pro vypořádání obchodů s cennými papíry v EHP, které jsou kladně hodnoceny podle rámce Eurosystému pro hodnocení uživatelů, ii) příslušných postupů modelu korespondentské centrální banky a iii) způsobilých propojení ve spojení s modelem korespondentské centrální banky a |
| --- | --- | --- |

16)

Článek 148 se nahrazuje tímto:

„Článek 148

Všeobecné zásady

1.   Protistrany mohou způsobilá aktiva používat na přeshraničním základě v celé eurozóně pro všechny druhy úvěrových operací Eurosystému.

2.   Protistrany mohou způsobilá aktiva s výjimkou termínovaných vkladů a neobchodovatelných dluhových nástrojů krytých způsobilými úvěrovými pohledávkami mobilizovat pro přeshraniční užití takto:

a)

obchodovatelná aktiva se mobilizují prostřednictvím: i) způsobilých propojení mezi systémy pro vypořádání obchodů s cennými papíry v EHP, které jsou kladně hodnoceny podle rámce Eurosystému pro hodnocení uživatelů, ii) příslušných postupů modelu korespondentské centrální banky a iii) způsobilých propojení ve spojení s modelem korespondentské centrální banky a

| b) | úvěrové pohledávky a klientské dluhové nástroje kryté hypotékou se mobilizují v souladu s příslušnými postupy modelu korespondentské centrální banky, neboť je nelze převádět prostřednictvím systémů pro vypořádání obchodů s cennými papíry. |
| --- | --- |

b)

úvěrové pohledávky a klientské dluhové nástroje kryté hypotékou se mobilizují v souladu s příslušnými postupy modelu korespondentské centrální banky, neboť je nelze převádět prostřednictvím systémů pro vypořádání obchodů s cennými papíry.

3.   Obchodovatelná aktiva mohou být využita prostřednictvím účtu národní centrální banky v systému vypořádání obchodů s cennými papíry nacházejícího se v jiné zemi, než ve které se nalézá příslušná národní centrální banka, pokud Eurosystém využití takového účtu schválil.

4.   De Nederlandsche Bank je oprávněna používat svůj účet u Euroclear Bank k vypořádání zajištěných transakcí s euroobligacemi emitovanými v tomto mezinárodním centrálním depozitáři cenných papírů. Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland je oprávněna otevřít podobný účet u Euroclear Bank. Tento účet může být využíván pro všechna způsobilá aktiva držená v Euroclear Bank, tj. včetně způsobilých aktiv převedených do Euroclear Bank prostřednictvím způsobilých spojení.

5.   Protistrany způsobilá aktiva převádějí prostřednictvím účtů pro zúčtování cenných papírů v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry, které byly kladně hodnoceny podle rámce Eurosystému pro hodnocení uživatelů.

6.   Protistrana, která nemá bezpečný depozitní účet u národní centrální banky nebo účet pro zúčtování cenných papírů v systému vypořádání obchodů s cennými papíry, který byl kladně hodnocen podle rámce Eurosystému pro hodnocení uživatelů, může transakce vypořádat prostřednictvím účtu pro zúčtování cenných papírů nebo bezpečného depozitního účtu korespondentské úvěrové instituce.“;

| 17) | Článek 158 se nahrazuje tímto:
  „Článek 158
  Diskreční opatření, která mohou být přijata z důvodu obezřetnosti či v případě selhání
  1.   Z důvodu obezřetnosti může Eurosystém přijmout jakékoli z těchto opatření:






  a) | dočasně nebo úplně vyloučit anebo omezit přístup protistrany k operacím měnové politiky Eurosystému podle smluvní nebo veřejnoprávní úpravy uplatňované její domácí národní centrální bankou nebo ECB; |
| --- | --- | --- |

17)

Článek 158 se nahrazuje tímto:

„Článek 158

Diskreční opatření, která mohou být přijata z důvodu obezřetnosti či v případě selhání

1.   Z důvodu obezřetnosti může Eurosystém přijmout jakékoli z těchto opatření:

a)

dočasně nebo úplně vyloučit anebo omezit přístup protistrany k operacím měnové politiky Eurosystému podle smluvní nebo veřejnoprávní úpravy uplatňované její domácí národní centrální bankou nebo ECB;

| b) | odmítnout aktiva mobilizovaná určitou protistranou jako zajištění při úvěrových operacích Eurosystému, omezit jejich použití nebo u nich uplatnit dodatečné srážky, a to na základě jakýchkoli informací, které Eurosystém považuje za relevantní, zejména pokud se zdá, že úvěrová kvalita protistrany vykazuje značnou korelaci s úvěrovou kvalitou aktiv mobilizovaných jako zajištění. |
| --- | --- |

b)

odmítnout aktiva mobilizovaná určitou protistranou jako zajištění při úvěrových operacích Eurosystému, omezit jejich použití nebo u nich uplatnit dodatečné srážky, a to na základě jakýchkoli informací, které Eurosystém považuje za relevantní, zejména pokud se zdá, že úvěrová kvalita protistrany vykazuje značnou korelaci s úvěrovou kvalitou aktiv mobilizovaných jako zajištění.

2.   Protistranám, které podléhají dohledu podle čl. 55 písm. b) bodu i), avšak nesplňují kapitálové požadavky stanovené nařízením (EU) č. 575/2013 na individuálním a/nebo konsolidovaném základě v souladu s požadavky v oblasti dohledu, a protistranám, které podléhají srovnatelnému dohledu podle čl. 55 písm. b) bodu iii), avšak nesplňují požadavky srovnatelné s kapitálovými požadavky stanovenými v nařízení (EU) č. 575/2013 na individuálním a/nebo konsolidovaném základě, se dočasně nebo úplně vyloučí anebo omezí přístup k operacím měnové politiky Eurosystému z důvodu obezřetnosti. Výjimkou jsou případy, kdy má Eurosystém za to, že soulad může být obnoven prostřednictvím odpovídajících a včasných rekapitalizačních opatření, jak stanoví Rada guvernérů.

3.   V souvislosti s hodnocením finančního zdraví protistrany podle čl. 55 písm. c) a aniž by tím byla dotčena jakákoli jiná diskreční opatření, může Eurosystém z důvodu obezřetnosti dočasně nebo úplně vyloučit anebo omezit přístup těchto protistran k operacím měnové politiky Eurosystému:

| a) | protistran, u nichž informace o kapitálovém poměru podle nařízení (EU) č. 575/2013 nebyly příslušné národní centrální bance a ECB zpřístupněny včas, a to nejpozději do 14 týdnů od konce příslušného čtvrtletí; |
| --- | --- |

a)

protistran, u nichž informace o kapitálovém poměru podle nařízení (EU) č. 575/2013 nebyly příslušné národní centrální bance a ECB zpřístupněny včas, a to nejpozději do 14 týdnů od konce příslušného čtvrtletí;

| b) | protistran, které nejsou povinny vykazovat informace o kapitálovém poměru podle nařízení (EU) č. 575/2013, avšak u nichž nebyly příslušné národní centrální bance a ECB zpřístupněny informace srovnatelného standardu ve smyslu čl. 55 písm. b) bodu iii) včas, a to nejpozději do 14 týdnů od konce příslušného čtvrtletí. |
| --- | --- |

b)

protistran, které nejsou povinny vykazovat informace o kapitálovém poměru podle nařízení (EU) č. 575/2013, avšak u nichž nebyly příslušné národní centrální bance a ECB zpřístupněny informace srovnatelného standardu ve smyslu čl. 55 písm. b) bodu iii) včas, a to nejpozději do 14 týdnů od konce příslušného čtvrtletí.

V případě, kdy byl přístup k operacím měnové politiky Eurosystému dočasně nebo úplně vyloučen anebo omezen, může být tento přístup obnoven, jakmile budou příslušné informace zpřístupněny národní centrální bance a ECB a Eurosystém rozhodne, že protistrana splňuje kritéria finančního zdraví podle čl. 55 písm. c).

4.   Aniž by byla dotčena jakákoli jiná diskreční opatření, omezí Eurosystém z důvodu obezřetnosti přístup k operacím měnové politiky Eurosystému těm protistranám, u nichž mají příslušné orgány za to, že jsou v ‚selhání nebo je jejich selhání pravděpodobné‘ na základě podmínek stanovených v čl. 18 odst. 4 písm. a) až d) nařízení (EU) č. 806/2014 nebo ve vnitrostátních právních předpisech provádějících čl. 32 odst. 4 písm. a) až d) směrnice 2014/59/EU. Omezení musí odpovídat úrovni přístupu k úvěrovým operacím Eurosystému v době, kdy se má za to, že jsou protistrany v ‚selhání nebo je jejich selhání pravděpodobné‘.

5.   Kromě omezení přístupu k operacím měnové politiky Eurosystému podle odstavce 4 může Eurosystém z důvodu obezřetnosti dočasně nebo úplně vyloučit anebo dále omezit přístup protistran k operacím měnové politiky Eurosystému, jestliže se má za to, že jsou v ‚selhání nebo je jejich selhání pravděpodobné‘ podle odstavce 4 a splňují některou z následujících podmínek:

| a) | nepodléhají opatření k řešení krize uplatňovanému orgánem příslušným k řešení krize, jelikož existuje přiměřená vyhlídka na to, že selhání instituce v přiměřené lhůtě zabrání alternativní opatření soukromého sektoru nebo orgánu dohledu podle čl. 18 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 806/2014 a vnitrostátních právních předpisů provádějících čl. 32 odst. 1 písm. b) směrnice 2014/59/EU s ohledem na vývoj takového alternativního opatření soukromého sektoru nebo orgánu dohledu; |
| --- | --- |

a)

nepodléhají opatření k řešení krize uplatňovanému orgánem příslušným k řešení krize, jelikož existuje přiměřená vyhlídka na to, že selhání instituce v přiměřené lhůtě zabrání alternativní opatření soukromého sektoru nebo orgánu dohledu podle čl. 18 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 806/2014 a vnitrostátních právních předpisů provádějících čl. 32 odst. 1 písm. b) směrnice 2014/59/EU s ohledem na vývoj takového alternativního opatření soukromého sektoru nebo orgánu dohledu;

| b) | s ohledem na vývoj opatření k řešení krize jsou hodnoceny jako protistrany splňující podmínky pro řešení krize podle čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014 nebo vnitrostátních právních předpisů provádějících čl. 32 odst. 1 směrnice 2014/59/EU; |
| --- | --- |

b)

s ohledem na vývoj opatření k řešení krize jsou hodnoceny jako protistrany splňující podmínky pro řešení krize podle čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014 nebo vnitrostátních právních předpisů provádějících čl. 32 odst. 1 směrnice 2014/59/EU;

| c) | jsou vytvořeny v důsledku opatření k řešení krize, jak je definováno v čl. 3 odst. 10 nařízení (EU) č. 806/2014 a ve vnitrostátních právních předpisech provádějících čl. 2 odst. 40 směrnice 2014/59/EU, nebo v důsledku alternativního opatření soukromého sektoru nebo orgánu dohledu podle čl. 18 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 806/2014 a vnitrostátních právních předpisů provádějících čl. 32 odst. 1 písm. b) směrnice 2014/59/EU. |
| --- | --- |

c)

jsou vytvořeny v důsledku opatření k řešení krize, jak je definováno v čl. 3 odst. 10 nařízení (EU) č. 806/2014 a ve vnitrostátních právních předpisech provádějících čl. 2 odst. 40 směrnice 2014/59/EU, nebo v důsledku alternativního opatření soukromého sektoru nebo orgánu dohledu podle čl. 18 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 806/2014 a vnitrostátních právních předpisů provádějících čl. 32 odst. 1 písm. b) směrnice 2014/59/EU.

6.   Kromě omezení přístupu k operacím měnové politiky Eurosystému podle odstavce 4 Eurosystém dočasně nebo úplně vyloučí anebo dále omezí přístup k operacím měnové politiky Eurosystému z důvodu obezřetnosti v případě protistran, u nichž se má za to, že jsou v ‚selhání nebo je jejich selhání pravděpodobné‘, a u nichž nebylo zavedeno opatření k řešení krize, ani neexistuje přiměřená vyhlídka, že selhání instituce odvrátí v přiměřené lhůtě alternativní opatření soukromého sektoru nebo orgánu dohledu podle čl. 18 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 806/2014 a vnitrostátních právních předpisů provádějících čl. 32 odst. 1 písm. b) směrnice 2014/59/EU.

7.   Je-li diskreční opatření založeno na obezřetnostních informacích, Eurosystém využije tyto informace poskytnuté orgány dohledu nebo protistranami způsobem, který je nezbytný pro plnění úkolů Eurosystému při provádění měnové politiky a který jim přesně odpovídá.

8.   Eurosystém může dočasně nebo úplně vyloučit anebo může omezit přístup protistran k operacím měnové politiky Eurosystému, dojde-li u nich k selhání podle smluvní nebo veřejnoprávní úpravy uplatňované Eurosystémem.

9.   Veškerá diskreční opatření Eurosystému se uplatňují přiměřeným a nediskriminačním způsobem a jsou Eurosystémem řádně odůvodněna.“;

| 18) | V článku 170 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
  „2.   Místem řešení sporů jsou soudy členského státu, jehož měnou je euro a ve kterém se národní centrální banka nachází, aniž je dotčena příslušnost Soudního dvora Evropské unie.“ |
| --- | --- |

18)

V článku 170 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Místem řešení sporů jsou soudy členského státu, jehož měnou je euro a ve kterém se národní centrální banka nachází, aniž je dotčena příslušnost Soudního dvora Evropské unie.“

Článek 2

Nabytí účinku a provádění

1.   Tyto obecné zásady nabývají účinku dnem oznámení národním centrálním bankám.

2.   Národní centrální banky přijmou opatření nezbytná k dosažení souladu s těmito obecnými zásadami a použijí je ode dne 2. listopadu 2015. Nejpozději do 6. října 2015 informují ECB o textech a prostředcích týkajících se těchto opatření.

Článek 3

Určení

Tyto obecné zásady jsou určeny všem centrálním bankám Eurosystému.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 27. srpna 2015.

Za Radu guvernérů ECB

prezident ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  Obecné zásady Evropské centrální banky (EU) 2015/510 ze dne 19. prosince 2014 o provádění rámce měnové politiky Eurosystému (ECB/2014/60) (Úř. věst. L 91, 2.4.2015, s. 3).

1

---