# Euroopa Liidu L 287/2015

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 287 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 58. köide31. oktoober 2015 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 287

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

58. köide31. oktoober 2015

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2015/1961, 26. oktoober 2015, millega muudetakse määrust (EL) 2015/104 teatavate kalapüügivõimaluste osas | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1962, 28. oktoober 2015, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 404/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad | 6 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1963, 30. oktoober 2015, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kaaliumatsesulfaami impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks | 52 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1964, 30. oktoober 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 65 |
| | | OTSUSED |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2015/1965, 27. oktoober 2015, millega võetakse vastu Šveitsi panus Euroopa Liidu nõuandemissiooni Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine) (EUAM Ukraine/4/2015) | 67 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2015/1966, 9. juuli 2014, riigiabi SA.34118 (2012/C ex 2011/N) kohta, mida Saksamaa kavatseb anda ettevõtjatele Porsche Leipzig GmbH ja Dr. Ing. h.c. F. Porsche Aktiengesellschaft
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 4075 all)

   (
  1
  ) | 68 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) 2015/1961, 26. oktoober 2015, millega muudetakse määrust (EL) 2015/104 teatavate kalapüügivõimaluste osas

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1962, 28. oktoober 2015, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 404/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad

6

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1963, 30. oktoober 2015, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kaaliumatsesulfaami impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

52

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1964, 30. oktoober 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

65

OTSUSED

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2015/1965, 27. oktoober 2015, millega võetakse vastu Šveitsi panus Euroopa Liidu nõuandemissiooni Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine) (EUAM Ukraine/4/2015)

67

*

Komisjoni otsus (EL) 2015/1966, 9. juuli 2014, riigiabi SA.34118 (2012/C ex 2011/N) kohta, mida Saksamaa kavatseb anda ettevõtjatele Porsche Leipzig GmbH ja Dr. Ing. h.c. F. Porsche Aktiengesellschaft
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 4075 all)

   (
  1
  )

ex

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 4075 all)

1

68

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 31.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 287/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 287/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2015/1961,

26. oktoober 2015,

millega muudetakse määrust (EL) 2015/104 teatavate kalapüügivõimaluste osas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) uusimate teaduslike nõuannete kohaselt on heeringavaru ICESi IIIa rajoonis Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (1) artikli 4 punkti 18 tähenduses bioloogiliselt ohututes piirides. Määruse (EL) 2015/104 (2) I lisas tuleks heeringavaru puhul seega märkida, et selle varu suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 8 sätestatud erandit. |
| --- | --- |

(1)

Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) uusimate teaduslike nõuannete kohaselt on heeringavaru ICESi IIIa rajoonis Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (1) artikli 4 punkti 18 tähenduses bioloogiliselt ohututes piirides. Määruse (EL) 2015/104 (2) I lisas tuleks heeringavaru puhul seega märkida, et selle varu suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 8 sätestatud erandit.

| (2) | ICESi uusimatest teaduslikest nõuannetest järeldub samuti, et heeringa lubatud kogupüüki võib 2015. aastal ICESi VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk rajoonides teataval määral suurendada ning et see on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõikes 2 sätestatud ühise kalanduspoliitika eesmärkidega. |
| --- | --- |

(2)

ICESi uusimatest teaduslikest nõuannetest järeldub samuti, et heeringa lubatud kogupüüki võib 2015. aastal ICESi VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk rajoonides teataval määral suurendada ning et see on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõikes 2 sätestatud ühise kalanduspoliitika eesmärkidega.

| (3) | ICESi VIId rajoonis olid atlandi merilesta varu suhtes 2015. aastal kehtestatud kriteeriumid. Nüüd on maksimaalset jätkusuutlikku saagikust käsitleva nõuande ja ICESi uusima teadusliku nõuande kohaselt kõnealune varu oluliselt suurenenud. Üheks arvukuse suurenemise tagajärjeks on märkimisväärne tagasiheide atlandi merilesta kaaspüügi korral. Seetõttu on asjakohane suurendada atlandi merilesta lubatud kogupüüki ICESi VIId rajoonis tasemeni, mis vähendaks tagasiheidet, ilma et see mõjutaks negatiivselt atlandi merilesta varu ja teisi kalavarusid samas geograafilises piirkonnas. |
| --- | --- |

(3)

ICESi VIId rajoonis olid atlandi merilesta varu suhtes 2015. aastal kehtestatud kriteeriumid. Nüüd on maksimaalset jätkusuutlikku saagikust käsitleva nõuande ja ICESi uusima teadusliku nõuande kohaselt kõnealune varu oluliselt suurenenud. Üheks arvukuse suurenemise tagajärjeks on märkimisväärne tagasiheide atlandi merilesta kaaspüügi korral. Seetõttu on asjakohane suurendada atlandi merilesta lubatud kogupüüki ICESi VIId rajoonis tasemeni, mis vähendaks tagasiheidet, ilma et see mõjutaks negatiivselt atlandi merilesta varu ja teisi kalavarusid samas geograafilises piirkonnas.

| (4) | 30. juunil 2015 avaldas ICESi nõuande, milles käsitleti kilu püüki ICESi IIa rajooni ja ICESi IV alapiirkonna liidu vetes 2015. aasta juulist kuni 2016. aasta juunini. Nimetatud nõuande kohaselt lubatakse soovitud kogupüügina püüda 506 000 tonni ning selle aluseks on andmed populatsiooni hea juurdekasvu kohta, uued hinnangud kalastussuremuse osas ning mudeli jaoks ajakohastatud sisendnäitajad. |
| --- | --- |

(4)

30. juunil 2015 avaldas ICESi nõuande, milles käsitleti kilu püüki ICESi IIa rajooni ja ICESi IV alapiirkonna liidu vetes 2015. aasta juulist kuni 2016. aasta juunini. Nimetatud nõuande kohaselt lubatakse soovitud kogupüügina püüda 506 000 tonni ning selle aluseks on andmed populatsiooni hea juurdekasvu kohta, uued hinnangud kalastussuremuse osas ning mudeli jaoks ajakohastatud sisendnäitajad.

| (5) | Määrusega (EL) 2015/104 on kilu puhul lubatud kogupüük ICESi IIa rajooni ja ICESi IV alapiirkonna liidu vetes 2015. aastal 227 000 tonni. Lubatud kogupüüki tuleks ICESi 30. juunil 2015 esitatud nõuande põhjal suurendada, et võimaldada kõnealuse kalavaru optimaalset püüki. |
| --- | --- |

(5)

Määrusega (EL) 2015/104 on kilu puhul lubatud kogupüük ICESi IIa rajooni ja ICESi IV alapiirkonna liidu vetes 2015. aastal 227 000 tonni. Lubatud kogupüüki tuleks ICESi 30. juunil 2015 esitatud nõuande põhjal suurendada, et võimaldada kõnealuse kalavaru optimaalset püüki.

| (6) | Kuna ICESi 30. juunil 2015 esitatud nõuanne hõlmab ajavahemikku 2015. aasta juulist kuni 2016. aasta juunini, tuleks ICESi soovitatud maksimaalsest püügikogusest 2015. aasta püügivõimaluste suurendamisel võtta arvesse vaid teatavat osa. |
| --- | --- |

(6)

Kuna ICESi 30. juunil 2015 esitatud nõuanne hõlmab ajavahemikku 2015. aasta juulist kuni 2016. aasta juunini, tuleks ICESi soovitatud maksimaalsest püügikogusest 2015. aasta püügivõimaluste suurendamisel võtta arvesse vaid teatavat osa.

| (7) | Norra tursiku lubatud kogupüük ICESi IIIa rajoonis ning IIa rajoonis ja IV alapiirkonna liidu vetes on praegu kindlaks määratud ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. oktoobrini 2015. Kuna ICESi nõuanded avaldatakse üksnes 2015. aasta viimases kvartalis, tuleks neis piirkondades norra tursiku puhul kehtiva lubatud kogupüügi kohaldamisperioodi pikendada 2015. aasta lõpuni. |
| --- | --- |

(7)

Norra tursiku lubatud kogupüük ICESi IIIa rajoonis ning IIa rajoonis ja IV alapiirkonna liidu vetes on praegu kindlaks määratud ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. oktoobrini 2015. Kuna ICESi nõuanded avaldatakse üksnes 2015. aasta viimases kvartalis, tuleks neis piirkondades norra tursiku puhul kehtiva lubatud kogupüügi kohaldamisperioodi pikendada 2015. aasta lõpuni.

| (8) | Norra püügimahu ülekandmise tulemusena lubatakse liidu laevadel püüda ICESi I ja II püügipiirkonna Norra vetes meriahvenat 1 500 tonni. |
| --- | --- |

(8)

Norra püügimahu ülekandmise tulemusena lubatakse liidu laevadel püüda ICESi I ja II püügipiirkonna Norra vetes meriahvenat 1 500 tonni.

| (9) | Määrust (EL) 2015/104 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(9)

Määrust (EL) 2015/104 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) 2015/104 muudetakse järgmiselt.

| 1) | IA lisa muudetakse järgmiselt.






  a) | Püügivõimaluste tabeli kanne heeringa (Clupea harengus) kohta IIIa püügipiirkonnas asendatakse järgmisega:










  „Liik: | Heeringas (3)


  Clupea harengus | Püügipiirkond: | IIIa
  (HER/03A.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Taani | 18 034 (4) | | |
| Saksamaa | 289 (4) | | |
| Rootsi | 18 865 (4) | | |
| Liit | 37 188 (4) | | |
| Norra | 5 816 | | |
| Fääri saared | 600 (5) | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | 43 604 | | Analüütiline TAC
  Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 ei kohaldata.
  Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata.
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 3. |

1)

IA lisa muudetakse järgmiselt.

a)

Püügivõimaluste tabeli kanne heeringa (Clupea harengus) kohta IIIa püügipiirkonnas asendatakse järgmisega:

„Liik:

Heeringas (3)

Clupea harengus

Püügipiirkond:

IIIa

(HER/03A.)

Taani

18 034 (4)

Saksamaa

289 (4)

Rootsi

18 865 (4)

Liit

37 188 (4)

Norra

5 816

Fääri saared

600 (5)

Lubatud kogupüük (TAC)

43 604

Analüütiline TAC

Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 ei kohaldata.

Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata.

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 3.

| b) | Püügivõimaluste tabeli kanne heeringa (Clupea harengus) kohta püügipiirkondades VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk asendatakse järgmisega:










  „Liik: | Heeringas

  Clupea harengus | Püügipiirkond: | VIIg (6), VIIh (6), VIIj (6) ja VIIk (6)

  (HER/7G-K.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa | 213 | | |
| Prantsusmaa | 1 185 | | |
| Iirimaa | 16 591 | | |
| Madalmaad | 1 185 | | |
| Ühendkuningriik | 24 | | |
| Liit | 19 198 | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | 19 198 | | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 3. |

b)

Püügivõimaluste tabeli kanne heeringa (Clupea harengus) kohta püügipiirkondades VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk asendatakse järgmisega:

Clupea harengus

„Liik:

„Liik:

Heeringas

Clupea harengus

Clupea harengus

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

VIIg (6), VIIh (6), VIIj (6) ja VIIk (6)

6

6

6

6

(HER/7G-K.)

Saksamaa

213

Prantsusmaa

1 185

Iirimaa

16 591

Madalmaad

1 185

Ühendkuningriik

24

Liit

19 198

Lubatud kogupüük (TAC)

19 198

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 3.

| c) | Püügivõimaluste tabeli kanne atlandi merilesta (Pleuronectes platessa) kohta püügipiirkondades VIId ja VIIe asendatakse järgmisega:










  „Liik: | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa | Püügipiirkond: | VIId ja VIIe
  (PLE/7DE.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 1 018 (7) | | |
| Prantsusmaa | 3 395 (7) | | |
| Ühendkuningriik | 1 810 (7) | | |
| Liit | 6 223 | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | 6 223 | | Analüütiline TAC |

c)

Püügivõimaluste tabeli kanne atlandi merilesta (Pleuronectes platessa) kohta püügipiirkondades VIId ja VIIe asendatakse järgmisega:

Pleuronectes platessa

„Liik:

„Liik:

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

Pleuronectes platessa

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

VIId ja VIIe

(PLE/7DE.)

Belgia

1 018 (7)

7

Prantsusmaa

3 395 (7)

7

Ühendkuningriik

1 810 (7)

7

Liit

6 223

Lubatud kogupüük (TAC)

6 223

Analüütiline TAC

| d) | Püügivõimaluste tabeli kanne kilu (Sprattus sprattus) ja seotud kaaspüügi kohta IIa ja IV püügipiirkonna liidu vetes asendatakse järgmisega:










  „Liik: | Kilu ja seotud kaaspüük

  Sprattus sprattus | Püügipiirkond: | IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed
  (SPR/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 3 929 (8) | | |
| Taani | 310 987 (8) | | |
| Saksamaa | 3 929 (8) | | |
| Prantsusmaa | 3 929 (8) | | |
| Madalmaad | 3 929 (8) | | |
| Rootsi | 1 330 (8)
   (9) | | |
| Ühendkuningriik | 12 967 (8) | | |
| Liit | 341 000 | | |
| Norra | 9 000 | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | 350 000 | | Analüütiline TAC
  Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 3. |

d)

Püügivõimaluste tabeli kanne kilu (Sprattus sprattus) ja seotud kaaspüügi kohta IIa ja IV püügipiirkonna liidu vetes asendatakse järgmisega:

Sprattus sprattus

„Liik:

„Liik:

Kilu ja seotud kaaspüük

Sprattus sprattus

Sprattus sprattus

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed

(SPR/2AC4-C)

Belgia

3 929 (8)

8

Taani

310 987 (8)

8

Saksamaa

3 929 (8)

8

Prantsusmaa

3 929 (8)

8

Madalmaad

3 929 (8)

8

Rootsi

1 330 (8)
   (9)

8

9

Ühendkuningriik

12 967 (8)

8

Liit

341 000

Norra

9 000

Lubatud kogupüük (TAC)

350 000

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 3.

| e) | Kustutatakse püügivõimaluste tabelis norra tursiku (Trisopterus esmarki) ja seotud kaaspüügi kohta IIIa püügipiirkonnas ning IIa ja IV püügipiirkonna liidu vetes esitatud kande joonealune märkus 3. |
| --- | --- |

e)

Kustutatakse püügivõimaluste tabelis norra tursiku (Trisopterus esmarki) ja seotud kaaspüügi kohta IIIa püügipiirkonnas ning IIa ja IV püügipiirkonna liidu vetes esitatud kande joonealune märkus 3.

Trisopterus esmarki

| 2) | Lisas IB esitatud püügivõimaluste tabelis asendatakse kanne meriahvenate (Sebastes spp.) kohta I ja II püügipiirkonna Norra vetes järgmisega:










  „Liik: | Meriahvenad

  Sebastes spp. | Püügipiirkond: | I ja II püügipiirkonna Norra veed
  (RED/1N2AB.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa | 766 | | |
| Hispaania | 95 | | |
| Prantsusmaa | 84 | | |
| Portugal | 405 | | |
| Ühendkuningriik | 150 | | |
| Liit | 1 500 | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata | | Analüütiline TAC
  Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 ei kohaldata.
  Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata.” |

2)

Lisas IB esitatud püügivõimaluste tabelis asendatakse kanne meriahvenate (Sebastes spp.) kohta I ja II püügipiirkonna Norra vetes järgmisega:

Sebastes

„Liik:

„Liik:

Meriahvenad

Sebastes spp.

Sebastes

Püügipiirkond:

Püügipiirkond:

I ja II püügipiirkonna Norra veed

(RED/1N2AB.)

Saksamaa

766

Hispaania

95

Prantsusmaa

84

Portugal

405

Ühendkuningriik

150

Liit

1 500

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Analüütiline TAC

Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 ei kohaldata.

Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 26. oktoober 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

C. DIESCHBOURG

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

1

(2)  Nõukogu 19. jaanuari 2015. aasta määrus (EL) 2015/104, millega määratakse 2015. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, millega muudetakse määrust (EL) nr 43/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 779/2014 (ELT L 22, 28.1.2015, lk 1).

2

(3)  Püütud kogused, kui heeringas on püütud püügivahenditega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm.

3

(4)  Eritingimus: kuni 50 % sellest võib püüda IV püügipiirkonna liidu vetes (HER/*04-C.).

4

(5)  Võib püüda üksnes Skagerrakis (HER/*03AN.).”

5

(6)  Seda püügipiirkonda on suurendatud alaga, mille piirid on järgmised:

6

| — | põhjas laiuskraad 52° 30′ N, |
| --- | --- |

—

põhjas laiuskraad 52° 30′ N,

| — | lõunas laiuskraad 52° 00′ N, |
| --- | --- |

—

lõunas laiuskraad 52° 00′ N,

| — | läänes Iirimaa rannik, |
| --- | --- |

—

läänes Iirimaa rannik,

| — | idas Ühendkuningriigi rannik.” |
| --- | --- |

—

idas Ühendkuningriigi rannik.”

(7)  Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvatele ja täielikult dokumenteeritud kalapüügikatsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 1 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse II jaotise II peatükis sätestatud tingimustele.”

7

(8)  Ilma et see piiraks lossimiskohustuse kohaldamist, võib hariliku soomuslesta ja merlangi püügi arvestada maha kuni 2 %st kvoodist (OTH/*2AC4C), tingimusel et nimetatud liikide püük ja kaaspüük ei ületa 9 % kõnealusest kilu ja seotud kaaspüügi kogukvoodist, arvestatuna määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 8 kohaselt.

8

(9)  Kaasa arvatud tobiad.”

9

---

| 31.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 287/6 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 287/6

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1962,

28. oktoober 2015,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 404/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 5, artikli 8 lõiget 2, artikli 9 lõiget 10, artikli 15 lõiget 9, artikli 21 lõiget 7, artikli 22 lõiget 7, artikli 24 lõiget 8, artikli 33 lõiget 10, artikli 37 lõiget 4, artikli 58 lõiget 9, artikli 60 lõiget 7, artikli 64 lõiget 2, artikli 73 lõiget 9, artikli 74 lõiget 6, artikli 76 lõiget 4, artikli 78 lõiget 2, artikli 92 lõiget 5, artikli 105 lõiget 6, artikli 106 lõiget 4, artikli 111 lõiget 3, artikli 116 lõiget 6 ja artikli 117 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1006/2008, mis käsitleb ühenduse kalalaevadele loa andmist püügitegevuseks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse vetele ja millega muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2847/93 ja (EÜ) nr 1627/94 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 3317/94, (2) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1380/2013 (3) tunnistati kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 2371/2002 (4). Seepärast tuleks vastavalt muuta asjaomaseid viiteid komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 404/2011 (5). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1380/2013 (3) tunnistati kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 2371/2002 (4). Seepärast tuleks vastavalt muuta asjaomaseid viiteid komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 404/2011 (5).

| (2) | Komisjon on välja töötanud uue vahendi andmete vahetamiseks, mida tuleks kasutada kõigi määruse (EÜ) nr 1224/2009 (edaspidi „kontrollimäärus”) artiklites 33, 111 ja 116 ning määruse (EÜ) nr 1006/2008 artiklis 13 osutatud elektrooniliste andmevahetuste puhul. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon on välja töötanud uue vahendi andmete vahetamiseks, mida tuleks kasutada kõigi määruse (EÜ) nr 1224/2009 (edaspidi „kontrollimäärus”) artiklites 33, 111 ja 116 ning määruse (EÜ) nr 1006/2008 artiklis 13 osutatud elektrooniliste andmevahetuste puhul.

| (3) | Laeva Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) identifitseerimisnumbrit, nagu on sätestatud resolutsioonis A.1078(28), mille IMO võttis vastu 4. detsembril 2013, ja 1974. aasta SOLASe konventsiooni XI-1 peatüki eeskirja 3 sätteid tuleks kohaldada liidu kalalaevade suhtes, olenemata sellest, kus nad tegutsevad, ning liidu vetes tegutsevate kolmandate riikide kalalaevade suhtes. Kõnealune identifitseerimisnumber võimaldab laeva täpselt kindlaks teha ning selle tegevust aja jooksul jälgida ja kontrollida, olenemata nime, omaniku või lipuriigi muutmisest, ja tagab kalandustoodete jälgitavuse kogu turustusahelas, eelkõige juhul, kui laevad võivad tegeleda ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata (ETR-) kalapüügiga. |
| --- | --- |

(3)

Laeva Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) identifitseerimisnumbrit, nagu on sätestatud resolutsioonis A.1078(28), mille IMO võttis vastu 4. detsembril 2013, ja 1974. aasta SOLASe konventsiooni XI-1 peatüki eeskirja 3 sätteid tuleks kohaldada liidu kalalaevade suhtes, olenemata sellest, kus nad tegutsevad, ning liidu vetes tegutsevate kolmandate riikide kalalaevade suhtes. Kõnealune identifitseerimisnumber võimaldab laeva täpselt kindlaks teha ning selle tegevust aja jooksul jälgida ja kontrollida, olenemata nime, omaniku või lipuriigi muutmisest, ja tagab kalandustoodete jälgitavuse kogu turustusahelas, eelkõige juhul, kui laevad võivad tegeleda ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata (ETR-) kalapüügiga.

| (4) | Komisjon on välja töötanud uue vahendi laevaseiresüsteemi (VMS) andmete vahetamiseks, mida tuleks kasutada kõigi kontrollimääruse artiklites 111 ja 116 osutatud elektrooniliste andmevahetuste puhul. Seepärast tuleks muuta rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 artikleid 24 ja 28 ning jätta välja rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 V lisa. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon on välja töötanud uue vahendi laevaseiresüsteemi (VMS) andmete vahetamiseks, mida tuleks kasutada kõigi kontrollimääruse artiklites 111 ja 116 osutatud elektrooniliste andmevahetuste puhul. Seepärast tuleks muuta rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 artikleid 24 ja 28 ning jätta välja rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 V lisa.

| (5) | Kontrollimääruse artikli 14 lõike 2 punkti d kohaselt peab püügipäevik sisaldama laeva sadamast lahkumise kuupäeva. Selleks et kõiki ühe ja sama püügireisiga seotud teateid oleks võimalik tuvastada ja seostada, peaksid laevade kaptenid, kelle suhtes kehtib püügipäeviku andmete elektroonilise registreerimise ja esitamise kohustus, edastama lipuliikmesriigi pädevatele asutustele väljumisteate esimese teatena enne mis tahes püügitoimingu alustamist ja mis tahes järgnevat andmeedastust. Seepärast tuleks muuta rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 artiklit 47. |
| --- | --- |

(5)

Kontrollimääruse artikli 14 lõike 2 punkti d kohaselt peab püügipäevik sisaldama laeva sadamast lahkumise kuupäeva. Selleks et kõiki ühe ja sama püügireisiga seotud teateid oleks võimalik tuvastada ja seostada, peaksid laevade kaptenid, kelle suhtes kehtib püügipäeviku andmete elektroonilise registreerimise ja esitamise kohustus, edastama lipuliikmesriigi pädevatele asutustele väljumisteate esimese teatena enne mis tahes püügitoimingu alustamist ja mis tahes järgnevat andmeedastust. Seepärast tuleks muuta rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 artiklit 47.

| (6) | Liikmesriikidevahelise ning liikmesriikide ja komisjoni või tema määratud asutuse vahelise andmete vahetamise eeskirju, millele on osutatud kontrollimääruse artiklites 111 ja 116 ning määruse (EÜ) nr 1006/2008 artiklis 13, tuleb muuta, et võtta arvesse uusi õigusnorme, uue tehnoloogia ja uute vormide väljatöötamist ning rahvusvahelisi standardeid. Kehtestada tuleb elektroonilise andmeedastuse üldpõhimõtted, paranduste tegemise menetlused ning standardid, mida kasutada laevaseiresüsteemi, püügi- ja müügitegevusega seotud andmete vahetamiseks ja püügiaruannete esitamiseks, ning vormides muudatuste tegemise menetlused. Seepärast tuleks kohandada rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 artikleid 43, 45 ja 91 ning XII lisa ja kehtestada uued eeskirjad. |
| --- | --- |

(6)

Liikmesriikidevahelise ning liikmesriikide ja komisjoni või tema määratud asutuse vahelise andmete vahetamise eeskirju, millele on osutatud kontrollimääruse artiklites 111 ja 116 ning määruse (EÜ) nr 1006/2008 artiklis 13, tuleb muuta, et võtta arvesse uusi õigusnorme, uue tehnoloogia ja uute vormide väljatöötamist ning rahvusvahelisi standardeid. Kehtestada tuleb elektroonilise andmeedastuse üldpõhimõtted, paranduste tegemise menetlused ning standardid, mida kasutada laevaseiresüsteemi, püügi- ja müügitegevusega seotud andmete vahetamiseks ja püügiaruannete esitamiseks, ning vormides muudatuste tegemise menetlused. Seepärast tuleks kohandada rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 artikleid 43, 45 ja 91 ning XII lisa ja kehtestada uued eeskirjad.

| (7) | Laevaseiresüsteemi andmete ning elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi andmete reaalajas ja vahetut elektroonilist vahetamist, millele on osutatud kontrollimääruse artikli 111 lõikes 1, tuleks veelgi ühtlustada. Lipuliikmesriik peaks tagama, et elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi andmed, mille ta on saanud oma kalalaevadelt ajal, mil need püüavad kala rannikuäärse liikmesriigi vetes, edastatakse automaatselt ja reaalajas asjaomasele rannikuäärsele liikmesriigile. Seepärast tuleks muuta rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 artiklit 44. |
| --- | --- |

(7)

Laevaseiresüsteemi andmete ning elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi andmete reaalajas ja vahetut elektroonilist vahetamist, millele on osutatud kontrollimääruse artikli 111 lõikes 1, tuleks veelgi ühtlustada. Lipuliikmesriik peaks tagama, et elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi andmed, mille ta on saanud oma kalalaevadelt ajal, mil need püüavad kala rannikuäärse liikmesriigi vetes, edastatakse automaatselt ja reaalajas asjaomasele rannikuäärsele liikmesriigile. Seepärast tuleks muuta rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 artiklit 44.

| (8) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1379/2013 (6) muudeti kontrollimäärust, kehtestades eeskirjad teabe kohta, mis tuleb esitada kalandus- ja vesiviljelustoodete tarbijatele, ning ladustamismehhanismiga hõlmatud kalandus- ja vesiviljelustoodete kontrolli kohta. Rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 artiklid 66, 67 ja 112 tuleks nende uute eeskirjadega kooskõlla viia ning artikkel 68 tuleks välja jätta. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1379/2013 (6) muudeti kontrollimäärust, kehtestades eeskirjad teabe kohta, mis tuleb esitada kalandus- ja vesiviljelustoodete tarbijatele, ning ladustamismehhanismiga hõlmatud kalandus- ja vesiviljelustoodete kontrolli kohta. Rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 artiklid 66, 67 ja 112 tuleks nende uute eeskirjadega kooskõlla viia ning artikkel 68 tuleks välja jätta.

| (9) | Vee või jää mahaarvamist ei tuleks kohaldada selliste pelaagiliste liikide suhtes, mis on ette nähtud tööstuslikel eesmärkidel lossimiseks, võttes arvesse sellise tegevuse eripärasid kala ladustamisel ja käitlemisel. Euroopa Liidu, Fääri saarte ja Norra vahelise kalanduskokkuleppe raames, mis käsitleb kalavarude majandamist Kirde-Atlandi vetes ajavahemikul 2014–2018, on vastu võetud nii sarnane säte tööstuslikul eesmärgil lossimiseks ette nähtud pelaagiliste liikide kohta kui ka uued meetmed seoses lossitud heeringa, makrelli, stauriidi ja põhjaputassuu kaalumise ning inspekteerimisega. Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 artiklid 74, 78, 79, 80, 82, 83, 85, 88, 89 ja 107 nende uute eeskirjadega kooskõlla viia. |
| --- | --- |

(9)

Vee või jää mahaarvamist ei tuleks kohaldada selliste pelaagiliste liikide suhtes, mis on ette nähtud tööstuslikel eesmärkidel lossimiseks, võttes arvesse sellise tegevuse eripärasid kala ladustamisel ja käitlemisel. Euroopa Liidu, Fääri saarte ja Norra vahelise kalanduskokkuleppe raames, mis käsitleb kalavarude majandamist Kirde-Atlandi vetes ajavahemikul 2014–2018, on vastu võetud nii sarnane säte tööstuslikul eesmärgil lossimiseks ette nähtud pelaagiliste liikide kohta kui ka uued meetmed seoses lossitud heeringa, makrelli, stauriidi ja põhjaputassuu kaalumise ning inspekteerimisega. Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 artiklid 74, 78, 79, 80, 82, 83, 85, 88, 89 ja 107 nende uute eeskirjadega kooskõlla viia.

| (10) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 508/2014 (7) on ette nähtud meetmed liidu kontrolli, inspekteerimise ja õigusnormide täitmise tagamise süsteemi rakendamise toetamiseks ning maksete edasilükkamise, maksete peatamise ja liidu finantsmeetmete korrektsioonide reguleerimiseks ning tunnistatud kehtetuks kontrollimääruse artikkel 103. Seepärast tuleks rakendusmäärusest (EL) nr 404/2011 välja jätta artikkel 96, VIII jaotise I peatükk ja XXXI lisa. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 508/2014 (7) on ette nähtud meetmed liidu kontrolli, inspekteerimise ja õigusnormide täitmise tagamise süsteemi rakendamise toetamiseks ning maksete edasilükkamise, maksete peatamise ja liidu finantsmeetmete korrektsioonide reguleerimiseks ning tunnistatud kehtetuks kontrollimääruse artikkel 103. Seepärast tuleks rakendusmäärusest (EL) nr 404/2011 välja jätta artikkel 96, VIII jaotise I peatükk ja XXXI lisa.

| (11) | Kontrollimääruse artikli 33 lõikega 10 ja määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 13 lõikega 3 antakse komisjonile volitused võtta vastu püüki ja püügikoormust käsitlevate andmete edastamise vormid. Komisjoni määrusega (EÜ) nr 500/2001 (8) selles valdkonnas kehtestatud eeskirjad koondandmete tõhusa edastamise tagamiseks, nagu on nõutud kontrollimääruse artikli 33 lõigetega 2 ja 4 ning määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 13 lõikega 2, on õiguslikult ja tehniliselt aegunud. Seepärast tuleks kasutada püügi koondandmete elektroonilist esitamist käsitlevaid rahvusvahelisi standardeid ja määrus (EÜ) nr 500/2001 kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(11)

Kontrollimääruse artikli 33 lõikega 10 ja määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 13 lõikega 3 antakse komisjonile volitused võtta vastu püüki ja püügikoormust käsitlevate andmete edastamise vormid. Komisjoni määrusega (EÜ) nr 500/2001 (8) selles valdkonnas kehtestatud eeskirjad koondandmete tõhusa edastamise tagamiseks, nagu on nõutud kontrollimääruse artikli 33 lõigetega 2 ja 4 ning määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 13 lõikega 2, on õiguslikult ja tehniliselt aegunud. Seepärast tuleks kasutada püügi koondandmete elektroonilist esitamist käsitlevaid rahvusvahelisi standardeid ja määrus (EÜ) nr 500/2001 kehtetuks tunnistada.

| (12) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2015/812 (9) kehtestati uued eeskirjad alamõõdulistest kaladest koosneva saagi eraldi registreerimise kohta kooskõlas aruandluskohustusega ning punktide määramine alamõõdulistest kaladest koosneva saagi lossimisega seotud kohustuste uute tõsiste rikkumiste eest. Rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 VI, VII, X, XXIII, XXVI, XXVII ja XXX lisa tuleks nende uute eeskirjadega kooskõlla viia. |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2015/812 (9) kehtestati uued eeskirjad alamõõdulistest kaladest koosneva saagi eraldi registreerimise kohta kooskõlas aruandluskohustusega ning punktide määramine alamõõdulistest kaladest koosneva saagi lossimisega seotud kohustuste uute tõsiste rikkumiste eest. Rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 VI, VII, X, XXIII, XXVI, XXVII ja XXX lisa tuleks nende uute eeskirjadega kooskõlla viia.

| (13) | Soovitustega GFCM/35/2011/1, GFCM/35/2011/2, GFCM/35/2011/3, GFCM/35/2011/4, GFCM/35/2011/5 ja GFCM/36/2012/2 võttis Vahemere üldine kalanduskomisjon (GFCM) vastu erisätted GFCMi püügipäeviku loomise ja sellesse püügipäevikusse punakoralli püügi ning merelindude, munkhüljeste, merikilpkonnade ja vaalaliste kaaspüügi ja vabastamise registreerimise kohta. Rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 VI, VII ja X lisa tuleks nende uute eeskirjadega kooskõlla viia. |
| --- | --- |

(13)

Soovitustega GFCM/35/2011/1, GFCM/35/2011/2, GFCM/35/2011/3, GFCM/35/2011/4, GFCM/35/2011/5 ja GFCM/36/2012/2 võttis Vahemere üldine kalanduskomisjon (GFCM) vastu erisätted GFCMi püügipäeviku loomise ja sellesse püügipäevikusse punakoralli püügi ning merelindude, munkhüljeste, merikilpkonnade ja vaalaliste kaaspüügi ja vabastamise registreerimise kohta. Rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 VI, VII ja X lisa tuleks nende uute eeskirjadega kooskõlla viia.

| (14) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 404/2011 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(14)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 404/2011 vastavalt muuta.

| (15) | Kontrollimääruse artikli 90 lõike 1 punkti c ja artikli 92 lõiget 1, mida on muudetud määruse (EL) 2015/812 artikli 7 lõigetega 14 ja 15, kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2017. Punktide määramine kõnealuste sätetega seotud tõsiste rikkumiste eest peaks jõustuma samal ajal. |
| --- | --- |

(15)

Kontrollimääruse artikli 90 lõike 1 punkti c ja artikli 92 lõiget 1, mida on muudetud määruse (EL) 2015/812 artikli 7 lõigetega 14 ja 15, kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2017. Punktide määramine kõnealuste sätetega seotud tõsiste rikkumiste eest peaks jõustuma samal ajal.

| (16) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 muutmine

Rakendusmäärust (EL) nr 404/2011 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Kogu tekstis asendatakse terminid „ELi kalalaev”, „ELi kalalaevad” ja „ELi veed” vastavalt terminitega „liidu kalalaev”, „liidu kalalaevad” ja „liidu veed” ning vajaduse korral tehakse lauses asendamisest tulenevaid grammatilisi kohandusi. |
| --- | --- |

1)

Kogu tekstis asendatakse terminid „ELi kalalaev”, „ELi kalalaevad” ja „ELi veed” vastavalt terminitega „liidu kalalaev”, „liidu kalalaevad” ja „liidu veed” ning vajaduse korral tehakse lauses asendamisest tulenevaid grammatilisi kohandusi.

| 2) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 1 asendatakse järgmisega:
  „1)   „liidu kalalaev”– liikmesriigi lipu all sõitev ja liidus registreeritud kalalaev;” |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 1 asendatakse järgmisega:

„1)   „liidu kalalaev”– liikmesriigi lipu all sõitev ja liidus registreeritud kalalaev;”

| b) | punkt 2 asendatakse järgmisega:
  „2)   „liidu veed”– Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (10) artikli 4 lõike 1 punktis 1 määratletud veed;

  (10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).”" |
| --- | --- |

b)

punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2)   „liidu veed”– Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (10) artikli 4 lõike 1 punktis 1 määratletud veed;

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).”"

| 3) | Artikli 3 lõige 7 asendatakse järgmisega:
  „7.   Liikmesriigi väljastatud kalalaevatunnistustele vastav koguvõimsus kogumahutavusena (GT) või kilovattides (kW) ei tohi mingil ajal olla suurem kui kõnealuse liikmesriigi maksimaalsed võimsustasemed, mis on kindlaks määratud vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 22 lõikele 7.” |
| --- | --- |

3)

Artikli 3 lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7.   Liikmesriigi väljastatud kalalaevatunnistustele vastav koguvõimsus kogumahutavusena (GT) või kilovattides (kW) ei tohi mingil ajal olla suurem kui kõnealuse liikmesriigi maksimaalsed võimsustasemed, mis on kindlaks määratud vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 22 lõikele 7.”

| 4) | Artiklile 6 lisatakse järgmine lõik:
  „Alates 1. jaanuarist 2016 kohaldatakse Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni laeva identifitseerimisnumbri kava, mis võeti vastu 4. detsembril 2013 resolutsiooniga A.1078(28) ja millele on osutatud 1974. aasta SOLASe konventsiooni XI-1 peatüki eeskirjas 3:






  a) | liidu kalalaevade või prahilepingu alusel liidu käitajate kontrolli all olevate kalalaevade suhtes, mille kogumahutavus on 100 tonni või mille brutoregistermahutavus on 100 tonni ja rohkem või mille kogupikkus on 24 meetrit või rohkem ja mis tegutsevad ainult liidu vetes; |
| --- | --- | --- |

4)

Artiklile 6 lisatakse järgmine lõik:

„Alates 1. jaanuarist 2016 kohaldatakse Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni laeva identifitseerimisnumbri kava, mis võeti vastu 4. detsembril 2013 resolutsiooniga A.1078(28) ja millele on osutatud 1974. aasta SOLASe konventsiooni XI-1 peatüki eeskirjas 3:

a)

liidu kalalaevade või prahilepingu alusel liidu käitajate kontrolli all olevate kalalaevade suhtes, mille kogumahutavus on 100 tonni või mille brutoregistermahutavus on 100 tonni ja rohkem või mille kogupikkus on 24 meetrit või rohkem ja mis tegutsevad ainult liidu vetes;

| b) | kõikide liidu kalalaevade või prahilepingu alusel liidu käitajate kontrolli all olevate kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on 15 meetrit või rohkem ja mis tegutsevad liidu vetest väljaspool; |
| --- | --- |

b)

kõikide liidu kalalaevade või prahilepingu alusel liidu käitajate kontrolli all olevate kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on 15 meetrit või rohkem ja mis tegutsevad liidu vetest väljaspool;

| c) | kõikide kolmandate riikide kalalaevade suhtes, millel on luba liidu vetes kalapüügiga tegeleda.” |
| --- | --- |

c)

kõikide kolmandate riikide kalalaevade suhtes, millel on luba liidu vetes kalapüügiga tegeleda.”

| 5) | Artikli 24 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Iga lipuliikmesriigi kalapüügi seirekeskus tagab, et lipuliikmesriigi kalalaevade andmed edastatakse vastavalt käesoleva määruse artiklile 19 automaatselt rannikuäärse liikmesriigi kalapüügi seirekeskusele selle aja jooksul, kui laevad asuvad rannikuäärse liikmesriigi vetes. Need andmed edastatakse rannikuäärse liikmesriigi kalapüügi seirekeskusele vahetult pärast andmete vastuvõttu lipuliikmesriigi kalapüügi seirekeskuses.” |
| --- | --- |

5)

Artikli 24 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Iga lipuliikmesriigi kalapüügi seirekeskus tagab, et lipuliikmesriigi kalalaevade andmed edastatakse vastavalt käesoleva määruse artiklile 19 automaatselt rannikuäärse liikmesriigi kalapüügi seirekeskusele selle aja jooksul, kui laevad asuvad rannikuäärse liikmesriigi vetes. Need andmed edastatakse rannikuäärse liikmesriigi kalapüügi seirekeskusele vahetult pärast andmete vastuvõttu lipuliikmesriigi kalapüügi seirekeskuses.”

| 6) | Artikkel 28 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 28
  Komisjoni juurdepääs andmetele
  Vastavalt kontrollimääruse artikli 111 lõike 1 punktile a võib komisjon nõuda, et liikmesriigid tagaksid käesoleva määruse artikli 19 kohaselt esitatud andmete automaatse edastamise komisjonile või selle määratud asutusele teatava kalalaevade rühma kohta ja teatava aja jooksul. Need andmed edastatakse komisjonile või selle määratud asutusele vahetult pärast andmete vastuvõttu lipuliikmesriigi kalapüügi seirekeskuses.” |
| --- | --- |

6)

Artikkel 28 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 28

Komisjoni juurdepääs andmetele

Vastavalt kontrollimääruse artikli 111 lõike 1 punktile a võib komisjon nõuda, et liikmesriigid tagaksid käesoleva määruse artikli 19 kohaselt esitatud andmete automaatse edastamise komisjonile või selle määratud asutusele teatava kalalaevade rühma kohta ja teatava aja jooksul. Need andmed edastatakse komisjonile või selle määratud asutusele vahetult pärast andmete vastuvõttu lipuliikmesriigi kalapüügi seirekeskuses.”

| 7) | Artikkel 30 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 30
  Paberkujul püügipäevikute, ümberlaadimisdeklaratsioonide ja lossimisdeklaratsioonide näidised
  1.   Liidu vetes tegutsedes täidavad ja esitavad liidu kalalaevade kaptenid paberkujul püügipäeviku, ümberlaadimisdeklaratsiooni ja lossimisdeklaratsiooni VI lisas esitatud näidise kohaselt.
  2.   Erandina lõikest 1 võivad Vahemerel igapäevaseid püügireise tegevate liidu kalalaevade kaptenid täita ja esitada paberkujul püügipäeviku, ümberlaadimisdeklaratsiooni ja lossimisdeklaratsiooni VII lisas esitatud näidise kohaselt.
  3.   Kui liidu kalalaevad tegelevad kalapüügiga kolmanda riigi vetes või piirkondliku kalandusorganisatsiooni reguleeritavates vetes või väljaspool liidu vesi asuvates vetes, mida ei reguleeri piirkondlik kalandusorganisatsioon, täidavad ja esitavad liidu kalalaevade kaptenid paberkujul püügipäeviku, ümberlaadimisdeklaratsiooni ja lossimisdeklaratsiooni käesoleva määruse artikli 31 ning VI ja VII lisas esitatud näidiste kohaselt, välja arvatud juhul, kui kolmas riik või piirkondliku kalandusorganisatsiooni eeskirjad konkreetselt nõuavad teistsuguse püügipäeviku, ümberlaadimisdeklaratsiooni või lossimisdeklaratsiooni kasutamist. Kui kolmas riik ei täpsusta konkreetset püügipäevikut, ümberlaadimisdeklaratsiooni või lossimisdeklaratsiooni, kuid nõuab erinevaid andmeelemente kui nõutakse liidu eeskirjadega, tuleb kõnealused andmeelemendid registreerida.
  4.   Liidu kalalaevade kaptenid, kelle suhtes ei kohaldata kontrollimääruse artiklit 15, võivad kuni 31. detsembrini 2017 kasutada paberkujul püügipäevikut, ümberlaadimisdeklaratsiooni või lossimisdeklaratsiooni, mis on trükitud enne 1. jaanuari 2016.” |
| --- | --- |

7)

Artikkel 30 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 30

Paberkujul püügipäevikute, ümberlaadimisdeklaratsioonide ja lossimisdeklaratsioonide näidised

1.   Liidu vetes tegutsedes täidavad ja esitavad liidu kalalaevade kaptenid paberkujul püügipäeviku, ümberlaadimisdeklaratsiooni ja lossimisdeklaratsiooni VI lisas esitatud näidise kohaselt.

2.   Erandina lõikest 1 võivad Vahemerel igapäevaseid püügireise tegevate liidu kalalaevade kaptenid täita ja esitada paberkujul püügipäeviku, ümberlaadimisdeklaratsiooni ja lossimisdeklaratsiooni VII lisas esitatud näidise kohaselt.

3.   Kui liidu kalalaevad tegelevad kalapüügiga kolmanda riigi vetes või piirkondliku kalandusorganisatsiooni reguleeritavates vetes või väljaspool liidu vesi asuvates vetes, mida ei reguleeri piirkondlik kalandusorganisatsioon, täidavad ja esitavad liidu kalalaevade kaptenid paberkujul püügipäeviku, ümberlaadimisdeklaratsiooni ja lossimisdeklaratsiooni käesoleva määruse artikli 31 ning VI ja VII lisas esitatud näidiste kohaselt, välja arvatud juhul, kui kolmas riik või piirkondliku kalandusorganisatsiooni eeskirjad konkreetselt nõuavad teistsuguse püügipäeviku, ümberlaadimisdeklaratsiooni või lossimisdeklaratsiooni kasutamist. Kui kolmas riik ei täpsusta konkreetset püügipäevikut, ümberlaadimisdeklaratsiooni või lossimisdeklaratsiooni, kuid nõuab erinevaid andmeelemente kui nõutakse liidu eeskirjadega, tuleb kõnealused andmeelemendid registreerida.

4.   Liidu kalalaevade kaptenid, kelle suhtes ei kohaldata kontrollimääruse artiklit 15, võivad kuni 31. detsembrini 2017 kasutada paberkujul püügipäevikut, ümberlaadimisdeklaratsiooni või lossimisdeklaratsiooni, mis on trükitud enne 1. jaanuari 2016.”

| 8) | Artiklile 37 lisatakse järgmine lõik:
  „Elektrooniline püügipäevik, ümberlaadimisdeklaratsioon ja lossimisdeklaratsioon täidetakse X lisas sätestatud juhiste kohaselt.” |
| --- | --- |

8)

Artiklile 37 lisatakse järgmine lõik:

„Elektrooniline püügipäevik, ümberlaadimisdeklaratsioon ja lossimisdeklaratsioon täidetakse X lisas sätestatud juhiste kohaselt.”

| 9) | Artikkel 43 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 43
  Kohustuslikud andmed liikmesriikidevahelises teabevahetuses
  Andmeelemendid, mida liidu kalalaevade kaptenid peavad vastavalt liidu eeskirjadele püügipäevikusse, ümberlaadimisdeklaratsiooni, eelteatesse ja lossimisdeklaratsiooni kandma, on kohustuslikud ka liikmesriikidevahelises teabevahetuses.” |
| --- | --- |

9)

Artikkel 43 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 43

Kohustuslikud andmed liikmesriikidevahelises teabevahetuses

Andmeelemendid, mida liidu kalalaevade kaptenid peavad vastavalt liidu eeskirjadele püügipäevikusse, ümberlaadimisdeklaratsiooni, eelteatesse ja lossimisdeklaratsiooni kandma, on kohustuslikud ka liikmesriikidevahelises teabevahetuses.”

| 10) | Artikkel 44 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 44
  Juurdepääs andmetele
  1.   Kui teatava liikmesriigi lipu all sõitev kalalaev tegeleb kalapüügiga mõne rannikuäärse liikmesriigi juures asuvates liidu vetes, edastab lipuliikmesriik käimasolevat püügireisi käsitlevad kohustuslikud elektroonilise püügipäeviku andmed, alustades kõige viimase sadamast lahkumisega, kohe pärast nende vastuvõtmist asjaomasele rannikuäärsele liikmesriigile.
  2.   Kui teatava liikmesriigi lipu all sõitev kalalaev püüab kala mõne teise rannikuäärse liikmesriigi juures asuvates liidu vetes, edastab lipuliikmesriik kõik kohustuslikud elektroonilise püügipäeviku andmed kohe pärast nende vastuvõtmist asjaomasele rannikuäärsele liikmesriigile. Ühtlasi edastab lipuliikmesriik ka käimasoleva püügireisiga seotud andmete parandused, nagu on osutatud käesoleva määruse artikli 47 lõikes 2.
  3.   Kui lossimis- või ümberlaadimistoiming toimub mõne muu rannikuäärse liikmesriigi kui lipuliikmesriigi sadamas, edastab lipuliikmesriik kõik kohustuslikud elektroonilise lossimis- või ümberlaadimisdeklaratsiooni andmed kohe pärast nende vastuvõtmist asjaomasele rannikuäärsele liikmesriigile.
  4.   Kui lipuliikmesriigile teatatakse, et tema lipu all sõitev kalalaev kavatseb siseneda mõne teise rannikuäärse liikmesriigi sadamasse, edastab lipuliikmesriik elektroonilise eelteate kohe pärast selle vastuvõtmist asjaomasele rannikuäärsele liikmesriigile.
  5.   Kui liikmesriigi lipu all sõitev kalalaev siseneb püügireisi jooksul mõne teise rannikuäärse liikmesriigi juures asuvatesse liidu vetesse või kui rannikuäärsele liikmesriigile on edastatud lõigetes 3 või 4 osutatud mis tahes andmed konkreetse püügireisi kohta, võimaldab lipuliikmesriik juurdepääsu kõikidele kontrollimääruse artikli 111 lõikes 1 osutatud andmetele asjaomase püügireisi jooksul toimunud püügitoimingute kohta alates sadamast lahkumisest kuni lossimise lõpetamiseni ja edastab taotluse korral andmed asjaomasele rannikuäärsele liikmesriigile. Juurdepääs võimaldatakse vähemalt 36 kuu jooksul alates püügireisi algusest.
  6.   Sellise kalalaeva lipuliikmesriik, mida mõni teine liikmesriik kooskõlas kontrollimääruse artikliga 80 inspekteerib, edastab inspekteeriva liikmesriigi taotlusel kontrollimääruse artikli 111 lõikes 1 osutatud andmed käimasoleva püügireisi kohta alates sadamast lahkumisest kuni taotluse esitamiseni.
  7.   Lõigetes 5 ja 6 osutatud taotlused on elektroonilised ja neis täpsustatakse, kas vastuses tuleks esitada algsed andmed koos parandustega või ainult koondandmed. Vastus taotlusele koostatakse automaatselt ja taotluse saanud liikmesriik edastab selle viivitamata.
  8.   Liikmesriigid võimaldavad juurdepääsu laevaseiresüsteemi, püügipäeviku, ümberlaadimisdeklaratsioonide, eelteadete ja lossimisdeklaratsioonide andmetele, kui seda taotleb mõni teine liikmesriik, kes teostab merel inspekteerimistoiminguid ühiskasutuskava või muu kokkulepitud ühise inspekteerimise raames.
  9.   Liidu kalalaevade kaptenitele on igal ajal tagatud turvaline juurdepääs oma elektroonilise püügipäeviku, ümberlaadimisdeklaratsioonide, eelteadete ja lossimisdeklaratsioonide andmetele, mida säilitatakse nende lipuliikmesriigi andmebaasis.” |
| --- | --- |

10)

Artikkel 44 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 44

Juurdepääs andmetele

1.   Kui teatava liikmesriigi lipu all sõitev kalalaev tegeleb kalapüügiga mõne rannikuäärse liikmesriigi juures asuvates liidu vetes, edastab lipuliikmesriik käimasolevat püügireisi käsitlevad kohustuslikud elektroonilise püügipäeviku andmed, alustades kõige viimase sadamast lahkumisega, kohe pärast nende vastuvõtmist asjaomasele rannikuäärsele liikmesriigile.

2.   Kui teatava liikmesriigi lipu all sõitev kalalaev püüab kala mõne teise rannikuäärse liikmesriigi juures asuvates liidu vetes, edastab lipuliikmesriik kõik kohustuslikud elektroonilise püügipäeviku andmed kohe pärast nende vastuvõtmist asjaomasele rannikuäärsele liikmesriigile. Ühtlasi edastab lipuliikmesriik ka käimasoleva püügireisiga seotud andmete parandused, nagu on osutatud käesoleva määruse artikli 47 lõikes 2.

3.   Kui lossimis- või ümberlaadimistoiming toimub mõne muu rannikuäärse liikmesriigi kui lipuliikmesriigi sadamas, edastab lipuliikmesriik kõik kohustuslikud elektroonilise lossimis- või ümberlaadimisdeklaratsiooni andmed kohe pärast nende vastuvõtmist asjaomasele rannikuäärsele liikmesriigile.

4.   Kui lipuliikmesriigile teatatakse, et tema lipu all sõitev kalalaev kavatseb siseneda mõne teise rannikuäärse liikmesriigi sadamasse, edastab lipuliikmesriik elektroonilise eelteate kohe pärast selle vastuvõtmist asjaomasele rannikuäärsele liikmesriigile.

5.   Kui liikmesriigi lipu all sõitev kalalaev siseneb püügireisi jooksul mõne teise rannikuäärse liikmesriigi juures asuvatesse liidu vetesse või kui rannikuäärsele liikmesriigile on edastatud lõigetes 3 või 4 osutatud mis tahes andmed konkreetse püügireisi kohta, võimaldab lipuliikmesriik juurdepääsu kõikidele kontrollimääruse artikli 111 lõikes 1 osutatud andmetele asjaomase püügireisi jooksul toimunud püügitoimingute kohta alates sadamast lahkumisest kuni lossimise lõpetamiseni ja edastab taotluse korral andmed asjaomasele rannikuäärsele liikmesriigile. Juurdepääs võimaldatakse vähemalt 36 kuu jooksul alates püügireisi algusest.

6.   Sellise kalalaeva lipuliikmesriik, mida mõni teine liikmesriik kooskõlas kontrollimääruse artikliga 80 inspekteerib, edastab inspekteeriva liikmesriigi taotlusel kontrollimääruse artikli 111 lõikes 1 osutatud andmed käimasoleva püügireisi kohta alates sadamast lahkumisest kuni taotluse esitamiseni.

7.   Lõigetes 5 ja 6 osutatud taotlused on elektroonilised ja neis täpsustatakse, kas vastuses tuleks esitada algsed andmed koos parandustega või ainult koondandmed. Vastus taotlusele koostatakse automaatselt ja taotluse saanud liikmesriik edastab selle viivitamata.

8.   Liikmesriigid võimaldavad juurdepääsu laevaseiresüsteemi, püügipäeviku, ümberlaadimisdeklaratsioonide, eelteadete ja lossimisdeklaratsioonide andmetele, kui seda taotleb mõni teine liikmesriik, kes teostab merel inspekteerimistoiminguid ühiskasutuskava või muu kokkulepitud ühise inspekteerimise raames.

9.   Liidu kalalaevade kaptenitele on igal ajal tagatud turvaline juurdepääs oma elektroonilise püügipäeviku, ümberlaadimisdeklaratsioonide, eelteadete ja lossimisdeklaratsioonide andmetele, mida säilitatakse nende lipuliikmesriigi andmebaasis.”

| 11) | Artikkel 45 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 45
  Liikmesriikidevaheline teabevahetus
  Liikmesriigid:






  a) | tagavad, et käesoleva peatüki kohaselt saadud andmed registreeritakse elektroonilisel kujul ja salvestatakse turvaliselt elektroonilistes andmebaasides vähemalt kolm aastat; |
| --- | --- | --- |

11)

Artikkel 45 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 45

Liikmesriikidevaheline teabevahetus

Liikmesriigid:

a)

tagavad, et käesoleva peatüki kohaselt saadud andmed registreeritakse elektroonilisel kujul ja salvestatakse turvaliselt elektroonilistes andmebaasides vähemalt kolm aastat;

| b) | võtavad kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et kõnealuseid andmeid kasutatakse ainult käesoleva määrusega ette nähtud eesmärkidel, ja |
| --- | --- |

b)

võtavad kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et kõnealuseid andmeid kasutatakse ainult käesoleva määrusega ette nähtud eesmärkidel, ja

| c) | võtavad kõik vajalikud tehnilised meetmed kõnealuste andmete kaitsmiseks juhusliku või ebaseadusliku hävitamise, juhusliku kaotsimineku, kahjustumise, levitamise või nendega volitamata tutvumise eest.” |
| --- | --- |

c)

võtavad kõik vajalikud tehnilised meetmed kõnealuste andmete kaitsmiseks juhusliku või ebaseadusliku hävitamise, juhusliku kaotsimineku, kahjustumise, levitamise või nendega volitamata tutvumise eest.”

| 12) | Artiklile 47 lisatakse lõige 1a:
  „1a.   Enne sadamast lahkumist ja enne püügireisi kohta mis tahes muu elektroonilise andmeedastuse alustamist saadab liidu kalalaeva kapten lipuliikmesriigi pädevatele asutustele elektroonilise väljumisteate.” |
| --- | --- |

12)

Artiklile 47 lisatakse lõige 1a:

„1a.   Enne sadamast lahkumist ja enne püügireisi kohta mis tahes muu elektroonilise andmeedastuse alustamist saadab liidu kalalaeva kapten lipuliikmesriigi pädevatele asutustele elektroonilise väljumisteate.”

| 13) | Artiklit 60 muudetakse järgmiselt.






  a) | Lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Kui kahju ei ole määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 kohase meetmega täielikult või osaliselt korvatud, võtab komisjon niipea kui võimalik pärast käesoleva määruse artiklis 59 osutatud teabe saamist vajalikud meetmed tekitatud kahju korvamiseks.” |
| --- | --- | --- |

13)

Artiklit 60 muudetakse järgmiselt.

a)

Lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kui kahju ei ole määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 kohase meetmega täielikult või osaliselt korvatud, võtab komisjon niipea kui võimalik pärast käesoleva määruse artiklis 59 osutatud teabe saamist vajalikud meetmed tekitatud kahju korvamiseks.”

| b) | Lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | vajaduse korral millised liikmesriigid on kalapüügivõimalusi ületanud („kalapüügivõimalusi ületanud liikmesriigid”) ja ületamise ulatus (vähendatud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 kohaste võimalike vahetustega);”. |
| --- | --- | --- |

b)

Lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

vajaduse korral millised liikmesriigid on kalapüügivõimalusi ületanud („kalapüügivõimalusi ületanud liikmesriigid”) ja ületamise ulatus (vähendatud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 kohaste võimalike vahetustega);”.

| 14) | Artikkel 66 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 66
  Mõiste
  Käesolevas peatükis kasutatakse järgmist mõistet:

  „kalandus- ja vesiviljelustooted”– mis tahes saadused, mis kuuluvad nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2658/87 (11) kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri grupi 3, grupi 12 alamrubriigi 1212 21 00 ning grupi 16 rubriikide 1604 ja 1605 alla.

  (11)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2658/87, 23. juuli 1987, tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1) ja komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1101/2014, 16. oktoober 2014, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa (ELT L 312, 31.10.2014, lk 1).”" |
| --- | --- |

14)

Artikkel 66 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 66

Mõiste

Käesolevas peatükis kasutatakse järgmist mõistet:

„kalandus- ja vesiviljelustooted”– mis tahes saadused, mis kuuluvad nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2658/87 (11) kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri grupi 3, grupi 12 alamrubriigi 1212 21 00 ning grupi 16 rubriikide 1604 ja 1605 alla.

(11)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2658/87, 23. juuli 1987, tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1) ja komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1101/2014, 16. oktoober 2014, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa (ELT L 312, 31.10.2014, lk 1).”"

| 15) | Artiklit 67 muudetakse järgmiselt.






  a) | Lõige 12 asendatakse järgmisega:
  „12.   Kontrollimääruse artikli 58 lõikes 5 esitatud teabenõue ei kehti kalandus- ja vesiviljelustoodete suhtes, mis kuuluvad kombineeritud nomenklatuuri grupi 16 rubriikide 1604 ja 1605 alla.” |
| --- | --- | --- |

15)

Artiklit 67 muudetakse järgmiselt.

a)

Lõige 12 asendatakse järgmisega:

„12.   Kontrollimääruse artikli 58 lõikes 5 esitatud teabenõue ei kehti kalandus- ja vesiviljelustoodete suhtes, mis kuuluvad kombineeritud nomenklatuuri grupi 16 rubriikide 1604 ja 1605 alla.”

| b) | Lõige 13 asendatakse järgmisega:
  „13.   Kontrollimääruse artikli 58 lõike 5 kohaldamisel tähendab teave piirkonna kohta, kus toode püüti või kasvatati, järgmist:






  a) | kontrollimääruse artikli 4 punktis 30 määratletud asjakohane geograafiline piirkond selliste kalavarude või kalavarurühmade saagi puhul, mille suhtes kohaldatakse vastavalt liidu õigusaktidele kvooti ja/või alammõõte; |
| --- | --- | --- |

b)

Lõige 13 asendatakse järgmisega:

„13.   Kontrollimääruse artikli 58 lõike 5 kohaldamisel tähendab teave piirkonna kohta, kus toode püüti või kasvatati, järgmist:

a)

kontrollimääruse artikli 4 punktis 30 määratletud asjakohane geograafiline piirkond selliste kalavarude või kalavarurühmade saagi puhul, mille suhtes kohaldatakse vastavalt liidu õigusaktidele kvooti ja/või alammõõte;

| b) | muude kalavarude või kalavarurühmade saagi, mageveekogust püütud kalandustoodete ja vesiviljelustoodete puhul püügi- või tootmispiirkonna nimi kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1379/2013 (12) artikli 38 lõikega 1. |
| --- | --- |

b)

muude kalavarude või kalavarurühmade saagi, mageveekogust püütud kalandustoodete ja vesiviljelustoodete puhul püügi- või tootmispiirkonna nimi kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1379/2013 (12) artikli 38 lõikega 1.

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1379/2013, 11. detsember 2013, kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1184/2006 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000 (ELT L 354, 28.12.2013, lk 1.)”"

| 16) | Artikkel 68 jäetakse välja. |
| --- | --- |

16)

Artikkel 68 jäetakse välja.

| 17) | Artikli 74 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Ilma et see piiraks käesoleva määruse artiklites 78–89 osutatud erieeskirju, mida kohaldatakse pelaagiliste liikide suhtes, mida lossitakse esmaturustuse, ladustamise või töötlemise kohta üleviimiseks pakendamata kogustena, ei ületa vee ja jää mahaarvamine kogukaalust 2 %. Igal juhul registreeritakse mahaarvatud vee ja jää protsendimäär kaalumiskviitungil koos kaaluga. Vee või jää mahaarvamist ei kohaldata tööstuslikul eesmärgil toimuva lossimise ega mitte-pelaagiliste liikide puhul.” |
| --- | --- |

17)

Artikli 74 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Ilma et see piiraks käesoleva määruse artiklites 78–89 osutatud erieeskirju, mida kohaldatakse pelaagiliste liikide suhtes, mida lossitakse esmaturustuse, ladustamise või töötlemise kohta üleviimiseks pakendamata kogustena, ei ületa vee ja jää mahaarvamine kogukaalust 2 %. Igal juhul registreeritakse mahaarvatud vee ja jää protsendimäär kaalumiskviitungil koos kaaluga. Vee või jää mahaarvamist ei kohaldata tööstuslikul eesmärgil toimuva lossimise ega mitte-pelaagiliste liikide puhul.”

| 18) | Artikkel 78 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 78
  Heeringa, makrelli, stauriidi ja põhjaputassuu kaalumise korra ulatus
  Käesolevas jaos sätestatud eeskirju kohaldatakse liidus või liidu kalalaevade poolt kolmandates riikides lossitud heeringa- (Clupea harengus), makrelli- (Scomber scombrus), stauriidi- (Trachurus spp.) ja põhjaputassuusaagi (Micromesistius poutassou) või nende liikide segasaagi kaalumise suhtes, kui need on püütud järgmistes püügipiirkondades:






  a) | heeringas ICESi I, II, IIIa, IV, Vb, VI ja VII püügipiirkonnas; |
| --- | --- | --- |

18)

Artikkel 78 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 78

Heeringa, makrelli, stauriidi ja põhjaputassuu kaalumise korra ulatus

Käesolevas jaos sätestatud eeskirju kohaldatakse liidus või liidu kalalaevade poolt kolmandates riikides lossitud heeringa- (Clupea harengus), makrelli- (Scomber scombrus), stauriidi- (Trachurus spp.) ja põhjaputassuusaagi (Micromesistius poutassou) või nende liikide segasaagi kaalumise suhtes, kui need on püütud järgmistes püügipiirkondades:

a)

heeringas ICESi I, II, IIIa, IV, Vb, VI ja VII püügipiirkonnas;

| b) | makrell ICESi IIa, IIIa, IV, Vb, VI, VII, VIII, IX, XII, XIV püügipiirkonnas ja CECAFi piirkonna liidu vetes; |
| --- | --- |

b)

makrell ICESi IIa, IIIa, IV, Vb, VI, VII, VIII, IX, XII, XIV püügipiirkonnas ja CECAFi piirkonna liidu vetes;

| c) | stauriid ICESi IIa, IV, Vb, VI, VII, VIII, IX, X, XII, XIV püügipiirkonnas ja CECAFi piirkonna liidu vetes; |
| --- | --- |

c)

stauriid ICESi IIa, IV, Vb, VI, VII, VIII, IX, X, XII, XIV püügipiirkonnas ja CECAFi piirkonna liidu vetes;

| d) | põhjaputassuu ICESi IIa, IIIa, IV, Vb, VI, VII, VIII, IX, X, XII, XIV püügipiirkonnas ja CECAFi piirkonna liidu vetes, |
| --- | --- |

d)

põhjaputassuu ICESi IIa, IIIa, IV, Vb, VI, VII, VIII, IX, X, XII, XIV püügipiirkonnas ja CECAFi piirkonna liidu vetes,

ja kui lossitavad kogused on üle 10 tonni.”

| 19) | Artikli 79 pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 79
  Heeringa-, makrelli-, stauriidi- ja põhjaputassuusaagi kaalumise sadamad” |
| --- | --- |

19)

Artikli 79 pealkiri asendatakse järgmisega:

„Artikkel 79

Heeringa-, makrelli-, stauriidi- ja põhjaputassuusaagi kaalumise sadamad”

| 20) | Artikli 80 lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | pardal olevad heeringa-, makrelli-, stauriidi- ja põhjaputassuukogused eluskaalu kilogrammides;”. |
| --- | --- | --- |

20)

Artikli 80 lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

pardal olevad heeringa-, makrelli-, stauriidi- ja põhjaputassuukogused eluskaalu kilogrammides;”.

| 21) | Artikli 82 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Laeva pardal olevad heeringa-, makrelli-, stauriidi- ja põhjaputassuukogused, millest on teatatud käesoleva määruse artikli 80 lõike 1 punkti c kohaselt enne lossimist, peavad vastama lossimise järel püügipäevikusse märgitud kogustele.” |
| --- | --- |

21)

Artikli 82 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Laeva pardal olevad heeringa-, makrelli-, stauriidi- ja põhjaputassuukogused, millest on teatatud käesoleva määruse artikli 80 lõike 1 punkti c kohaselt enne lossimist, peavad vastama lossimise järel püügipäevikusse märgitud kogustele.”

| 22) | Artikli 83 pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 83
  Riiklikud kaalukojad värske heeringa, makrelli, stauriidi ja põhjaputassuu kaalumiseks” |
| --- | --- |

22)

Artikli 83 pealkiri asendatakse järgmisega:

„Artikkel 83

Riiklikud kaalukojad värske heeringa, makrelli, stauriidi ja põhjaputassuu kaalumiseks”

| 23) | Artikkel 85 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 85
  Külmutatud kala kaalumine
  Külmutatud heeringa, makrelli, stauriidi ja põhjaputassuu lossitud koguste kaalumisel määratakse kastides lossitud külmutatud kala kaal kindlaks iga kalaliigi kohta vastavalt käesoleva määruse artiklile 73.” |
| --- | --- |

23)

Artikkel 85 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 85

Külmutatud kala kaalumine

Külmutatud heeringa, makrelli, stauriidi ja põhjaputassuu lossitud koguste kaalumisel määratakse kastides lossitud külmutatud kala kaal kindlaks iga kalaliigi kohta vastavalt käesoleva määruse artiklile 73.”

| 24) | Artikkel 86 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 86
  Kaalumisdokumentide säilitamine
  Kõiki käesoleva määruse artikli 84 lõikega 3 ja artikliga 85 ette nähtud kaalumisdokumente ning kõigi veodokumentide koopiaid säilitatakse käesoleva määruse artikli 79 lõikes 1 osutatud konkreetse kontrollikava või ühise kontrolliprogrammi osana vähemalt kolm aastat.” |
| --- | --- |

24)

Artikkel 86 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 86

Kaalumisdokumentide säilitamine

Kõiki käesoleva määruse artikli 84 lõikega 3 ja artikliga 85 ette nähtud kaalumisdokumente ning kõigi veodokumentide koopiaid säilitatakse käesoleva määruse artikli 79 lõikes 1 osutatud konkreetse kontrollikava või ühise kontrolliprogrammi osana vähemalt kolm aastat.”

| 25) | Artikkel 88 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 88
  Ristkontroll
  Kuni kontrollimääruse artiklis 109 osutatud arvutipõhise andmebaasi loomiseni võrdlevad pädevad asutused iga lossimise administratiivse ristkontrolli käigus järgmisi andmeid:






  a) | käesoleva määruse artikli 80 lõike 1 punktis c osutatud lossimiseelses teatises märgitud heeringa-, makrelli-, stauriidi- ja põhjaputassuukogused liikide kaupa ja püügipäevikusse kantud kogused; |
| --- | --- | --- |

25)

Artikkel 88 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 88

Ristkontroll

Kuni kontrollimääruse artiklis 109 osutatud arvutipõhise andmebaasi loomiseni võrdlevad pädevad asutused iga lossimise administratiivse ristkontrolli käigus järgmisi andmeid:

a)

käesoleva määruse artikli 80 lõike 1 punktis c osutatud lossimiseelses teatises märgitud heeringa-, makrelli-, stauriidi- ja põhjaputassuukogused liikide kaupa ja püügipäevikusse kantud kogused;

| b) | püügipäevikusse kantud heeringa-, makrelli-, stauriidi- ja põhjaputassuukogused liikide kaupa ja lossimisdeklaratsioonis märgitud kogused; |
| --- | --- |

b)

püügipäevikusse kantud heeringa-, makrelli-, stauriidi- ja põhjaputassuukogused liikide kaupa ja lossimisdeklaratsioonis märgitud kogused;

| c) | lossimisdeklaratsioonis märgitud heeringa-, makrelli-, stauriidi- ja põhjaputassuukogused liikide kaupa ja ülevõtmisdeklaratsioonis või müügiteatises märgitud kogused; |
| --- | --- |

c)

lossimisdeklaratsioonis märgitud heeringa-, makrelli-, stauriidi- ja põhjaputassuukogused liikide kaupa ja ülevõtmisdeklaratsioonis või müügiteatises märgitud kogused;

| d) | laeva püügipäevikusse märgitud püügipiirkond ja asjaomase laeva laevaseiresüsteemi andmed.” |
| --- | --- |

d)

laeva püügipäevikusse märgitud püügipiirkond ja asjaomase laeva laevaseiresüsteemi andmed.”

| 26) | Artikkel 89 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 89
  Kaalumise seire
  1.   Laevalt pärineva heeringa-, makrelli-, stauriidi- ja põhjaputassuusaagi kaalumist jälgitakse liikide kaupa. Kui saak pumbatakse laevalt kaldale, jälgitakse kogu lossitud saagi kaalumist. Külmutatud heeringa, makrelli, stauriidi ja põhjaputassuu lossimisel loetakse üle kõik kastid ning jälgitakse kastide keskmise netokaalu arvutamiseks XVIII lisas sätestatud metoodika kasutamist.
  2.   Lisaks käesoleva määruse artiklis 88 osutatud andmetele tuleb kontrollida järgmiste andmete omavahelist vastavust:






  a) | avalik-õiguslike või eraettevõtete kaalumisdokumentides märgitud heeringa-, makrelli-, stauriidi- ja põhjaputassuukogused liikide kaupa ja ülevõtmisdeklaratsioonis või müügiteatises märgitud kogused liikide kaupa; |
| --- | --- | --- |

26)

Artikkel 89 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 89

Kaalumise seire

1.   Laevalt pärineva heeringa-, makrelli-, stauriidi- ja põhjaputassuusaagi kaalumist jälgitakse liikide kaupa. Kui saak pumbatakse laevalt kaldale, jälgitakse kogu lossitud saagi kaalumist. Külmutatud heeringa, makrelli, stauriidi ja põhjaputassuu lossimisel loetakse üle kõik kastid ning jälgitakse kastide keskmise netokaalu arvutamiseks XVIII lisas sätestatud metoodika kasutamist.

2.   Lisaks käesoleva määruse artiklis 88 osutatud andmetele tuleb kontrollida järgmiste andmete omavahelist vastavust:

a)

avalik-õiguslike või eraettevõtete kaalumisdokumentides märgitud heeringa-, makrelli-, stauriidi- ja põhjaputassuukogused liikide kaupa ja ülevõtmisdeklaratsioonis või müügiteatises märgitud kogused liikide kaupa;

| b) | liikide kaupa heeringa-, makrelli-, stauriidi- ja põhjaputassuukogused, mis on registreeritud mis tahes veodokumentides osana käesoleva määruse artikli 79 lõikes 1 osutatud kontrollikavast või ühisest kontrolliprogrammist; |
| --- | --- |

b)

liikide kaupa heeringa-, makrelli-, stauriidi- ja põhjaputassuukogused, mis on registreeritud mis tahes veodokumentides osana käesoleva määruse artikli 79 lõikes 1 osutatud kontrollikavast või ühisest kontrolliprogrammist;

| c) | paakautode kordumatud registreerimisnumbrid, mis on käesoleva määruse artikli 84 lõike 2 punkti b kohaselt kaalumisdokumentidesse kantud. |
| --- | --- |

c)

paakautode kordumatud registreerimisnumbrid, mis on käesoleva määruse artikli 84 lõike 2 punkti b kohaselt kaalumisdokumentidesse kantud.

3.   Kontrollitakse, kas laev on pärast saagi lossimise lõpetamist täielikult tühjendatud kalast, mille suhtes kehtivad käesolevas jaos esitatud erieeskirjad.

4.   Kogu käesolevas artiklis ja käesoleva määruse artiklis 107 käsitletud seiretegevus dokumenteeritakse. Asjaomaseid dokumente säilitatakse vähemalt kolm aastat.”

| 27) | IV jaotise III peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

  „III PEATÜKK



  Müügiteatised ja ülevõtmisdeklaratsioonid” |
| --- | --- |

27)

IV jaotise III peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

„III PEATÜKK

Müügiteatised ja ülevõtmisdeklaratsioonid”

| 28) | Artikli 90 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Müügiteatisesse ja ülevõtmisdeklaratsiooni märgitakse kontrollimääruse artikli 64 lõike 1 punkti f ja artikli 66 lõike 3 punkti e kohaselt isendite arv, kui asjaomast kvooti hallatakse isendite põhjal.” |
| --- | --- |

28)

Artikli 90 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Müügiteatisesse ja ülevõtmisdeklaratsiooni märgitakse kontrollimääruse artikli 64 lõike 1 punkti f ja artikli 66 lõike 3 punkti e kohaselt isendite arv, kui asjaomast kvooti hallatakse isendite põhjal.”

| 29) | Artikkel 91 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 91
  Müügiteatiste ja ülevõtmisdeklaratsioonide vorm
  1.   Liikmesriigid määravad kindlaks vormi, mida kasutatakse kontrollimääruse artiklite 63 ja 67 kohaseks müügiteatiste ja ülevõtmisdeklaratsioonide elektrooniliseks täitmiseks ja edastamiseks registreeritud ostjate, registreeritud enampakkumiste korraldajate või muude liikmesriigi volitatud asutuste või isikute ning pädevate asutuste vahel.
  2.   Andmeelemendid, mida registreeritud ostjad, registreeritud enampakkumiste korraldajad või muud liikmesriigi volitatud asutused või isikud peavad vastavalt liidu eeskirjadele oma müügiteatistele või ülevõtmisdeklaratsioonidele kandma, on kohustuslikud ka liikmesriikidevahelises teabevahetuses.
  3.   Liikmesriik, kelle territooriumil esmamüük või ülevõtmine toimus, teeb kättesaadavaks kontrollimääruse artikli 111 lõikes 2 osutatud teabe, mille ta on viimase 36 kuu jooksul aset leidnud toimingute kohta edastanud, kui seda taotleb lipuliikmesriik või liikmesriik, kelle territooriumil kalandustooted lossiti. Vastus taotlusele koostatakse automaatselt ja edastatakse viivitamata.
  4.   Liikmesriigid:






  a) | tagavad, et käesoleva peatüki kohaselt saadud andmed registreeritakse elektroonilisel kujul ja salvestatakse turvaliselt elektroonilistes andmebaasides vähemalt kolm aastat; |
| --- | --- | --- |

29)

Artikkel 91 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 91

Müügiteatiste ja ülevõtmisdeklaratsioonide vorm

1.   Liikmesriigid määravad kindlaks vormi, mida kasutatakse kontrollimääruse artiklite 63 ja 67 kohaseks müügiteatiste ja ülevõtmisdeklaratsioonide elektrooniliseks täitmiseks ja edastamiseks registreeritud ostjate, registreeritud enampakkumiste korraldajate või muude liikmesriigi volitatud asutuste või isikute ning pädevate asutuste vahel.

2.   Andmeelemendid, mida registreeritud ostjad, registreeritud enampakkumiste korraldajad või muud liikmesriigi volitatud asutused või isikud peavad vastavalt liidu eeskirjadele oma müügiteatistele või ülevõtmisdeklaratsioonidele kandma, on kohustuslikud ka liikmesriikidevahelises teabevahetuses.

3.   Liikmesriik, kelle territooriumil esmamüük või ülevõtmine toimus, teeb kättesaadavaks kontrollimääruse artikli 111 lõikes 2 osutatud teabe, mille ta on viimase 36 kuu jooksul aset leidnud toimingute kohta edastanud, kui seda taotleb lipuliikmesriik või liikmesriik, kelle territooriumil kalandustooted lossiti. Vastus taotlusele koostatakse automaatselt ja edastatakse viivitamata.

4.   Liikmesriigid:

a)

tagavad, et käesoleva peatüki kohaselt saadud andmed registreeritakse elektroonilisel kujul ja salvestatakse turvaliselt elektroonilistes andmebaasides vähemalt kolm aastat;

| b) | võtavad kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et kõnealuseid andmeid kasutatakse ainult käesoleva määrusega ette nähtud eesmärkidel, ja |
| --- | --- |

b)

võtavad kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et kõnealuseid andmeid kasutatakse ainult käesoleva määrusega ette nähtud eesmärkidel, ja

| c) | võtavad kõik vajalikud tehnilised meetmed kõnealuste andmete kaitsmiseks juhusliku või ebaseadusliku hävitamise, juhusliku kaotsimineku, kahjustumise, levitamise või nendega volitamata tutvumise eest. |
| --- | --- |

c)

võtavad kõik vajalikud tehnilised meetmed kõnealuste andmete kaitsmiseks juhusliku või ebaseadusliku hävitamise, juhusliku kaotsimineku, kahjustumise, levitamise või nendega volitamata tutvumise eest.

5.   Igas liikmesriigis vastutab kõigi käesoleva peatükiga hõlmatud andmete edastuse, vastuvõtmise, haldamise ja töötlemise eest üks kontrollimääruse artikli 5 lõikes 5 osutatud ametiasutus.

6.   Liikmesriigid vahetavad lõikes 5 osutatud ametiasutuste kontaktandmeid ning teavitavad neist komisjoni ja selle määratud asutust kolme kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

7.   Lõigetes 5 ja 6 osutatud andmete kõigist muudatustest tuleb enne nende jõustumist teatada komisjonile, selle määratud asutusele ja teistele liikmesriikidele.”

| 30) | Artikkel 96 tunnistatakse kehtetuks. |
| --- | --- |

30)

Artikkel 96 tunnistatakse kehtetuks.

| 31) | Artikkel 107 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 107
  Teatavate pelaagiliste liikide lossimise inspekteerimine
  Käesoleva määruse artiklis 78 osutatud heeringa-, makrelli-, stauriidi- ja põhjaputassuusaagi lossimisel tagavad liikmesriikide pädevad asutused, et täielikult inspekteeritakse vähemalt 7,5 % iga liigi lossitud kogusest ja vähemalt 5 % lossimistest.” |
| --- | --- |

31)

Artikkel 107 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 107

Teatavate pelaagiliste liikide lossimise inspekteerimine

Käesoleva määruse artiklis 78 osutatud heeringa-, makrelli-, stauriidi- ja põhjaputassuusaagi lossimisel tagavad liikmesriikide pädevad asutused, et täielikult inspekteeritakse vähemalt 7,5 % iga liigi lossitud kogusest ja vähemalt 5 % lossimistest.”

| 32) | Artikkel 112 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 112
  Ladustamismehhanismiga hõlmatud kalandustoodete kontrollimine
  Ametnikud kontrollivad, et kalandustooted, millele laieneb määruse (EL) nr 1379/2013 artiklis 30 osutatud ladustamismehhanism, vastavad kõnealuses artiklis 30 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 508/2014 (13) artiklis 67 sätestatud tingimustele.

  (13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 508/2014, 15. mai 2014, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.5.2014, lk 1.)”" |
| --- | --- |

32)

Artikkel 112 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 112

Ladustamismehhanismiga hõlmatud kalandustoodete kontrollimine

Ametnikud kontrollivad, et kalandustooted, millele laieneb määruse (EL) nr 1379/2013 artiklis 30 osutatud ladustamismehhanism, vastavad kõnealuses artiklis 30 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 508/2014 (13) artiklis 67 sätestatud tingimustele.

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 508/2014, 15. mai 2014, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.5.2014, lk 1.)”"

| 33) | Artikli 126 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Kui inspekteerimise käigus tuvastatakse kaks või enam sama füüsilise või juriidilise isiku poolt toimepandud tõsist rikkumist, määratakse kalalaevatunnistuse omanikule kooskõlas lõikega 1 iga tõsise rikkumise eest punktid, kusjuures kõikide kõnealuste rikkumiste eest võib kokku määrata kuni 12 punkti.” |
| --- | --- |

33)

Artikli 126 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui inspekteerimise käigus tuvastatakse kaks või enam sama füüsilise või juriidilise isiku poolt toimepandud tõsist rikkumist, määratakse kalalaevatunnistuse omanikule kooskõlas lõikega 1 iga tõsise rikkumise eest punktid, kusjuures kõikide kõnealuste rikkumiste eest võib kokku määrata kuni 12 punkti.”

| 34) | Artikli 131 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:
  „1.   Kui kalalaevatunnistus on käesoleva määruse artikli 129 lõike 1 või 2 kohaselt peatatud või jäädavalt ära võetud, märgitakse peatatud või jäädavalt ära võetud kalalaevatunnistusega seotud kalalaev määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 24 lõikes 1 osutatud riiklikus registris kalalaevana, millel puudub kalalaevatunnistus. Kõnealune kalalaev märgitakse samal viisil ka määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 24 lõikes 3 osutatud liidu kalalaevastiku registris.
  2.   Kalalaevatunnistuse jäädav äravõtmine vastavalt käesoleva määruse artikli 129 lõikele 2 ei mõjuta tunnistuse väljaandnud liikmesriigi püügivõimsuse ülempiire, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 22 lõikes 7.” |
| --- | --- |

34)

Artikli 131 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Kui kalalaevatunnistus on käesoleva määruse artikli 129 lõike 1 või 2 kohaselt peatatud või jäädavalt ära võetud, märgitakse peatatud või jäädavalt ära võetud kalalaevatunnistusega seotud kalalaev määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 24 lõikes 1 osutatud riiklikus registris kalalaevana, millel puudub kalalaevatunnistus. Kõnealune kalalaev märgitakse samal viisil ka määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 24 lõikes 3 osutatud liidu kalalaevastiku registris.

2.   Kalalaevatunnistuse jäädav äravõtmine vastavalt käesoleva määruse artikli 129 lõikele 2 ei mõjuta tunnistuse väljaandnud liikmesriigi püügivõimsuse ülempiire, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 22 lõikes 7.”

| 35) | VIII jaotise I peatükk jäetakse välja. |
| --- | --- |

35)

VIII jaotise I peatükk jäetakse välja.

| 36) | Artikli 139 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:
  „2.   Püügivõimaluste liigse kasutamise suurus määratakse kindlaks võrreldes asjaomasele liikmesriigile teatava perioodi lõpus saadaolevate püügivõimalustega, võttes arvesse püügivõimaluste vahetamist vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõikele 8, kvootide ülekandmist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96 (14) artikli 4 lõikele 2, saadaolevate kalapüügivõimaluste jaotamist vastavalt kontrollimääruse artiklile 37 ja püügivõimaluste vähendamist vastavalt kontrollimääruse artiklitele 105, 106 ja 107.
  3.   Teatava perioodi püügivõimaluste vahetamine vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõikele 8 ei ole pärast kõnealuse perioodi lõppemisele järgneva esimese kuu viimast päeva lubatud.

  (14)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 847/96, 6. mai 1996, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel (EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3.)”" |
| --- | --- |

36)

Artikli 139 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„2.   Püügivõimaluste liigse kasutamise suurus määratakse kindlaks võrreldes asjaomasele liikmesriigile teatava perioodi lõpus saadaolevate püügivõimalustega, võttes arvesse püügivõimaluste vahetamist vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõikele 8, kvootide ülekandmist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96 (14) artikli 4 lõikele 2, saadaolevate kalapüügivõimaluste jaotamist vastavalt kontrollimääruse artiklile 37 ja püügivõimaluste vähendamist vastavalt kontrollimääruse artiklitele 105, 106 ja 107.

3.   Teatava perioodi püügivõimaluste vahetamine vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõikele 8 ei ole pärast kõnealuse perioodi lõppemisele järgneva esimese kuu viimast päeva lubatud.

(14)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 847/96, 6. mai 1996, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel (EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3.)”"

| 37) | IX jaotisesse lisatakse Ia peatükk:

  „Ia PEATÜKK



  Andmete vahetamise eeskirjad


  Artikkel 146a
  Käesolevas peatükis sätestatakse kontrollimääruse artiklites 111 ja 116 osutatud andmevahetuse ning kontrollimääruse artikli 33 lõigetes 2 ja 4 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1006/2008 (15) artikli 13 lõikes 2 osutatud püügiandmete esitamise üksikasjalikud eeskirjad.
  Artikkel 146b
  Mõisted
  Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:
  a)   „transpordikiht”– komisjoni poolt kõikidele liikmesriikidele kättesaadavaks tehtud kalandusandmete vahetamise elektrooniline võrk ja asutus, mille ta on määranud andmeid standarditud viisil vahetama;
  b)   „aruanne”– elektrooniliselt registreeritud teave;
  c)   „teade”– edastamiseks sobivas vormis aruanne;
  d)   „taotlus”– elektrooniline teade, mis sisaldab päringut teatava arvu aruannete kohta.
  Artikkel 146c
  Üldpõhimõtted
  1.   Kõikide teadete vahetamine põhineb ÜRO kaubanduse hõlbustamise ja elektroonilise äritegevuse keskuse (UN/CEFACT) standardil P1000. Kasutatakse ainult selliseid andmevälju, põhikomponente, objekte ja hästi vormindatud laiendatavas märgistuskeeles (XML-) teateid, mis vastavad UN/CEFACTi standardikogudel põhinevale XML skeemi definitsioonile (XSD).
  2.   Aruannete vormid põhinevad XII lisas osutatud UN/CEFACTi standarditel ning need tehakse kättesaadavaks Euroopa Komisjoni kalanduse veebisaidi põhiandmeregistri lehel.
  3.   Euroopa Komisjoni kalanduse veebisaidi põhiandmeregistri lehel esitatud XSDd ja koode kasutatakse kõikide teadete puhul.
  4.   Kuupäev ja kellaaeg edastatakse koordineeritud maailmaajas (UTC).
  5.   Igal aruandel on kordumatu identifikaator.
  6.   Püügipäeviku andmete sidumiseks lossimisdeklaratsiooni, ümberlaadimisdeklaratsiooni, müügiteatise, ülevõtmisdeklaratsiooni ja veodokumendi andmetega kasutatakse kordumatut inimloetavat püügireisi identifikaatorit.
  7.   Liidu kalalaevadega seotud aruanded sisaldavad laeva identifitseerimisnumbrit, nagu on osutatud komisjoni määruse (EÜ) nr 26/2004 (16) artiklis 10.
  8.   Liikmesriigid kasutavad teadete vahetamise tagamiseks Euroopa Komisjoni kalanduse veebisaidil kättesaadavaid rakendusdokumente.
  Artikkel 146d
  Teadete edastamine
  1.   Kõik edastused toimuvad täielikult automaatselt ja viivitamata, kasutades transpordikihti.
  2.   Enne teate edastamist kontrollib saatja automaatselt, kas teade on Euroopa Komisjoni kalanduse veebisaidi põhiandmeregistri lehel kättesaadavate valideerimise ja kontrolli miinimumeeskirjade kohaselt korrektne.
  3.   Vastuvõtja teavitab saatjat teate kättesaamisest, edastades UN/CEFACTi standardil P1000-1 („Üldpõhimõtted”) põhineva kinnitusteate. Laevaseiresüsteemi teadete ja taotlustele esitatud vastuste kohta kinnitusteadet ei saadeta.
  4.   Kui saatja poolel esineb tehniline rike ja saatjal ei ole enam võimalik teateid vahetada, teavitab saatja probleemist kõiki vastuvõtjaid. Saatja võtab probleemi lahendamiseks viivitamata kõik asjakohased meetmed. Kõik teated, mis tuleb vastuvõtjatele edastada, säilitatakse kuni probleemi lahendamiseni.
  5.   Kui vastuvõtja poolel esineb tehniline rike ja vastuvõtjal ei ole enam võimalik teateid vastu võtta, teavitab vastuvõtja sellest kõiki saatjaid. Vastuvõtja võtab probleemi lahendamiseks viivitamata kõik asjakohased meetmed.
  6.   Pärast saatjaga seotud süsteemirikke parandamist edastab saatja saatmata teated võimalikult kiiresti. Kohaldada võib manuaalset järelkontrollimenetlust.
  7.   Pärast vastuvõtjaga seotud süsteemirikke parandamist tehakse puuduvad teated taotluse korral kättesaadavaks. Kohaldada võib manuaalset järelkontrollimenetlust.
  8.   Kõik teadete saatjad ja vastuvõtjad ning komisjon kehtestavad tõrkesiirde menetlused talitluspidevuse tagamiseks.
  Artikkel 146e
  Parandused
  Aruannetes tehtud parandused registreeritakse samas vormis kui algne aruanne, märkides, et aruande puhul on tegemist parandusega, mis põhineb UN/CEFACTi standardil P1000-1 („Üldpõhimõtted”).
  Artikkel 146f
  Laevaseiresüsteemi andmete vahetamine
  1.   Liikmesriikide vahel ning liikmesriikide ja komisjoni või selle määratud asutuse vahel laevaseiresüsteemi andmete esitamise vorm on UN/CEFACTi standardil P1000-7 põhinev laevade asukoha määramist käsitlev XML skeemi definitsioon.
  2.   Lipuliikmesriigi süsteemid peavad võimaldama saata laevaseiresüsteemi teateid.
  3.   Samuti peavad lipuliikmesriigi süsteemid võimaldama vastata taotlustele, mis käsitlevad laevaseiresüsteemide andmeid viimase 36 kuu jooksul alanud püügireiside kohta.
  Artikkel 146g
  Püügitegevuse andmete vahetamine
  1.   Liikmesriikide vahel ning liikmesriikide ja komisjoni või selle määratud asutuse vahel kontrollimääruse artiklites 15, 17, 22 ja 24 osutatud püügipäeviku, eelteatise, ümberlaadimisdeklaratsiooni ja lossimisdeklaratsiooni andmete vahetamise vorm on UN/CEFACTi standardil P1000-3 põhinev püügitegevust käsitlev XML skeemi definitsioon.
  2.   Lipuliikmesriigi süsteemid peavad võimaldama saata püügitegevust käsitlevaid teateid ning vastata viimase 36 kuu jooksul alanud püügireisidega seotud püügitegevuse andmete taotlustele.
  Artikkel 146h
  Müügiandmete vahetamine
  1.   Liikmesriikide vahel ning liikmesriikide ja komisjoni või selle määratud asutuse vahel kontrollimääruse artiklites 63 ja 67 osutatud müügiteatiste andmete ja ülevõtmisdeklaratsioonide andmete vahetamise vorm on UN/CEFACTi standardil P1000-5 põhinev müügivaldkonda käsitlev XML skeemi definitsioon.
  2.   Kui liikmesriikide vahel ning liikmesriikide ja komisjoni või selle määratud asutuse vahel vahetatakse kontrollimääruse artiklis 68 osutatud veodokumentide andmeid, põhineb kasutatav vorm samuti UN/CEFACTi standardil P1000-5.
  3.   Liikmesriikide süsteemid peavad võimaldama saata müügiteatisi ja ülevõtmisdeklaratsioone käsitlevaid teateid ning vastata viimase 36 kuu jooksul aset leidnud toimingutega seotud müügiteatiste ja ülevõtmisdeklaratsioonide andmete taotlustele.
  Artikkel 146i
  Püügi koondandmete edastamine
  1.   Lipuliikmesriigid kasutavad komisjonile kontrollimääruse artikli 33 lõigetes 2 ja 4 ning määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 13 lõikes 2 osutatud püügi koondandmete edastamise vormina UN/CEFACTi standardil P1000-12 põhinevat XML skeemi definitsiooni.
  2.   Püügiaruannetes esitatakse koondandmed kuude kaupa, mil asjaomast liiki püüti.
  3.   Püügiaruannetes sisalduvad kogused põhinevad lossitud kogustel. Kui püügiaruanne tuleb esitada kooskõlas määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 13 lõikega 2 ja enne lossimist, esitatakse hinnanguline püügiaruanne, millele lisatakse märge „pardal hoitav”. Täpset kaalu ja lossimiskohta sisaldav parandus edastatakse enne lossimisele järgneva kuu 15. kuupäeva.
  4.   Kui liidu õigusaktidega nõutakse kalavarude või liikide andmete esitamist mitmes püügiaruandes erinevatel agregeerimise tasemetel, esitatakse andmed kõnealuste kalavarude või liikide kohta ainult kõige üksikasjalikumas nõutavas aruandes.
  Artikkel 146j
  XML-vormide ja rakendusdokumentide muudatused
  1.   Kõikideks liikmesriikidevahelisteks ning liikmesriikide ja komisjoni või selle määratud asutuse vahelisteks elektroonilisteks andmevahetusteks kasutatavate XML-vormide ja rakendusdokumentide muudatused, sealhulgas artiklitest 146f, 146g ja 146h tulenevad muudatused, otsustab komisjon kooskõlastatult liikmesriikidega.
  2.   Lõikes 1 osutatud muudatused tähistatakse Euroopa Komisjoni kalanduse veebisaidi põhiandmeregistris selgelt ja neile märgitakse muudatuse jõustumise kuupäev. Sellised muudatused ei jõustu varem kui kuus kuud ja hiljem kui 18 kuud pärast vastava otsuse tegemist. Täpse aja otsustab komisjon kooskõlastatult liikmesriikidega.

  (15)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1006/2008, 29. september 2008, mis käsitleb ühenduse kalalaevadele loa andmist püügitegevuseks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse vetele ja millega muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2847/93 ja (EÜ) nr 1627/94 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) 3317/94 (ELT L 286, 29.10.2008, lk 33)."


  (16)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 26/2004, 30. detsember 2003, ühenduse kalalaevastiku registri kohta (ELT L 5, 9.1.2004, lk 25).”" |
| --- | --- |

37)

IX jaotisesse lisatakse Ia peatükk:

„Ia PEATÜKK

Andmete vahetamise eeskirjad

Artikkel 146a

Käesolevas peatükis sätestatakse kontrollimääruse artiklites 111 ja 116 osutatud andmevahetuse ning kontrollimääruse artikli 33 lõigetes 2 ja 4 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1006/2008 (15) artikli 13 lõikes 2 osutatud püügiandmete esitamise üksikasjalikud eeskirjad.

Artikkel 146b

Mõisted

Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „transpordikiht”– komisjoni poolt kõikidele liikmesriikidele kättesaadavaks tehtud kalandusandmete vahetamise elektrooniline võrk ja asutus, mille ta on määranud andmeid standarditud viisil vahetama;

b)   „aruanne”– elektrooniliselt registreeritud teave;

c)   „teade”– edastamiseks sobivas vormis aruanne;

d)   „taotlus”– elektrooniline teade, mis sisaldab päringut teatava arvu aruannete kohta.

Artikkel 146c

Üldpõhimõtted

1.   Kõikide teadete vahetamine põhineb ÜRO kaubanduse hõlbustamise ja elektroonilise äritegevuse keskuse (UN/CEFACT) standardil P1000. Kasutatakse ainult selliseid andmevälju, põhikomponente, objekte ja hästi vormindatud laiendatavas märgistuskeeles (XML-) teateid, mis vastavad UN/CEFACTi standardikogudel põhinevale XML skeemi definitsioonile (XSD).

2.   Aruannete vormid põhinevad XII lisas osutatud UN/CEFACTi standarditel ning need tehakse kättesaadavaks Euroopa Komisjoni kalanduse veebisaidi põhiandmeregistri lehel.

3.   Euroopa Komisjoni kalanduse veebisaidi põhiandmeregistri lehel esitatud XSDd ja koode kasutatakse kõikide teadete puhul.

4.   Kuupäev ja kellaaeg edastatakse koordineeritud maailmaajas (UTC).

5.   Igal aruandel on kordumatu identifikaator.

6.   Püügipäeviku andmete sidumiseks lossimisdeklaratsiooni, ümberlaadimisdeklaratsiooni, müügiteatise, ülevõtmisdeklaratsiooni ja veodokumendi andmetega kasutatakse kordumatut inimloetavat püügireisi identifikaatorit.

7.   Liidu kalalaevadega seotud aruanded sisaldavad laeva identifitseerimisnumbrit, nagu on osutatud komisjoni määruse (EÜ) nr 26/2004 (16) artiklis 10.

8.   Liikmesriigid kasutavad teadete vahetamise tagamiseks Euroopa Komisjoni kalanduse veebisaidil kättesaadavaid rakendusdokumente.

Artikkel 146d

Teadete edastamine

1.   Kõik edastused toimuvad täielikult automaatselt ja viivitamata, kasutades transpordikihti.

2.   Enne teate edastamist kontrollib saatja automaatselt, kas teade on Euroopa Komisjoni kalanduse veebisaidi põhiandmeregistri lehel kättesaadavate valideerimise ja kontrolli miinimumeeskirjade kohaselt korrektne.

3.   Vastuvõtja teavitab saatjat teate kättesaamisest, edastades UN/CEFACTi standardil P1000-1 („Üldpõhimõtted”) põhineva kinnitusteate. Laevaseiresüsteemi teadete ja taotlustele esitatud vastuste kohta kinnitusteadet ei saadeta.

4.   Kui saatja poolel esineb tehniline rike ja saatjal ei ole enam võimalik teateid vahetada, teavitab saatja probleemist kõiki vastuvõtjaid. Saatja võtab probleemi lahendamiseks viivitamata kõik asjakohased meetmed. Kõik teated, mis tuleb vastuvõtjatele edastada, säilitatakse kuni probleemi lahendamiseni.

5.   Kui vastuvõtja poolel esineb tehniline rike ja vastuvõtjal ei ole enam võimalik teateid vastu võtta, teavitab vastuvõtja sellest kõiki saatjaid. Vastuvõtja võtab probleemi lahendamiseks viivitamata kõik asjakohased meetmed.

6.   Pärast saatjaga seotud süsteemirikke parandamist edastab saatja saatmata teated võimalikult kiiresti. Kohaldada võib manuaalset järelkontrollimenetlust.

7.   Pärast vastuvõtjaga seotud süsteemirikke parandamist tehakse puuduvad teated taotluse korral kättesaadavaks. Kohaldada võib manuaalset järelkontrollimenetlust.

8.   Kõik teadete saatjad ja vastuvõtjad ning komisjon kehtestavad tõrkesiirde menetlused talitluspidevuse tagamiseks.

Artikkel 146e

Parandused

Aruannetes tehtud parandused registreeritakse samas vormis kui algne aruanne, märkides, et aruande puhul on tegemist parandusega, mis põhineb UN/CEFACTi standardil P1000-1 („Üldpõhimõtted”).

Artikkel 146f

Laevaseiresüsteemi andmete vahetamine

1.   Liikmesriikide vahel ning liikmesriikide ja komisjoni või selle määratud asutuse vahel laevaseiresüsteemi andmete esitamise vorm on UN/CEFACTi standardil P1000-7 põhinev laevade asukoha määramist käsitlev XML skeemi definitsioon.

2.   Lipuliikmesriigi süsteemid peavad võimaldama saata laevaseiresüsteemi teateid.

3.   Samuti peavad lipuliikmesriigi süsteemid võimaldama vastata taotlustele, mis käsitlevad laevaseiresüsteemide andmeid viimase 36 kuu jooksul alanud püügireiside kohta.

Artikkel 146g

Püügitegevuse andmete vahetamine

1.   Liikmesriikide vahel ning liikmesriikide ja komisjoni või selle määratud asutuse vahel kontrollimääruse artiklites 15, 17, 22 ja 24 osutatud püügipäeviku, eelteatise, ümberlaadimisdeklaratsiooni ja lossimisdeklaratsiooni andmete vahetamise vorm on UN/CEFACTi standardil P1000-3 põhinev püügitegevust käsitlev XML skeemi definitsioon.

2.   Lipuliikmesriigi süsteemid peavad võimaldama saata püügitegevust käsitlevaid teateid ning vastata viimase 36 kuu jooksul alanud püügireisidega seotud püügitegevuse andmete taotlustele.

Artikkel 146h

Müügiandmete vahetamine

1.   Liikmesriikide vahel ning liikmesriikide ja komisjoni või selle määratud asutuse vahel kontrollimääruse artiklites 63 ja 67 osutatud müügiteatiste andmete ja ülevõtmisdeklaratsioonide andmete vahetamise vorm on UN/CEFACTi standardil P1000-5 põhinev müügivaldkonda käsitlev XML skeemi definitsioon.

2.   Kui liikmesriikide vahel ning liikmesriikide ja komisjoni või selle määratud asutuse vahel vahetatakse kontrollimääruse artiklis 68 osutatud veodokumentide andmeid, põhineb kasutatav vorm samuti UN/CEFACTi standardil P1000-5.

3.   Liikmesriikide süsteemid peavad võimaldama saata müügiteatisi ja ülevõtmisdeklaratsioone käsitlevaid teateid ning vastata viimase 36 kuu jooksul aset leidnud toimingutega seotud müügiteatiste ja ülevõtmisdeklaratsioonide andmete taotlustele.

Artikkel 146i

Püügi koondandmete edastamine

1.   Lipuliikmesriigid kasutavad komisjonile kontrollimääruse artikli 33 lõigetes 2 ja 4 ning määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 13 lõikes 2 osutatud püügi koondandmete edastamise vormina UN/CEFACTi standardil P1000-12 põhinevat XML skeemi definitsiooni.

2.   Püügiaruannetes esitatakse koondandmed kuude kaupa, mil asjaomast liiki püüti.

3.   Püügiaruannetes sisalduvad kogused põhinevad lossitud kogustel. Kui püügiaruanne tuleb esitada kooskõlas määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 13 lõikega 2 ja enne lossimist, esitatakse hinnanguline püügiaruanne, millele lisatakse märge „pardal hoitav”. Täpset kaalu ja lossimiskohta sisaldav parandus edastatakse enne lossimisele järgneva kuu 15. kuupäeva.

4.   Kui liidu õigusaktidega nõutakse kalavarude või liikide andmete esitamist mitmes püügiaruandes erinevatel agregeerimise tasemetel, esitatakse andmed kõnealuste kalavarude või liikide kohta ainult kõige üksikasjalikumas nõutavas aruandes.

Artikkel 146j

XML-vormide ja rakendusdokumentide muudatused

1.   Kõikideks liikmesriikidevahelisteks ning liikmesriikide ja komisjoni või selle määratud asutuse vahelisteks elektroonilisteks andmevahetusteks kasutatavate XML-vormide ja rakendusdokumentide muudatused, sealhulgas artiklitest 146f, 146g ja 146h tulenevad muudatused, otsustab komisjon kooskõlastatult liikmesriikidega.

2.   Lõikes 1 osutatud muudatused tähistatakse Euroopa Komisjoni kalanduse veebisaidi põhiandmeregistris selgelt ja neile märgitakse muudatuse jõustumise kuupäev. Sellised muudatused ei jõustu varem kui kuus kuud ja hiljem kui 18 kuud pärast vastava otsuse tegemist. Täpse aja otsustab komisjon kooskõlastatult liikmesriikidega.

(15)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1006/2008, 29. september 2008, mis käsitleb ühenduse kalalaevadele loa andmist püügitegevuseks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse vetele ja millega muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2847/93 ja (EÜ) nr 1627/94 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) 3317/94 (ELT L 286, 29.10.2008, lk 33)."

(16)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 26/2004, 30. detsember 2003, ühenduse kalalaevastiku registri kohta (ELT L 5, 9.1.2004, lk 25).”"

| 38) | Artikli 164 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Komisjon või selle määratud asutus võib säästva kalapüügi partnerluslepingute või liidu ja kolmandate riikide vahel sõlmitud kalandusalaste partnerluslepingute või piirkondlike kalandusorganisatsioonide raames või sarnaste kokkulepete raames, milles liit on lepinguosaline või koostööd tegev mitteosaline, edastada asjakohase teabe ühise kalanduspoliitika eeskirjade rikkumise või määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 42 lõike 1 punktis a ja kontrollimääruse artikli 90 lõikes 1 osutatud tõsiste rikkumiste kohta nende kokkulepete või organisatsioonidega seotud teistele osalistele, kui teabe edastanud liikmesriik on selleks nõusoleku andnud ja kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 (17) artikliga 9.

  (17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 45/2001, 18. detsember 2000, üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).”" |
| --- | --- |

38)

Artikli 164 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Komisjon või selle määratud asutus võib säästva kalapüügi partnerluslepingute või liidu ja kolmandate riikide vahel sõlmitud kalandusalaste partnerluslepingute või piirkondlike kalandusorganisatsioonide raames või sarnaste kokkulepete raames, milles liit on lepinguosaline või koostööd tegev mitteosaline, edastada asjakohase teabe ühise kalanduspoliitika eeskirjade rikkumise või määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 42 lõike 1 punktis a ja kontrollimääruse artikli 90 lõikes 1 osutatud tõsiste rikkumiste kohta nende kokkulepete või organisatsioonidega seotud teistele osalistele, kui teabe edastanud liikmesriik on selleks nõusoleku andnud ja kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 (17) artikliga 9.

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 45/2001, 18. detsember 2000, üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).”"

| 39) | V lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

39)

V lisa jäetakse välja.

| 40) | VI lisa asendatakse käesoleva määruse I lisa tekstiga. |
| --- | --- |

40)

VI lisa asendatakse käesoleva määruse I lisa tekstiga.

| 41) | VII lisa asendatakse käesoleva määruse II lisa tekstiga. |
| --- | --- |

41)

VII lisa asendatakse käesoleva määruse II lisa tekstiga.

| 42) | VIII ja IX lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

42)

VIII ja IX lisa jäetakse välja.

| 43) | X lisa asendatakse käesoleva määruse III lisa tekstiga. |
| --- | --- |

43)

X lisa asendatakse käesoleva määruse III lisa tekstiga.

| 44) | XII lisa asendatakse käesoleva määruse IV lisa tekstiga. |
| --- | --- |

44)

XII lisa asendatakse käesoleva määruse IV lisa tekstiga.

| 45) | XXIII lisa asendatakse käesoleva määruse V lisa tekstiga. |
| --- | --- |

45)

XXIII lisa asendatakse käesoleva määruse V lisa tekstiga.

| 46) | XXVI lisa asendatakse käesoleva määruse VI lisa tekstiga. |
| --- | --- |

46)

XXVI lisa asendatakse käesoleva määruse VI lisa tekstiga.

| 47) | XXVII lisa asendatakse käesoleva määruse VII lisa tekstiga. |
| --- | --- |

47)

XXVII lisa asendatakse käesoleva määruse VII lisa tekstiga.

| 48) | XXX lisa asendatakse käesoleva määruse VIII lisa tekstiga. |
| --- | --- |

48)

XXX lisa asendatakse käesoleva määruse VIII lisa tekstiga.

| 49) | XXXI lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

49)

XXXI lisa jäetakse välja.

Artikkel 2

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 500/2001 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikli 146d lõiget 1 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016. Kooskõlas määruse (EL) 2015/812 artikliga 11 kohaldatakse XXX lisa punkti 5, milles käsitletakse tõsiseid rikkumisi seoses alamõõduliste kalade lossimisega seotud kohustuste täitmata jätmisega, alates 1. jaanuarist 2017.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. oktoober 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 286, 29.10.2008, lk 33.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

3

(4)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 2371/2002, 20. detsember 2002, ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta (EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59).

4

(5)  rakendusmäärus (EL) nr 404/2011, 8. aprill 2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 112, 30.4.2011, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1379/2013, 11. detsember 2013, kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1184/2006 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000 (ELT L 354, 28.12.2013, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 508/2014, 15. mai 2014, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.5.2014, lk 1).

7

(8)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 500/2001, 14. märts 2001, millega sätestatakse ühenduse kalalaevade poolt kolmandate riikide vetes ja avamerel püütud saagi seiret käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2847/93 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EÜT L 73, 15.3.2001, lk 8).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/812, 20. mai 2015, millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 2187/2005, (EÜ) nr 1967/2006, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 254/2002, (EÜ) nr 2347/2002 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1379/2013 ja (EL) nr 1380/2013 seoses lossimiskohustusega ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1434/98 (ELT L 133, 29.5.2015, lk 1).

9

---

I LISA

VI LISA

LIIDU KALALAEVADE ÜHENDATUD PÜÜGIPÄEVIKU, LOSSIMISDEKLARATSIOONI JA ÜMBERLAADIMISDEKLARATSIOONI NÄIDIS

Image

---

II LISA

VII LISA

LIIDU KALALAEVADE ÜHENDATUD PÜÜGIPÄEVIKU, LOSSIMISDEKLARATSIOONI JA ÜMBERLAADIMISDEKLARATSIOONI NÄIDIS

(VAHEMERI – IGAPÄEVASED PÜÜGIREISID)

Image

---

III LISA

„X LISA

JUHISED KALALAEVADE KAPTENITELE, KES PEAVAD TÄITMA JA ESITAMA PÜÜGIPÄEVIKU, LOSSIMISDEKLARATSIOONI VÕI ÜMBERLAADIMISDEKLARATSIOONI

Kooskõlas kontrollimääruse artiklitega 14, 15, 21, 22, 23 ja 24 ning käesoleva määruse III jaotise I, II ja III peatükiga esitatakse püügipäevikus vähemalt järgmine üldteave laeva või laeva püügitegevuse kohta, võttes seejuures arvesse liidu tasandil või liikmesriigi või kolmanda riigi ametiasutuse või piirkondliku kalandusorganisatsiooni sätestatud eeskirjadega nõutavaid muid konkreetseid elemente või ettekirjutusi.

1.   PÜÜGIPÄEVIKUT KÄSITLEVAD JUHISED

Paarispüügis osaleva(te) kalalaeva(de) kapten(id) peab (peavad) püügipäevikut, milles märgitakse püütud ja pardal hoitavad kogused nii, et ei esine saagi topeltarvestust.

Paberkujul püügipäeviku korral registreeritakse sama püügireisi ajal igal lehel kohustuslikud andmed.

| Andmed kalalaeva(de) ja püügireiside kuupäevade kohta |
| --- |
| Paberkujul püügipäevik
  Viitenumber | Andmete nimetus
  (K = kohustuslik)
  (V = vabatahtlik)
  (KKOK = kohustuslik, kui on kohaldatav) | Kirjeldus ja/või registreerimise aeg |
| (1) | Kalalaeva(de) nimi (nimed) (K)


  Rahvusvaheline raadiokutsung/rahvusvahelised raadiokutsungid (K)


  Liidu laevastikuregistri (CFR) number (numbrid) (K)


  GFCMi, ICCATi number (numbrid) (KKOK) | Paarispüügi puhul esitatakse samad andmed ka teise kalalaeva kohta.
  Need andmed esitatakse paberkujul püügipäevikus selle laeva all, mille kohta püügipäevikut peetakse.
  Laeva identifitseerimisnumber liidu laevastikuregistris (CFR) on liidu laeva kordumatu number, mille liikmesriik määrab kalalaeva esmakordsel liitumisel liidu laevastikuga (1).
  GFCMi või ICCATi registrinumber esitatakse kalalaevade puhul, mis teostavad reguleeritud püügitegevust ELi vetest väljaspool (KKOK). |
| (2) | Pardatähis (K) | Pardatähise tähed ja numbrid, nagu on näha pardal/laevakerel.
  Paarispüügi puhul esitatakse samad andmed ka teise kalalaeva kohta. |
| (3) | Kapteni nimi ja aadress (K) | Esitatakse kapteni perekonnanimi, eesnimi ja täpne aadress (märkida tänava nimi, majanumber, linn, sihtnumber, liikmesriik või kolmas riik).
  Paarispüügi puhul esitatakse samad andmed ka teise kalalaeva kohta. |
| (4) | Väljumise kuupäev, kellaaeg ja sadam (K) | Märgitakse paberkujul püügipäevikusse enne, kui kalalaev lahkub sadamast. Kuupäev märgitakse kujul PP.KK.AAAA ning kellaaeg kujul TT.MM kohaliku aja järgi.
  Enne kalalaeva sadamast lahkumist saadetakse elektrooniline väljumisteade. Kuupäev ja kellaaeg registreeritakse koordineeritud maailmaajas (UTC).
  Elektroonilise püügipäeviku korral registreeritakse sadam Euroopa Komisjoni kalanduse veebisaidi põhiandmeregistri lehel avaldatud koodidega. |
| (5) | Naasmise kuupäev, kellaaeg ja sadam (K) | Märgitakse paberkujul püügipäevikusse enne, kui kalalaev sadamasse naaseb. Kuupäev märgitakse kujul PP.KK.AAAA ning eeldatav kellaaeg kujul TT.MM kohaliku aja järgi.
  Enne kalalaeva sadamasse sisenemist saadetakse elektrooniline sadamasse naasmise teade. Kuupäev ja eeldatav kellaaeg registreeritakse koordineeritud maailmaajas (UTC).
  Elektroonilise püügipäeviku korral registreeritakse sadam Euroopa Komisjoni kalanduse veebisaidi põhiandmeregistri lehel avaldatud koodidega. |
| (6) | Lossimise kuupäev, kellaaeg ja sadam, kui see erineb punktis 5 esitatust (K) | Märgitakse püügipäevikusse enne, kui kalalaev lossimissadamasse siseneb. Kuupäev märgitakse kujul PP.KK.AAAA ja eeldatav kellaaeg kujul TT.MM kohaliku aja järgi (paberkujul püügipäevik) või koordineeritud maailmaajas (UTC) (elektrooniline püügipäevik).
  Elektroonilise püügipäeviku korral registreeritakse sadam Euroopa Komisjoni kalanduse veebisaidi põhiandmeregistri lehel avaldatud koodidega. |
| (7) | Ümberlaadimise kuupäev, kellaaeg ja koht


  Vastuvõtva kalalaeva nimi, pardatähis, rahvusvaheline raadiokutsung, lipuriik, CFR- või IMO number ning sihtsadam- ja riik (K) | Märgitakse ümberlaadimise korral paberkujul püügipäevikus enne toimingu alustamist.
  Kuupäev märgitakse kujul PP.KK.AAAA ja kellaaeg kujul TT.MM kohaliku aja järgi (paberkujul püügipäevik) või koordineeritud maailmaajas (UTC) (elektrooniline püügipäevik).
  Elektroonilise püügipäeviku korral registreeritakse sadam Euroopa Komisjoni kalanduse veebisaidi põhiandmeregistri lehel avaldatud koodidega.
  Kolmas riik registreeritakse standardile ISO-3166 vastava kolmetähelise riigikoodiga.
  Liidu laevastikuregistri (CFR) number märgitakse liidu laevade korral. Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) number märgitakse kolmanda riigi laevade korral.
  Kui geograafilised koordinaadid on vajalikud, siis registreeritakse laius- ja pikkuskoordinaadid kraadides ja minutites, kui ei kasutata GPSi, ning kümnendkraadides ja -minutites, kui GPSi kasutatakse (WGS 84 vorming). |
| Püügivahendeid käsitlev teave |
| (8) | Püügivahendi liik (K) | Püügivahendi liik märgitakse XI lisa 1. veerus olevate koodidega. |
| (9) | Võrgusilma suurus (K) | Märgitakse millimeetrites (venitatuna). |
| (10) | Püügivahendi mõõtmed (K) | Püügivahendi mõõtmed, näiteks suurus ja number, esitatakse vastavalt XI lisa 2. veeru spetsifikatsioonidele. |
| (11) | Kuupäev (K) | Iga merel oldud päeva kuupäev märgitakse uuele reale (paberkujul püügipäevik) või uude aruandesse (elektrooniline püügipäevik) ja see vastab igale merel oldud päevale.
  Vajaduse korral märgitakse iga püügitoimingu kuupäev uuele reale. |
| (12) | Püügitoimingute arv (K) | Püügitoimingute arv esitatakse vastavalt XI lisa 3. veeru spetsifikatsioonidele. |
| (13) | Püügiaeg (V)


  Püügivahendite paigaldamise ja pardalehiivamise aeg (KKOK)


  Püügisügavus (KKOK)


  Summaarne aeg (V) | Püügitoimingutega seotud tegevusteks (kalade otsimine, aktiivpüüniste vettelaskmine, vedamine ja pardalehiivamine, seisevpüüniste paigaldamine, veesolek, eemaldamine või uuesti paigaldamine ning saagi üleviimine püügivahendist, võrgust või veoks ettenähtud sumbast nuumamis- või kasvatamissumpadesse) kulunud summaarne aeg esitatakse minutites ning see võrdub merel oldud tundide arvuga, millest on maha arvatud aeg, mis on kulunud püügipiirkondadesse minemiseks, nende vahel liikumiseks ja sealt naasmiseks ning triivimiseks, seismiseks või remondi ootamiseks.
  Püügivahendite paigaldamise ja pardalehiivamise aeg märgitakse kujul TT.MM kohaliku aja järgi (paberkujul püügipäevik) või koordineeritud maailmaajas (UTC) (elektrooniline püügipäevik).
  Püügisügavus registreeritakse keskmise sügavusena meetrites. |
| (14) | Geograafilised koordinaadid ja geograafiline püügipiirkond (K) | Asjaomase geograafilise püügipiirkonnana märgitakse piirkond, kust suurem osa saagist püüti, võimaluse korral võimalikult täpselt.

  Näiteid | Atlandi ookeani kirdeosa (FAO piirkond 27) puhul märgitakse asukoht ICESi rajooni ja statistilise ruudu täpsusega (nt IVa 41E7, VIIIb 20E8). ICESi statistilised ruudud moodustavad ruudustiku, mis hõlmab 36° N ja 85° 30′ N ning 44° W ja 68° 30′ E vahele jäävat piirkonda. 30′ intervallidega laiusread on tähistatud (kahekohaliste) numbritega 01–99. 1° intervallidega pikkusveerud on kodeeritud tärktunnussüsteemi alusel, alates A0st kuni M8ni (iga 10° ploki jaoks kasutatakse eri tähte, v.a I). |

Andmed kalalaeva(de) ja püügireiside kuupäevade kohta

Paberkujul püügipäevik

Viitenumber

Andmete nimetus

(K = kohustuslik)

(V = vabatahtlik)

(KKOK = kohustuslik, kui on kohaldatav)

Kirjeldus ja/või registreerimise aeg

(1)

Kalalaeva(de) nimi (nimed) (K)

Rahvusvaheline raadiokutsung/rahvusvahelised raadiokutsungid (K)

Liidu laevastikuregistri (CFR) number (numbrid) (K)

GFCMi, ICCATi number (numbrid) (KKOK)

Paarispüügi puhul esitatakse samad andmed ka teise kalalaeva kohta.

Need andmed esitatakse paberkujul püügipäevikus selle laeva all, mille kohta püügipäevikut peetakse.

Laeva identifitseerimisnumber liidu laevastikuregistris (CFR) on liidu laeva kordumatu number, mille liikmesriik määrab kalalaeva esmakordsel liitumisel liidu laevastikuga (1).

GFCMi või ICCATi registrinumber esitatakse kalalaevade puhul, mis teostavad reguleeritud püügitegevust ELi vetest väljaspool (KKOK).

(2)

Pardatähis (K)

Pardatähise tähed ja numbrid, nagu on näha pardal/laevakerel.

Paarispüügi puhul esitatakse samad andmed ka teise kalalaeva kohta.

(3)

Kapteni nimi ja aadress (K)

Esitatakse kapteni perekonnanimi, eesnimi ja täpne aadress (märkida tänava nimi, majanumber, linn, sihtnumber, liikmesriik või kolmas riik).

Paarispüügi puhul esitatakse samad andmed ka teise kalalaeva kohta.

(4)

Väljumise kuupäev, kellaaeg ja sadam (K)

Märgitakse paberkujul püügipäevikusse enne, kui kalalaev lahkub sadamast. Kuupäev märgitakse kujul PP.KK.AAAA ning kellaaeg kujul TT.MM kohaliku aja järgi.

Enne kalalaeva sadamast lahkumist saadetakse elektrooniline väljumisteade. Kuupäev ja kellaaeg registreeritakse koordineeritud maailmaajas (UTC).

Elektroonilise püügipäeviku korral registreeritakse sadam Euroopa Komisjoni kalanduse veebisaidi põhiandmeregistri lehel avaldatud koodidega.

(5)

Naasmise kuupäev, kellaaeg ja sadam (K)

Märgitakse paberkujul püügipäevikusse enne, kui kalalaev sadamasse naaseb. Kuupäev märgitakse kujul PP.KK.AAAA ning eeldatav kellaaeg kujul TT.MM kohaliku aja järgi.

Enne kalalaeva sadamasse sisenemist saadetakse elektrooniline sadamasse naasmise teade. Kuupäev ja eeldatav kellaaeg registreeritakse koordineeritud maailmaajas (UTC).

Elektroonilise püügipäeviku korral registreeritakse sadam Euroopa Komisjoni kalanduse veebisaidi põhiandmeregistri lehel avaldatud koodidega.

(6)

Lossimise kuupäev, kellaaeg ja sadam, kui see erineb punktis 5 esitatust (K)

Märgitakse püügipäevikusse enne, kui kalalaev lossimissadamasse siseneb. Kuupäev märgitakse kujul PP.KK.AAAA ja eeldatav kellaaeg kujul TT.MM kohaliku aja järgi (paberkujul püügipäevik) või koordineeritud maailmaajas (UTC) (elektrooniline püügipäevik).

Elektroonilise püügipäeviku korral registreeritakse sadam Euroopa Komisjoni kalanduse veebisaidi põhiandmeregistri lehel avaldatud koodidega.

(7)

Ümberlaadimise kuupäev, kellaaeg ja koht

Vastuvõtva kalalaeva nimi, pardatähis, rahvusvaheline raadiokutsung, lipuriik, CFR- või IMO number ning sihtsadam- ja riik (K)

Märgitakse ümberlaadimise korral paberkujul püügipäevikus enne toimingu alustamist.

Kuupäev märgitakse kujul PP.KK.AAAA ja kellaaeg kujul TT.MM kohaliku aja järgi (paberkujul püügipäevik) või koordineeritud maailmaajas (UTC) (elektrooniline püügipäevik).

Elektroonilise püügipäeviku korral registreeritakse sadam Euroopa Komisjoni kalanduse veebisaidi põhiandmeregistri lehel avaldatud koodidega.

Kolmas riik registreeritakse standardile ISO-3166 vastava kolmetähelise riigikoodiga.

Liidu laevastikuregistri (CFR) number märgitakse liidu laevade korral. Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) number märgitakse kolmanda riigi laevade korral.

Kui geograafilised koordinaadid on vajalikud, siis registreeritakse laius- ja pikkuskoordinaadid kraadides ja minutites, kui ei kasutata GPSi, ning kümnendkraadides ja -minutites, kui GPSi kasutatakse (WGS 84 vorming).

Püügivahendeid käsitlev teave

(8)

Püügivahendi liik (K)

Püügivahendi liik märgitakse XI lisa 1. veerus olevate koodidega.

(9)

Võrgusilma suurus (K)

Märgitakse millimeetrites (venitatuna).

(10)

Püügivahendi mõõtmed (K)

Püügivahendi mõõtmed, näiteks suurus ja number, esitatakse vastavalt XI lisa 2. veeru spetsifikatsioonidele.

(11)

Kuupäev (K)

Iga merel oldud päeva kuupäev märgitakse uuele reale (paberkujul püügipäevik) või uude aruandesse (elektrooniline püügipäevik) ja see vastab igale merel oldud päevale.

Vajaduse korral märgitakse iga püügitoimingu kuupäev uuele reale.

(12)

Püügitoimingute arv (K)

Püügitoimingute arv esitatakse vastavalt XI lisa 3. veeru spetsifikatsioonidele.

(13)

Püügiaeg (V)

Püügivahendite paigaldamise ja pardalehiivamise aeg (KKOK)

Püügisügavus (KKOK)

Summaarne aeg (V)

Püügitoimingutega seotud tegevusteks (kalade otsimine, aktiivpüüniste vettelaskmine, vedamine ja pardalehiivamine, seisevpüüniste paigaldamine, veesolek, eemaldamine või uuesti paigaldamine ning saagi üleviimine püügivahendist, võrgust või veoks ettenähtud sumbast nuumamis- või kasvatamissumpadesse) kulunud summaarne aeg esitatakse minutites ning see võrdub merel oldud tundide arvuga, millest on maha arvatud aeg, mis on kulunud püügipiirkondadesse minemiseks, nende vahel liikumiseks ja sealt naasmiseks ning triivimiseks, seismiseks või remondi ootamiseks.

Püügivahendite paigaldamise ja pardalehiivamise aeg märgitakse kujul TT.MM kohaliku aja järgi (paberkujul püügipäevik) või koordineeritud maailmaajas (UTC) (elektrooniline püügipäevik).

Püügisügavus registreeritakse keskmise sügavusena meetrites.

(14)

Geograafilised koordinaadid ja geograafiline püügipiirkond (K)

Asjaomase geograafilise püügipiirkonnana märgitakse piirkond, kust suurem osa saagist püüti, võimaluse korral võimalikult täpselt.

Näiteid

Atlandi ookeani kirdeosa (FAO piirkond 27) puhul märgitakse asukoht ICESi rajooni ja statistilise ruudu täpsusega (nt IVa 41E7, VIIIb 20E8). ICESi statistilised ruudud moodustavad ruudustiku, mis hõlmab 36° N ja 85° 30′ N ning 44° W ja 68° 30′ E vahele jäävat piirkonda. 30′ intervallidega laiusread on tähistatud (kahekohaliste) numbritega 01–99. 1° intervallidega pikkusveerud on kodeeritud tärktunnussüsteemi alusel, alates A0st kuni M8ni (iga 10° ploki jaoks kasutatakse eri tähte, v.a I).

| | Vahemere ja Musta mere vete (FAO piirkond 37) puhul märgitakse asukoht GFCMi geograafilise alapiirkonna ja statistilise ruudu täpsusega (nt 7 M27B9). GFCMi statistilise ruudustiku ruudu number on viiekohaline: i) laiuskoordinaati väljendab ühest tähest ja kahest numbrist koosnev kolmekohaline kood; maksimumvahemik on M00 (30° N) kuni M34 (47° 30′ N); ii) pikkuskoordinaati väljendab tähest ja numbrist koosnev kood. Täht võib olla vahemikus A–J ja iga tähe juurde kuuluv number vahemikus 0–9. Maksimumvahemik on A0 (6° W) kuni J5 (42° E). |
| --- | --- |

Vahemere ja Musta mere vete (FAO piirkond 37) puhul märgitakse asukoht GFCMi geograafilise alapiirkonna ja statistilise ruudu täpsusega (nt 7 M27B9). GFCMi statistilise ruudustiku ruudu number on viiekohaline: i) laiuskoordinaati väljendab ühest tähest ja kahest numbrist koosnev kolmekohaline kood; maksimumvahemik on M00 (30° N) kuni M34 (47° 30′ N); ii) pikkuskoordinaati väljendab tähest ja numbrist koosnev kood. Täht võib olla vahemikus A–J ja iga tähe juurde kuuluv number vahemikus 0–9. Maksimumvahemik on A0 (6° W) kuni J5 (42° E).

| | Atlandi ookeani loodeosa vete, sh NAFO (FAO piirkond 21), ning Kesk-Atlandi idaosa vete, sh CECAFi (FAO piirkond 34) puhul märgitakse asukoht FAO rajooni või alarajooni täpsusega (nt 21.3.M või 34.3.5). |
| --- | --- |

Atlandi ookeani loodeosa vete, sh NAFO (FAO piirkond 21), ning Kesk-Atlandi idaosa vete, sh CECAFi (FAO piirkond 34) puhul märgitakse asukoht FAO rajooni või alarajooni täpsusega (nt 21.3.M või 34.3.5).

| | Muude FAO piirkondade puhul märgitakse asukoht FAO alapiirkonna täpsusega, kui see on teada (nt FAO 31 Kesk-Atlandi lääneosa korral või FAO 51.6 India ookeani lääneosa korral). |
| --- | --- |

Muude FAO piirkondade puhul märgitakse asukoht FAO alapiirkonna täpsusega, kui see on teada (nt FAO 31 Kesk-Atlandi lääneosa korral või FAO 51.6 India ookeani lääneosa korral).

Seejuures võib teha vabatahtlikke sissekandeid kõikide statistiliste ruutude kohta, kus kalalaev on päeva jooksul tegutsenud (V).

GFCMi ja ICCATi piirkondade puhul registreeritakse ka iga püügitoimingu geograafiline asukoht (laiuskraad/pikkuskraad) või asukoht keskpäeval, kui sellel päeval ei toimunud püügitoiminguid.

Kui geograafilised koordinaadid on vajalikud, siis registreeritakse laius- ja pikkuskoordinaadid kraadides ja minutites, kui ei kasutata GPSi, ning kümnendkraadides ja -minutites, kui GPSi kasutatakse (WGS 84 vorming).

Kolmanda riigi püügipiirkond, piirkondliku kalandusorganisatsiooni püügipiirkond ja avameri: märkida ELi mittekuuluvate riikide püügipiirkond (-piirkonnad) või piirkondliku kalandusorganisatsiooni püügipiirkond (-piirkonnad) või veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla või mida ei reguleeri piirkondlik kalandusorganisatsioon; see piirkond märgitakse standardile ISO-3166 vastava kolmetähelise riigikoodiga ja muude Euroopa Komisjoni kalanduse veebisaidi põhiandmeregistri lehel avaldatud koodidega, nt NOR = Norra, NAFO = XNW, NEAFC = XNE ja XIN avamere puhul.

(15)(16)

Püütud ja pardal hoitav saak (K)

Kasutatakse FAO kolmetähelisi liigikoode.

Iga liigi saak märgitakse üles eluskaalu kilogrammides.

Iga liigi puhul registreeritakse püütud ja pardal hoitava saagi kõik kogused, mis on üle 50 kg eluskaalus. 50 kg piirmäära kohaldatakse kohe, kui liigi saak ületab 50 kg. Kõnealune kogus hõlmab ka neid koguseid, mis on laevameeskonnale toiduks kõrvale pandud.

Lubatud mõõdus kalade saak tähistatakse üldkoodiga LSC.

Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate kalade saak registreeritakse lubatud mõõdus kalade saagist eraldi, kasutades üldkoodi BMS.

Kui saaki hoitakse korvides, kastides, karpides, kottides, plokkides või muudes mahutites, registreeritakse kasutatud ühiku netokaal eluskaalu kilogrammides ja kasutatud ühikute täpne arv.

Alternatiivina võib sellistes ühikutes hoitavat saaki registreerida eluskaalu kilogrammides (V).

Läänemere (ainult lõhe puhul) ja GFCMi püügipiirkonna (ainult tuuni, mõõkkala, haide rändliikide puhul) või vajaduse korral registreeritakse ka muus püügipiirkonnas päeva jooksul püütud kalade arv.

Kui veergude arv ei ole piisav, võetakse uus lehekülg.

(15)(16)

Tagasiheite hinnanguline kogus (K)

Kasutatakse FAO kolmetähelisi liigikoode.

Igast liigist vette tagasi lastud kogused märgitakse üles eluskaalu kilogrammides.

Liigid, mis ei ole hõlmatud lossimiskohustusega

| | Igast liigist vette tagasi lastud kogused, mis on üle 50 kg eluskaalus, registreeritakse kooskõlas saagi registreerimise eeskirjadega ja kasutades üldkoodi DIS. |
| --- | --- |

Igast liigist vette tagasi lastud kogused, mis on üle 50 kg eluskaalus, registreeritakse kooskõlas saagi registreerimise eeskirjadega ja kasutades üldkoodi DIS.

| | Samal viisil märgitakse üles ka nendest liikidest vette tagasi lastud kogused, mis on püütud elussöödaks ning registreeritud püügipäevikus. |
| --- | --- |

Samal viisil märgitakse üles ka nendest liikidest vette tagasi lastud kogused, mis on püütud elussöödaks ning registreeritud püügipäevikus.

Liigid, mille suhtes kehtivad lossimiskohustuse erandid
   (2)

| | Igast liigist vette tagasi lastud kogused registreeritakse kooskõlas saagi registreerimise eeskirjadega täies ulatuses, kasutades selleks üldkoodi DIS. |
| --- | --- |

Igast liigist vette tagasi lastud kogused registreeritakse kooskõlas saagi registreerimise eeskirjadega täies ulatuses, kasutades selleks üldkoodi DIS.

| | Konkreetsete vähese tähtsusega eranditega hõlmatud liikide korral registreeritakse nendest vette tagasi lastud kogused kooskõlas saagi registreerimise eeskirjadega täies ulatuses ning eraldi muudest liikidest vette tagasi lastud kogustest, kasutades selleks üldkoodi DIM. |
| --- | --- |

Konkreetsete vähese tähtsusega eranditega hõlmatud liikide korral registreeritakse nendest vette tagasi lastud kogused kooskõlas saagi registreerimise eeskirjadega täies ulatuses ning eraldi muudest liikidest vette tagasi lastud kogustest, kasutades selleks üldkoodi DIM.

(15)(16)

Püük, kaaspüük ja teiste mereorganismide või -loomade vabastamine (K)

GFCMi püügipiirkonna korral märgitakse iga püügi või kaaspüügi kohta ka järgmine teave (eraldi):

| — | punakoralli püük päevas, sh püügitegevus püügipiirkonna ja -sügavuse kaupa; |
| --- | --- |

—

punakoralli püük päevas, sh püügitegevus püügipiirkonna ja -sügavuse kaupa;

| — | merelindude kaaspüük ja vabastamine; |
| --- | --- |

—

merelindude kaaspüük ja vabastamine;

| — | munkhüljeste kaaspüük ja vabastamine; |
| --- | --- |

—

munkhüljeste kaaspüük ja vabastamine;

| — | merikilpkonnade kaaspüük ja vabastamine; |
| --- | --- |

—

merikilpkonnade kaaspüük ja vabastamine;

| — | vaalaliste kaaspüük ja vabastamine. |
| --- | --- |

—

vaalaliste kaaspüük ja vabastamine.

Vajaduse korral registreeritakse vabastatud mereloomad üldkoodiga RET.

Kasutatakse FAO kolmetähelisi liigikoode või kui neid ei ole saadaval, siis Euroopa Komisjoni kalanduse veebisaidi põhiandmeregistri lehel avaldatud koode.

2.   LOSSIMIS-/ÜMBERLAADIMISDEKLARATSIOONI KÄSITLEVAD JUHISED

Kui kalandustooted on lossitud või ümber laaditud ja kui neid kaaluti liikmesriigi pädevate asutuste tunnustatud süsteeme kasutades kas saagi püüdnud, mahalaadiva või vastuvõtva kalalaeva pardal, näidatakse lossimis- või ümberlaadimisdeklaratsioonis lossitud või ümberlaaditud koguste tegelik kaal toote massi kilogrammides liikide kaupa, esitades järgmised andmed.

| a) | Kala esitusviis (viitenumber (17) paberkujul püügipäevikus), kasutades I lisa tabelis 1 esitatud koode (K). |
| --- | --- |

a)

Kala esitusviis (viitenumber (17) paberkujul püügipäevikus), kasutades I lisa tabelis 1 esitatud koode (K).

| b) | Lossitud või ümberlaaditud koguste mõõtühik (viitenumber (18) paberkujul püügipäevikus); märkida tooteühiku kaal toote massi kilogrammides. Kõnealune ühik võib olla erinev püügipäevikus esitatud ühikust (K). |
| --- | --- |

b)

Lossitud või ümberlaaditud koguste mõõtühik (viitenumber (18) paberkujul püügipäevikus); märkida tooteühiku kaal toote massi kilogrammides. Kõnealune ühik võib olla erinev püügipäevikus esitatud ühikust (K).

| c) | Lossitud või ümberlaaditud kala kogukaal liikide kaupa (viitenumber (19) paberkujul püügipäevikus); märkida tegelikult lossitud või ümberlaaditud koguste kaal kõikide liikide kaupa (K).
  Lubatud mõõdus kalade saak tähistatakse üldkoodiga LSC. Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate kalade saak registreeritakse lubatud mõõdus kalade saagist eraldi, kasutades üldkoodi BMS. Kasutatakse FAO kolmetähelisi liigikoode. |
| --- | --- |

c)

Lossitud või ümberlaaditud kala kogukaal liikide kaupa (viitenumber (19) paberkujul püügipäevikus); märkida tegelikult lossitud või ümberlaaditud koguste kaal kõikide liikide kaupa (K).

Lubatud mõõdus kalade saak tähistatakse üldkoodiga LSC. Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate kalade saak registreeritakse lubatud mõõdus kalade saagist eraldi, kasutades üldkoodi BMS. Kasutatakse FAO kolmetähelisi liigikoode.

| d) | Kaal peab vastama kala kaalule lossimisel, st kala kaalule pardal toimunud töötlemise järel. Liikmesriikide pädevad asutused kohaldavad seejärel asjakohaseid ümberarvestustegureid, et arvutada vastav eluskaal kooskõlas käesoleva määruse artikliga 49. |
| --- | --- |

d)

Kaal peab vastama kala kaalule lossimisel, st kala kaalule pardal toimunud töötlemise järel. Liikmesriikide pädevad asutused kohaldavad seejärel asjakohaseid ümberarvestustegureid, et arvutada vastav eluskaal kooskõlas käesoleva määruse artikliga 49.

| e) | Kapteni allkiri (viitenumber (20) paberkujul püügipäevikus) (K). |
| --- | --- |

e)

Kapteni allkiri (viitenumber (20) paberkujul püügipäevikus) (K).

| f) | Vajaduse korral laeva esindaja ja vaatleja allkiri, nimi ja aadress (viitenumber (21) paberkujul püügipäevikus). |
| --- | --- |

f)

Vajaduse korral laeva esindaja ja vaatleja allkiri, nimi ja aadress (viitenumber (21) paberkujul püügipäevikus).

| g) | Asjaomane geograafiline püügipiirkond: FAO piirkond, alapiirkond ja alarajoon, ICESi rajoon, NAFO, NEAFC alapiirkond, CECAFi piirkond, GFCMi alapiirkond või kolmanda riigi püügipiirkond (viitenumber (22) paberkujul püügipäevikus). See teave registreeritakse samal viisil nagu eespool kirjeldatud teave geograafiliste koordinaatide ja geograafilise piirkonna kohta (K). |
| --- | --- |

g)

Asjaomane geograafiline püügipiirkond: FAO piirkond, alapiirkond ja alarajoon, ICESi rajoon, NAFO, NEAFC alapiirkond, CECAFi piirkond, GFCMi alapiirkond või kolmanda riigi püügipiirkond (viitenumber (22) paberkujul püügipäevikus). See teave registreeritakse samal viisil nagu eespool kirjeldatud teave geograafiliste koordinaatide ja geograafilise piirkonna kohta (K).

3.   LISAJUHISED PÜÜGIKOORMUSE REGISTREERIMISEKS PÜÜGIPÄEVIKUS

Liidu kalalaevade kaptenid registreerivad püügipäevikus püügikoormuse reguleerimise korraga hõlmatud püügipiirkonnas veedetud aja kohta järgmise lisateabe:

| a) | kogu käesolevas jaos nõutav teave registreeritakse paberkujul püügipäevikus püügipäeviku viitenumbrite (15) ja (16) vahel; |
| --- | --- |

a)

kogu käesolevas jaos nõutav teave registreeritakse paberkujul püügipäevikus püügipäeviku viitenumbrite (15) ja (16) vahel;

| b) | kellaaeg registreeritakse kui koordineeritud maailmaaeg (UTC); |
| --- | --- |

b)

kellaaeg registreeritakse kui koordineeritud maailmaaeg (UTC);

| c) | laius- ja pikkuskoordinaadid väljendatakse kraadides ja minutites, kui ei kasutata GPSi, ning kümnendkraadides ja -minutites, kui GPSi kasutatakse (WGS 84 vorming); |
| --- | --- |

c)

laius- ja pikkuskoordinaadid väljendatakse kraadides ja minutites, kui ei kasutata GPSi, ning kümnendkraadides ja -minutites, kui GPSi kasutatakse (WGS 84 vorming);

| d) | liigid registreeritakse kalaliikide kolmetähelisi FAO-koode kasutades. |
| --- | --- |

d)

liigid registreeritakse kalaliikide kolmetähelisi FAO-koode kasutades.

3.1.   Andmed püügikoormuse kohta

a)   Kalapüügivööndi ületamine

Kui püügiloa saanud kalalaev ületab kalapüügivööndi seal kala püüdmata, tuleb paberkujul püügipäevikus täita lisarida või koostada elektrooniline deklaratsioon. Esitatakse teave järgmise kohta:

| — | kuupäev; |
| --- | --- |

—

kuupäev;

| — | kalapüügivöönd; |
| --- | --- |

—

kalapüügivöönd;

| — | kõikide sisenemiste/lahkumiste kuupäevad ja kellaajad; |
| --- | --- |

—

kõikide sisenemiste/lahkumiste kuupäevad ja kellaajad;

| — | kõikide sisenemiste/lahkumiste laius- ja pikkuskraadid; |
| --- | --- |

—

kõikide sisenemiste/lahkumiste laius- ja pikkuskraadid;

| — | sisenemise hetkel pardal hoitav saak liikide kaupa; |
| --- | --- |

—

sisenemise hetkel pardal hoitav saak liikide kaupa;

| — | sõna „ületamine”. |
| --- | --- |

—

sõna „ületamine”.

b)   Kalapüügivööndisse sisenemine

Kui kalalaev siseneb kalapüügivööndisse, kus ta tõenäoliselt kavatseb kala püüda, tuleb paberkujul püügipäevikus täita lisarida või koostada elektrooniline deklaratsioon. Esitatakse teave järgmise kohta:

| — | kuupäev; |
| --- | --- |

—

kuupäev;

| — | sõna „sisenemine”; |
| --- | --- |

—

sõna „sisenemine”;

| — | kalapüügivöönd; |
| --- | --- |

—

kalapüügivöönd;

| — | asukoha laius- ja pikkuskraad; |
| --- | --- |

—

asukoha laius- ja pikkuskraad;

| — | sisenemise kellaaeg; |
| --- | --- |

—

sisenemise kellaaeg;

| — | sisenemise hetkel pardal hoitav saak liikide kaupa ning |
| --- | --- |

—

sisenemise hetkel pardal hoitav saak liikide kaupa ning

| — | sihtliigid. |
| --- | --- |

—

sihtliigid.

c)   Kalapüügivööndist lahkumine

Kui laev lahkub kalapüügivööndist, kus ta kala püüdis, ja siseneb järgmisesse kalapüügivööndisse, kus ta tõenäoliselt kavatseb kala püüda, tuleb paberkujul püügipäevikus täita lisarida või koostada elektrooniline deklaratsioon. Esitatakse teave järgmise kohta:

| — | kuupäev; |
| --- | --- |

—

kuupäev;

| — | sõna „sisenemine”; |
| --- | --- |

—

sõna „sisenemine”;

| — | asukoha laius- ja pikkuskraad; |
| --- | --- |

—

asukoha laius- ja pikkuskraad;

| — | uus kalapüügivöönd; |
| --- | --- |

—

uus kalapüügivöönd;

| — | lahkumise/sisenemise kellaaeg; |
| --- | --- |

—

lahkumise/sisenemise kellaaeg;

| — | lahkumise/sisenemise hetkel pardal hoitav saak liikide kaupa ning |
| --- | --- |

—

lahkumise/sisenemise hetkel pardal hoitav saak liikide kaupa ning

| — | sihtliigid. |
| --- | --- |

—

sihtliigid.

Kui kalalaev lahkub kalapüügivööndist, kus ta kala püüdis, ega kavatse selles kalapüügivööndis enam kala püüda, tuleb täita lisarida või koostada elektrooniline deklaratsioon. Esitatakse teave järgmise kohta:

| — | kuupäev; |
| --- | --- |

—

kuupäev;

| — | sõna „lahkumine”; |
| --- | --- |

—

sõna „lahkumine”;

| — | asukoha laius- ja pikkuskraad; |
| --- | --- |

—

asukoha laius- ja pikkuskraad;

| — | kalapüügivöönd; |
| --- | --- |

—

kalapüügivöönd;

| — | lahkumise kellaaeg; |
| --- | --- |

—

lahkumise kellaaeg;

| — | lahkumise hetkel pardal hoitav saak liikide kaupa ning |
| --- | --- |

—

lahkumise hetkel pardal hoitav saak liikide kaupa ning

| — | sihtliigid. |
| --- | --- |

—

sihtliigid.

d)   Vööndite piire ületav kalapüük
   (3)

Kui kalalaev tegeleb vööndite piire ületava kalapüügiga, tuleb paberkujul püügipäevikus täita lisarida või koostada elektrooniline deklaratsioon. Esitatakse teave järgmise kohta:

| — | kuupäev; |
| --- | --- |

—

kuupäev;

| — | sõnad „vööndite piire ületav”; |
| --- | --- |

—

sõnad „vööndite piire ületav”;

| — | esimese lahkumise aeg ja kalapüügivöönd; |
| --- | --- |

—

esimese lahkumise aeg ja kalapüügivöönd;

| — | esimese sisenemise laius- ja pikkuskraadid; |
| --- | --- |

—

esimese sisenemise laius- ja pikkuskraadid;

| — | viimase sisenemise aeg ja kalapüügivöönd; |
| --- | --- |

—

viimase sisenemise aeg ja kalapüügivöönd;

| — | viimase lahkumise laius- ja pikkuskraadid; |
| --- | --- |

—

viimase lahkumise laius- ja pikkuskraadid;

| — | lahkumise/sisenemise hetkel pardal hoitav saak liikide kaupa ning |
| --- | --- |

—

lahkumise/sisenemise hetkel pardal hoitav saak liikide kaupa ning

| — | sihtliigid. |
| --- | --- |

—

sihtliigid.

e)   Lisateave seisevpüüniseid kasutavate kalalaevade puhul

| — | Kui kalalaev paigaldab seisevpüüniseid või paigaldab neid ümber, märgitakse järgmised andmed:






  — | kuupäev; |
| --- | --- | --- |

—

Kui kalalaev paigaldab seisevpüüniseid või paigaldab neid ümber, märgitakse järgmised andmed:

—

kuupäev;

| — | kalapüügivöönd; |
| --- | --- |

—

kalapüügivöönd;

| — | asukoha laius- ja pikkuskraadid; |
| --- | --- |

—

asukoha laius- ja pikkuskraadid;

| — | sõna „paigaldamine” või „ümberpaigaldamine”; |
| --- | --- |

—

sõna „paigaldamine” või „ümberpaigaldamine”;

| — | kellaaeg. |
| --- | --- |

—

kellaaeg.

| — | Kui kalalaev lõpetab seisevpüünistega püügi:






  — | kuupäev; |
| --- | --- | --- |

—

Kui kalalaev lõpetab seisevpüünistega püügi:

—

kuupäev;

| — | kalapüügivöönd; |
| --- | --- |

—

kalapüügivöönd;

| — | asukoha laius- ja pikkuskraadid; |
| --- | --- |

—

asukoha laius- ja pikkuskraadid;

| — | sõna „lõpp”; |
| --- | --- |

—

sõna „lõpp”;

| — | kellaaeg. |
| --- | --- |

—

kellaaeg.

3.2.   Laeva liikumise kohta andmete edastamine

Kui kalapüügiga tegelev kalalaev peab kontrollimääruse artikli 28 kohaselt edastama pädevatele asutustele püügikoormuse aruande, registreeritakse punktis 3.1 osutatud teabele lisaks järgmine teave:

| a) | andmete edastamise kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- |

a)

andmete edastamise kuupäev ja kellaaeg;

| b) | kalalaeva geograafilise asukoha laius- ja pikkuskraadid; |
| --- | --- |

b)

kalalaeva geograafilise asukoha laius- ja pikkuskraadid;

| c) | sidevahend ja vajaduse korral kasutatud raadiojaam ning |
| --- | --- |

c)

sidevahend ja vajaduse korral kasutatud raadiojaam ning

| d) | teate vastuvõtja(d).” |
| --- | --- |

d)

teate vastuvõtja(d).”

---

(1)  Nagu on osutatud komisjoni 30. detsembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 26/2004 (ühenduse kalalaevastiku registri kohta) (ELT L 5, 9.1.2004, lk 25) artiklis 10.

1

(2)  Ühist kalanduspoliitikat käsitlevas ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta määrusega (EL) 2015/812 muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõigetes 4 ja 5 on sätestatud:

2

| — | liigid, mille püük on keelatud ja mis on sellistena määratletud ühise kalanduspoliitika valdkonnas vastu võetud liidu õigusaktis; |
| --- | --- |

—

liigid, mille püük on keelatud ja mis on sellistena määratletud ühise kalanduspoliitika valdkonnas vastu võetud liidu õigusaktis;

| — | liigid, mille kõrge ellujäämise määr on teaduslikult tõestatud, võttes arvesse püügivahendite, püügimeetodite ja ökosüsteemi omadusi; |
| --- | --- |

—

liigid, mille kõrge ellujäämise määr on teaduslikult tõestatud, võttes arvesse püügivahendite, püügimeetodite ja ökosüsteemi omadusi;

| — | vähese tähtsusega eranditega hõlmatud saagid; |
| --- | --- |

—

vähese tähtsusega eranditega hõlmatud saagid;

| — | röövloomade poolt kahjustatud kala. |
| --- | --- |

—

röövloomade poolt kahjustatud kala.

(3)  Kui kalalaev püsib kalapüügivööndis, mis ei ületa viit meremiili ükskõik kummal pool vöönditevahelisest piirist, tuleb märkida esimene sisenemine ja viimane lahkumine 24-tunnise ajavahemiku jooksul.

3

---

IV LISA

„XII LISA

ELEKTROONILISE ANDMEVAHETUSE STANDARDID

Elektroonilise andmevahetuse mudel põhineb ÜRO kaubanduse hõlbustamise ja elektroonilise äritegevuse keskuse (UN/CEFACTi) standardil P1000. Sarnase äritegevusega seotud andmevahetus on rühmitatud valdkondadesse ning seda kirjeldatakse ärinõuete spetsifikatsioone (business requirements specifications, BRS) käsitlevates dokumentides.

Kehtestatud on järgmised standardid:

| | P1000 – 1; üldpõhimõtted |
| --- | --- |

P1000 – 1; üldpõhimõtted

| | P1000 – 3; püügitegevus |
| --- | --- |

P1000 – 3; püügitegevus

| | P1000 – 5; müügivaldkond |
| --- | --- |

P1000 – 5; müügivaldkond

| | P1000 – 7; laevade geograafiliste koordinaatide määramine |
| --- | --- |

P1000 – 7; laevade geograafiliste koordinaatide määramine

| | P1000 – 12; püügiandmete koondaruannete koostamine |
| --- | --- |

P1000 – 12; püügiandmete koondaruannete koostamine

BRS-dokumendid ja tõlked on elektrooniliselt (XML skeemi definitsioon) saadaval Euroopa Komisjoni kalanduse veebisaidi põhiandmeregistri lehel. Selle veebisaidi kaudu on kättesaadavad ka andmete vahetamiseks kasutatavad rakendusdokumendid.”

---

V LISA

„XXIII LISA

KALALAEVADE MÄRKAMISE JA TUVASTAMISEGA SEOTUD JÄRELEVALVEARUANDE KOOSTAMISEKS VAJALIKU TEABE LOETELU

Üldandmed

| 1. | Järelevalvearuande viide |
| --- | --- |

1.

Järelevalvearuande viide

| 2. | Märkamise või tuvastamise kuupäev ja kellaaeg (UTC) |
| --- | --- |

2.

Märkamise või tuvastamise kuupäev ja kellaaeg (UTC)

| 3. | Päritoluliikmesriik ja vastutava ametiasutuse nimi |
| --- | --- |

3.

Päritoluliikmesriik ja vastutava ametiasutuse nimi

| 4. | Järelevalvesõiduki liik ja identifitseerimistunnus |
| --- | --- |

4.

Järelevalvesõiduki liik ja identifitseerimistunnus

| 5. | Järelevalvesõiduki geograafilised koordinaadid ja asukoht märkamise või tuvastamise ajal |
| --- | --- |

5.

Järelevalvesõiduki geograafilised koordinaadid ja asukoht märkamise või tuvastamise ajal

Kalalaeva andmed

| 6. | Lipuriik |
| --- | --- |

6.

Lipuriik

| 7. | Nimi |
| --- | --- |

7.

Nimi

| 8. | Registreerimissadam ja pardatähis |
| --- | --- |

8.

Registreerimissadam ja pardatähis

| 9. | Rahvusvaheline raadiokutsung |
| --- | --- |

9.

Rahvusvaheline raadiokutsung

| 10. | Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) number |
| --- | --- |

10.

Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) number

| 11. | Liidu laevastikuregistri (CFR) number |
| --- | --- |

11.

Liidu laevastikuregistri (CFR) number

| 12. | Kirjeldus |
| --- | --- |

12.

Kirjeldus

| 13. | Liik |
| --- | --- |

13.

Liik

| 14. | Esialgsed geograafilised koordinaadid ja esialgne asukoht märkamise või tuvastamise ajal |
| --- | --- |

14.

Esialgsed geograafilised koordinaadid ja esialgne asukoht märkamise või tuvastamise ajal

| 15. | Esialgne kurss ja kiirus märkamise või tuvastamise ajal |
| --- | --- |

15.

Esialgne kurss ja kiirus märkamise või tuvastamise ajal

| 16. | Tegevus |
| --- | --- |

16.

Tegevus

Muu teave

| 17. | Märkamise või tuvastamise viis |
| --- | --- |

17.

Märkamise või tuvastamise viis

| 18. | Kontakt laevaga |
| --- | --- |

18.

Kontakt laevaga

| 19. | Laevaga peetud side andmed |
| --- | --- |

19.

Laevaga peetud side andmed

| 20. | Märkamise või tuvastamise registreerimine |
| --- | --- |

20.

Märkamise või tuvastamise registreerimine

| 21. | Märkused |
| --- | --- |

21.

Märkused

| 22. | Lisatud dokumendid |
| --- | --- |

22.

Lisatud dokumendid

| 23. | Teabe edastanud ametnik ja tema allkiri |
| --- | --- |

23.

Teabe edastanud ametnik ja tema allkiri

Järelevalvearuande täitmise juhised

| 1. | Esitage nii mitmekülgne teave kui võimalik. |
| --- | --- |

1.

Esitage nii mitmekülgne teave kui võimalik.

| 2. | Geograafilised koordinaadid pikkus- ja laiuskraadides ning täpne asukoht (ICESi rajoon, GFCMi geograafiline alapiirkond, NAFO, NEAFC või CECAFi alapiirkond, FAO piirkond, alapiirkond ja rajoon ning maal sadam). |
| --- | --- |

2.

Geograafilised koordinaadid pikkus- ja laiuskraadides ning täpne asukoht (ICESi rajoon, GFCMi geograafiline alapiirkond, NAFO, NEAFC või CECAFi alapiirkond, FAO piirkond, alapiirkond ja rajoon ning maal sadam).

| 3. | Lipuriik, laeva nimi, registreerimissadam, pardatähis, rahvusvaheline raadiokutsung ja IMO number: tehakse kindlaks visuaalselt või raadioühenduse kaudu laevaga (teatada tuleb teabe allikas). |
| --- | --- |

3.

Lipuriik, laeva nimi, registreerimissadam, pardatähis, rahvusvaheline raadiokutsung ja IMO number: tehakse kindlaks visuaalselt või raadioühenduse kaudu laevaga (teatada tuleb teabe allikas).

| 4. | Laeva kirjeldus (kui märgati visuaalselt): erimärgistused (võimaluse korral); märkida, kas laeva nimi ja registreerimissadam on laeval nähtav või mitte. Märkida laevakere ja tekiehitise värvid, mastide arv ja kaptenisilla asend, korstna pikkus jne. |
| --- | --- |

4.

Laeva kirjeldus (kui märgati visuaalselt): erimärgistused (võimaluse korral); märkida, kas laeva nimi ja registreerimissadam on laeval nähtav või mitte. Märkida laevakere ja tekiehitise värvid, mastide arv ja kaptenisilla asend, korstna pikkus jne.

| 5. | Laeva ja püügivahendite liik (kui märgati visuaalselt): nt õngejadalaev, traaler, puksiirlaev, kalatöötlemislaev, transpordilaev (FAO rahvusvahelise kalalaevade statistilise standardklassifikatsiooni alusel). |
| --- | --- |

5.

Laeva ja püügivahendite liik (kui märgati visuaalselt): nt õngejadalaev, traaler, puksiirlaev, kalatöötlemislaev, transpordilaev (FAO rahvusvahelise kalalaevade statistilise standardklassifikatsiooni alusel).

| 6. | Märgatud või tuvastatud laeva tegevus (võimaluse korral): iga tegevuse puhul märge selle kohta, kas laev tegeles kalapüügi, püügivahendite paigaldamise, pardalehiivamise, ümberlaadimise, üleandmise, vedamise, transiidi, ankurdamise või muu tegevusega (täpsustada), sh kuupäev, kellaaeg, geograafiline asukoht, laeva kurss ja kiirus iga tegevuse kohta. |
| --- | --- |

6.

Märgatud või tuvastatud laeva tegevus (võimaluse korral): iga tegevuse puhul märge selle kohta, kas laev tegeles kalapüügi, püügivahendite paigaldamise, pardalehiivamise, ümberlaadimise, üleandmise, vedamise, transiidi, ankurdamise või muu tegevusega (täpsustada), sh kuupäev, kellaaeg, geograafiline asukoht, laeva kurss ja kiirus iga tegevuse kohta.

| 7. | Märkamise või tuvastamise viis (võimaluse korral): kirjeldada, kuidas laeva märgati või see tuvastati, nt visuaalselt, laevaseiresüsteemi, radari, raadioühenduse kaudu või muul viisil (täpsustada). |
| --- | --- |

7.

Märkamise või tuvastamise viis (võimaluse korral): kirjeldada, kuidas laeva märgati või see tuvastati, nt visuaalselt, laevaseiresüsteemi, radari, raadioühenduse kaudu või muul viisil (täpsustada).

| 8. | Kontakt laevaga: märkida, kas laevaga saadi ühendust (JAH/EI) ning sidevahend (raadioside või muu, täpsustada). |
| --- | --- |

8.

Kontakt laevaga: märkida, kas laevaga saadi ühendust (JAH/EI) ning sidevahend (raadioside või muu, täpsustada).

| 9. | Side andmed: esitage laevaga peetud side kokkuvõte, märkides märgatud/tuvastatud laeva pardal viibiva(te) selle (nende) isiku(te) nimi (nimed), kodakondsus(ed), ametinimetus(ed), kellega võeti ühendust. |
| --- | --- |

9.

Side andmed: esitage laevaga peetud side kokkuvõte, märkides märgatud/tuvastatud laeva pardal viibiva(te) selle (nende) isiku(te) nimi (nimed), kodakondsus(ed), ametinimetus(ed), kellega võeti ühendust.

| 10. | Märkamise või tuvastamise registreerimine: märkida, kas laeva märkamine või tuvastamine registreeriti foto, video, helisalvestise või kirjaliku aruandega. |
| --- | --- |

10.

Märkamise või tuvastamise registreerimine: märkida, kas laeva märkamine või tuvastamine registreeriti foto, video, helisalvestise või kirjaliku aruandega.

| 11. | Märkused: esitada mis tahes muud märkused. |
| --- | --- |

11.

Märkused: esitada mis tahes muud märkused.

| 12. | Lisatud dokumendid: lisada foto või visand laevast, kui võimalik (joonistage laeva profiil, tuues esile eristavad ehitised, profiili, mastid ja märgised, mida saaks kasutada laeva tuvastamiseks). |
| --- | --- |

12.

Lisatud dokumendid: lisada foto või visand laevast, kui võimalik (joonistage laeva profiil, tuues esile eristavad ehitised, profiili, mastid ja märgised, mida saaks kasutada laeva tuvastamiseks).

Üksikasjalikud suunised aruannete täitmiseks on esitatud Euroopa Komisjoni kalanduse veebisaidi põhiandmeregistri lehel.

Eeskirjad järelevalvearuannete elektroonilise vahetamise kohta

Järelevalvearuannete elektroonilise vahetamise jaoks on Euroopa Komisjoni kalanduse veebisaidi põhiandmeregistri lehel olemas XML skeemi definitsioon. Selle veebisaidi kaudu on kättesaadavad ka aruannete vahetamiseks kasutatavad rakendusdokumendid.”

---

VI LISA

„XXVI LISA

KONTROLLIÜLESANDEGA VAATLEJA ARUANDE VORM

| VAATLEJA ANDMED |
| --- |
| Nimi | |
| Ametisse määranud (pädev asutus) | |
| Ametisse võtnud (tööandja) | |
| Alguskuupäev | |
| Lõppkuupäev | |

VAATLEJA ANDMED

Nimi

Ametisse määranud (pädev asutus)

Ametisse võtnud (tööandja)

Alguskuupäev

Lõppkuupäev

| KALALAEVA ANDMED |
| --- |
| Liik | |
| Lipuriik | |
| Nimi | |
| Liidu laevastikuregistri number | |
| Pardatähis | |
| Rahvusvaheline raadiokutsung | |
| IMO number | |
| Peajõuseadme võimsus | |
| Kogupikkus | |

KALALAEVA ANDMED

Liik

Lipuriik

Nimi

Liidu laevastikuregistri number

Pardatähis

Rahvusvaheline raadiokutsung

IMO number

Peajõuseadme võimsus

Kogupikkus

| PARDAL HOITAVAD PÜÜGIVAHENDID |
| --- |
| 1. | |
| 2. | |
| 3. | |

PARDAL HOITAVAD PÜÜGIVAHENDID

1.

2.

3.

| PÜÜGIREISI AJAL TÄHELEPANEKUTE KOHASELT KASUTATUD PÜÜGIVAHENDID |
| --- |
| 1. | |
| 2. | |
| 3. | |

PÜÜGIREISI AJAL TÄHELEPANEKUTE KOHASELT KASUTATUD PÜÜGIVAHENDID

1.

2.

3.

| PÜÜGITOIMINGUTE ANDMED |
| --- |
| Püügitoimingu viitenumber (kui on) | |
| Kuupäev | |
| Kasutatud püügivahendi liik | |
| Mõõtmed | |
| Võrgusilma suurus | |
| Paigaldatud lisaseadmed | |
| Püügi alguse kellaaeg
  Püügi lõpu kellaaeg | |
| Asukoht püügi alguses | |
| Algsügavus | |
| Sügavus püügi lõpus | |
| Asukoht püügi lõpus | |

PÜÜGITOIMINGUTE ANDMED

Püügitoimingu viitenumber (kui on)

Kuupäev

Kasutatud püügivahendi liik

Mõõtmed

Võrgusilma suurus

Paigaldatud lisaseadmed

Püügi alguse kellaaeg

Püügi lõpu kellaaeg

Asukoht püügi alguses

Algsügavus

Sügavus püügi lõpus

Asukoht püügi lõpus

| SAAK | Liik | Pardal hoitav | Vette tagasi lastud |
| --- | --- | --- | --- |
| Iga liigi hinnanguline kogus eluskaalu kilogrammides | Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõt | | | |
| Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad | | | |
| Sihtliikide hinnanguline kogus eluskaalu kilogrammides | Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõt | | | |
| Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad | | | |
| Sihtliikide hinnanguline kogus eluskaalu kilogrammides | Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõt | | | |
| Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad | | | |
| Saagi hinnanguline kogukaal eluskaalu kilogrammides | Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõt | | | |
| Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad | | | |

SAAK

Liik

Pardal hoitav

Vette tagasi lastud

Iga liigi hinnanguline kogus eluskaalu kilogrammides

Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõt

Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad

Sihtliikide hinnanguline kogus eluskaalu kilogrammides

Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõt

Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad

Sihtliikide hinnanguline kogus eluskaalu kilogrammides

Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõt

Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad

Saagi hinnanguline kogukaal eluskaalu kilogrammides

Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõt

Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad

KOKKUVÕTE PÜÜGIREISI LÕPUS

| VAATLEJA ALLKIRI
  KUUPÄEV” |
| --- |

VAATLEJA ALLKIRI

KUUPÄEV”

---

VII LISA

„XXVII LISA

INSPEKTEERIMISARUANDED

INSPEKTEERIMISARUANDE TÄITMISEKS VAJALIK MINIMAALNE TEAVE

Inspekteerimisaruande täitmise juhised

Esitage nii mitmekülgne teave kui võimalik. Teavet sisestatakse vastavalt sellele, kas seda on vaja ja kas see on kättesaadav. Üksikasjalikud suunised aruannete täitmiseks on esitatud Euroopa Komisjoni kalanduse veebisaidi põhiandmeregistri lehel.

Eeskirjad inspekteerimisaruannete elektroonilise vahetamise kohta

Inspekteerimisaruannete elektroonilise vahetamise jaoks on Euroopa Komisjoni kalanduse veebisaidi põhiandmeregistri lehel olemas XML skeemi definitsioon. Selle veebisaidi kaudu on kättesaadavad ka aruannete vahetamiseks kasutatavad rakendusdokumendid.

MOODUL 1: KALALAEVA INSPEKTEERIMINE MEREL

| 1. | Inspekteerimisaruande viide
   (1) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Liikmesriik ja inspekteerimisasutus
   (1) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Inspektsioonilaev (lipuriik, nimi ja pardatähis) (1) |
| --- | --- |

3.

Inspektsioonilaev (lipuriik, nimi ja pardatähis) (1)

| 4. | Rahvusvaheline raadiokutsung (1) |
| --- | --- |

4.

Rahvusvaheline raadiokutsung (1)

| 5. | Inspektsiooni (alguse) kuupäev (1) |
| --- | --- |

5.

Inspektsiooni (alguse) kuupäev (1)

| 6. | Inspektsiooni (alguse) kellaaeg (1) |
| --- | --- |

6.

Inspektsiooni (alguse) kellaaeg (1)

| 7. | Inspektsiooni (lõpu) kuupäev (1) |
| --- | --- |

7.

Inspektsiooni (lõpu) kuupäev (1)

| 8. | Inspektsiooni (lõpu) kellaaeg (1) |
| --- | --- |

8.

Inspektsiooni (lõpu) kellaaeg (1)

| 9. | Inspektsioonilaeva geograafilised koordinaadid (laiuskraad, pikkuskraad) (1) |
| --- | --- |

9.

Inspektsioonilaeva geograafilised koordinaadid (laiuskraad, pikkuskraad) (1)

| 10. | Inspektsioonilaeva asukoht (täpne püügipiirkond) (1) |
| --- | --- |

10.

Inspektsioonilaeva asukoht (täpne püügipiirkond) (1)

| 11. | Vastutav inspektor (1) |
| --- | --- |

11.

Vastutav inspektor (1)

| 12. | Kodakondsus |
| --- | --- |

12.

Kodakondsus

| 13. | 2. inspektor (1) |
| --- | --- |

13.

2. inspektor (1)

| 14. | Kodakondsus |
| --- | --- |

14.

Kodakondsus

| 15. | Inspekteeritava kalalaeva andmed (nimi, pardatähis, lipuriik)
   (1) |
| --- | --- |

15.

| 16. | Laeva geograafilised koordinaadid ja asukoht, kui need erinevad inspektsioonilaeva omadest (laiuskraad, pikkuskraad, täpne püügipiirkond) (1) |
| --- | --- |

16.

Laeva geograafilised koordinaadid ja asukoht, kui need erinevad inspektsioonilaeva omadest (laiuskraad, pikkuskraad, täpne püügipiirkond) (1)

| 17. | Kalalaeva liik (1) |
| --- | --- |

17.

Kalalaeva liik (1)

| 18. | Laevaregistri tunnusnumber (1) |
| --- | --- |

18.

Laevaregistri tunnusnumber (1)

| 19. | Rahvusvaheline raadiokutsung (1) |
| --- | --- |

19.

Rahvusvaheline raadiokutsung (1)

| 20. | Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) number (1) |
| --- | --- |

20.

Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) number (1)

| 21. | Liidu laevastikuregistri (CFR) number (1) |
| --- | --- |

21.

Liidu laevastikuregistri (CFR) number (1)

| 22. | Omaniku andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (1) |
| --- | --- |

22.

Omaniku andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (1)

| 23. | Prahtija andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (1) |
| --- | --- |

23.

Prahtija andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (1)

| 24. | Esindaja andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (1) |
| --- | --- |

24.

Esindaja andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (1)

| 25. | Kapteni andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (1) |
| --- | --- |

25.

Kapteni andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (1)

| 26. | Raadiokutsung enne pardaleminekut |
| --- | --- |

26.

Raadiokutsung enne pardaleminekut

| 27. | Kalalaeva püügipäevik, täidetud enne inspektsiooni |
| --- | --- |

27.

Kalalaeva püügipäevik, täidetud enne inspektsiooni

| 28. | Laevatrepp (1) |
| --- | --- |

28.

Laevatrepp (1)

| 29. | Inspektorite identifitseerimisandmed |
| --- | --- |

29.

Inspektorite identifitseerimisandmed

| 30. | Importija andmed (nimi, kodakondsus ja aadress)
   (1) |
| --- | --- |

30.

| 31. | Dokumentide ja lubade inspekteerimine
   (1) |
| --- | --- |

31.

| 32. | Laevaregistri tunnusnumber (1) |
| --- | --- |

32.

Laevaregistri tunnusnumber (1)

| 33. | Peajõuseadme võimsuse kontroll |
| --- | --- |

33.

Peajõuseadme võimsuse kontroll

| 34. | Kalalaevatunnistuse andmed (1) |
| --- | --- |

34.

Kalalaevatunnistuse andmed (1)

| 35. | Kalapüügiloa andmed (1) |
| --- | --- |

35.

Kalapüügiloa andmed (1)

| 36. | Laevaseiresüsteem toimib (1) |
| --- | --- |

36.

Laevaseiresüsteem toimib (1)

| 37. | Elektrooniline kaugseiresüsteem toimib (1) |
| --- | --- |

37.

Elektrooniline kaugseiresüsteem toimib (1)

| 38. | Paberkujul püügipäeviku lehekülje (lehekülgede) number (numbrid) (1) |
| --- | --- |

38.

Paberkujul püügipäeviku lehekülje (lehekülgede) number (numbrid) (1)

| 39. | Elektroonilise püügipäeviku viide (1) |
| --- | --- |

39.

Elektroonilise püügipäeviku viide (1)

| 40. | Eelteate viide (1) |
| --- | --- |

40.

Eelteate viide (1)

| 41. | Teate eesmärk (1) |
| --- | --- |

41.

Teate eesmärk (1)

| 42. | Kala hoiuruumi sertifikaat |
| --- | --- |

42.

Kala hoiuruumi sertifikaat

| 43. | Lastiplaan |
| --- | --- |

43.

Lastiplaan

| 44. | Tabelid jahutatud merevee tankide täitmata mahuosa kohta |
| --- | --- |

44.

Tabelid jahutatud merevee tankide täitmata mahuosa kohta

| 45. | Pardal olevate kaalumissüsteemide sertifikaat |
| --- | --- |

45.

Pardal olevate kaalumissüsteemide sertifikaat

| 46. | Tootjaorganisatsiooni liikmesus |
| --- | --- |

46.

Tootjaorganisatsiooni liikmesus

| 47. | Viimase sadamakülastuse andmed (sadam, riik ja kuupäev) (1) |
| --- | --- |

47.

Viimase sadamakülastuse andmed (sadam, riik ja kuupäev) (1)

| 48. | Importija andmed (nimi, kodakondsus ja aadress)
   (1) |
| --- | --- |

48.

| 49. | Saagi inspekteerimine
   (1) |
| --- | --- |

49.

| 50. | Pardal hoitava saagi andmed (liik, kogus eluskaalu kilogrammides, sh alamõõduliste kalade puhul, püügipiirkond) (1) |
| --- | --- |

50.

Pardal hoitava saagi andmed (liik, kogus eluskaalu kilogrammides, sh alamõõduliste kalade puhul, püügipiirkond) (1)

| 51. | Lubatud kõikumine liigi kohta (1) |
| --- | --- |

51.

Lubatud kõikumine liigi kohta (1)

| 52. | Alamõõduliste kalade eraldi registreerimine (1) |
| --- | --- |

52.

Alamõõduliste kalade eraldi registreerimine (1)

| 53. | Mitmeaastaste kavadega hõlmatud põhjalähedaste kalade varude eraldi ladustamine (1) |
| --- | --- |

53.

Mitmeaastaste kavadega hõlmatud põhjalähedaste kalade varude eraldi ladustamine (1)

| 54. | Alamõõduliste kalade eraldi ladustamine (1) |
| --- | --- |

54.

Alamõõduliste kalade eraldi ladustamine (1)

| 55. | Kaalumise kontroll, kastide/konteinerite loendamine, täitmata mahuosa tabelid või proovivõtt |
| --- | --- |

55.

Kaalumise kontroll, kastide/konteinerite loendamine, täitmata mahuosa tabelid või proovivõtt

| 56. | Tagasiheite andmete registreerimine (liigid, kogused) (1) |
| --- | --- |

56.

Tagasiheite andmete registreerimine (liigid, kogused) (1)

| 57. | Importija andmed (nimi, kodakondsus ja aadress)
   (1) |
| --- | --- |

57.

| 58. | Püügivahendite inspekteerimine
   (1) |
| --- | --- |

58.

| 59. | Püügivahendite andmed (liik) (1) |
| --- | --- |

59.

Püügivahendite andmed (liik) (1)

| 60. | Võrgumanus(t)e või -seadme(te) andmed (liik) (1) |
| --- | --- |

60.

Võrgumanus(t)e või -seadme(te) andmed (liik) (1)

| 61. | Võrgusilma suuruse või mõõtmete andmed (1) |
| --- | --- |

61.

Võrgusilma suuruse või mõõtmete andmed (1)

| 62. | Võrguniidi andmed (liik, jämedus) (1) |
| --- | --- |

62.

Võrguniidi andmed (liik, jämedus) (1)

| 63. | Püügivahendite märgised |
| --- | --- |

63.

Püügivahendite märgised

| 64. | Importija andmed (nimi, kodakondsus ja aadress)
   (1) |
| --- | --- |

64.

| 65. | Rikkumised või tähelepanekud
   (1) |
| --- | --- |

65.

| 66. | Kapteni märkused
   (1) |
| --- | --- |

66.

| 67. | Võetud meede (meetmed)
   (1) |
| --- | --- |

67.

| 68. | Inspektorite allkirjad
   (1) |
| --- | --- |

68.

| 69. | Kapteni allkiri
   (1) |
| --- | --- |

69.

MOODUL 2: KALALAEVA(DE) INSPEKTEERIMINE ÜMBERLAADIMISE SUHTES

| 1. | Inspekteerimisaruande viide
   (2) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Liikmesriik ja inspekteerimisasutus
   (2) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Inspektsioonilaev (lipuriik, nimi ja pardatähis) (2) |
| --- | --- |

3.

Inspektsioonilaev (lipuriik, nimi ja pardatähis) (2)

| 4. | Rahvusvaheline raadiokutsung (2) |
| --- | --- |

4.

Rahvusvaheline raadiokutsung (2)

| 5. | Inspektsiooni (alguse) kuupäev (2) |
| --- | --- |

5.

Inspektsiooni (alguse) kuupäev (2)

| 6. | Inspektsiooni (alguse) kellaaeg (2) |
| --- | --- |

6.

Inspektsiooni (alguse) kellaaeg (2)

| 7. | Inspektsiooni (lõpu) kuupäev (2) |
| --- | --- |

7.

Inspektsiooni (lõpu) kuupäev (2)

| 8. | Inspektsiooni (lõpu) kellaaeg (2) |
| --- | --- |

8.

Inspektsiooni (lõpu) kellaaeg (2)

| 9. | Inspektsioonilaeva geograafilised koordinaadid (laiuskraad, pikkuskraad) (2) |
| --- | --- |

9.

Inspektsioonilaeva geograafilised koordinaadid (laiuskraad, pikkuskraad) (2)

| 10. | Inspektsioonilaeva asukoht (täpne püügipiirkond) (2) |
| --- | --- |

10.

Inspektsioonilaeva asukoht (täpne püügipiirkond) (2)

| 11. | Sadama asukoht (3) |
| --- | --- |

11.

Sadama asukoht (3)

| 12. | Määratud sadam (2) |
| --- | --- |

12.

Määratud sadam (2)

| 13. | Vastutav inspektor (2) |
| --- | --- |

13.

Vastutav inspektor (2)

| 14. | Kodakondsus |
| --- | --- |

14.

Kodakondsus

| 15. | 2. inspektor (2) |
| --- | --- |

15.

2. inspektor (2)

| 16. | Kodakondsus |
| --- | --- |

16.

Kodakondsus

| 17. | Mahalaadiva kalalaeva andmed (nimi, pardatähis, lipuriik)
   (2) |
| --- | --- |

17.

| 18. | Laeva geograafilised koordinaadid ja asukoht (laiuskraad, pikkuskraad, täpne püügipiirkond) (2) |
| --- | --- |

18.

Laeva geograafilised koordinaadid ja asukoht (laiuskraad, pikkuskraad, täpne püügipiirkond) (2)

| 19. | Kalalaeva liik (2) |
| --- | --- |

19.

Kalalaeva liik (2)

| 20. | Laevaregistri tunnusnumber (2) |
| --- | --- |

20.

Laevaregistri tunnusnumber (2)

| 21. | Rahvusvaheline raadiokutsung (2) |
| --- | --- |

21.

Rahvusvaheline raadiokutsung (2)

| 22. | Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) number (2) |
| --- | --- |

22.

Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) number (2)

| 23. | Liidu laevastikuregistri (CFR) number (2) |
| --- | --- |

23.

Liidu laevastikuregistri (CFR) number (2)

| 24. | Omaniku andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (2) |
| --- | --- |

24.

Omaniku andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (2)

| 25. | Prahtija andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (2) |
| --- | --- |

25.

Prahtija andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (2)

| 26. | Esindaja andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (2) |
| --- | --- |

26.

Esindaja andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (2)

| 27. | Kapteni andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (2) |
| --- | --- |

27.

Kapteni andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (2)

| 28. | Laevaseiresüsteemi kontroll enne pardaleminekut |
| --- | --- |

28.

Laevaseiresüsteemi kontroll enne pardaleminekut

| 29. | Kalalaeva püügipäevik, täidetud enne ümberlaadimist (2) |
| --- | --- |

29.

Kalalaeva püügipäevik, täidetud enne ümberlaadimist (2)

| 30. | Rikkumised ja tähelepanekud
   (2) |
| --- | --- |

30.

| 31. | Dokumentide ja lubade inspekteerimine
   (2) |
| --- | --- |

31.

| 32. | Laevaregistri tunnusnumber (2) |
| --- | --- |

32.

Laevaregistri tunnusnumber (2)

| 33. | Kalalaevatunnistuse andmed (2) |
| --- | --- |

33.

Kalalaevatunnistuse andmed (2)

| 34. | Kalapüügiloa andmed (2) |
| --- | --- |

34.

Kalapüügiloa andmed (2)

| 35. | Ümberlaadimisloa andmed (2) |
| --- | --- |

35.

Ümberlaadimisloa andmed (2)

| 36. | Laevaseiresüsteem toimib |
| --- | --- |

36.

Laevaseiresüsteem toimib

| 37. | Paberkujul püügipäeviku lehekülje (lehekülgede) number (numbrid) (2) |
| --- | --- |

37.

Paberkujul püügipäeviku lehekülje (lehekülgede) number (numbrid) (2)

| 38. | Elektroonilise püügipäeviku viide (2) |
| --- | --- |

38.

Elektroonilise püügipäeviku viide (2)

| 39. | Eelteate viide (2) |
| --- | --- |

39.

Eelteate viide (2)

| 40. | Eelteate eesmärk (sh ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimise süsteem) (2) |
| --- | --- |

40.

Eelteate eesmärk (sh ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimise süsteem) (2)

| 41. | Viimase sadamakülastuse andmed (sadam, riik ja kuupäev) (3) |
| --- | --- |

41.

Viimase sadamakülastuse andmed (sadam, riik ja kuupäev) (3)

| 42. | Rikkumised ja tähelepanekud
   (2) |
| --- | --- |

42.

| 43. | Saagi inspekteerimine
   (2) |
| --- | --- |

43.

| 44. | Pardal hoitava saagi andmed (enne ümberlaadimist) (liik, kogus toote massi kilogrammides, sh alamõõduliste kalade puhul, esitusviis, püügipiirkond) (2) |
| --- | --- |

44.

Pardal hoitava saagi andmed (enne ümberlaadimist) (liik, kogus toote massi kilogrammides, sh alamõõduliste kalade puhul, esitusviis, püügipiirkond) (2)

| 45. | Lubatud kõikumine liigi kohta (2) |
| --- | --- |

45.

Lubatud kõikumine liigi kohta (2)

| 46. | Ümberlaaditud saagi andmed (liik, kogus toote massi kilogrammides, sh alamõõduliste kalade puhul, esitusviis, püügipiirkond) (2) |
| --- | --- |

46.

Ümberlaaditud saagi andmed (liik, kogus toote massi kilogrammides, sh alamõõduliste kalade puhul, esitusviis, püügipiirkond) (2)

| 47. | Rikkumised ja tähelepanekud
   (2) |
| --- | --- |

47.

| 48. | Vastuvõtva kalalaeva andmed (nimi, pardatähis, lipuriik)
   (2) |
| --- | --- |

48.

| 49. | Laeva geograafilised koordinaadid ja asukoht (laiuskraad, pikkuskraad, täpne püügipiirkond) (2) |
| --- | --- |

49.

Laeva geograafilised koordinaadid ja asukoht (laiuskraad, pikkuskraad, täpne püügipiirkond) (2)

| 50. | Kalalaeva liik (2) |
| --- | --- |

50.

Kalalaeva liik (2)

| 51. | Laevaregistri tunnusnumber (2) |
| --- | --- |

51.

Laevaregistri tunnusnumber (2)

| 52. | Rahvusvaheline raadiokutsung (2) |
| --- | --- |

52.

Rahvusvaheline raadiokutsung (2)

| 53. | Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) number (2) |
| --- | --- |

53.

Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) number (2)

| 54. | Liidu laevastikuregistri (CFR) number (2) |
| --- | --- |

54.

Liidu laevastikuregistri (CFR) number (2)

| 55. | Omaniku andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (2) |
| --- | --- |

55.

Omaniku andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (2)

| 56. | Prahtija andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (2) |
| --- | --- |

56.

Prahtija andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (2)

| 57. | Esindaja andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (2) |
| --- | --- |

57.

Esindaja andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (2)

| 58. | Kapteni andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (2) |
| --- | --- |

58.

Kapteni andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (2)

| 59. | Laevaseiresüsteemi kontroll enne pardaleminekut |
| --- | --- |

59.

Laevaseiresüsteemi kontroll enne pardaleminekut

| 60. | Kalalaeva püügipäevik, täidetud enne ümberlaadimist (2) |
| --- | --- |

60.

Kalalaeva püügipäevik, täidetud enne ümberlaadimist (2)

| 61. | Rikkumised ja tähelepanekud
   (2) |
| --- | --- |

61.

| 62. | Dokumentide ja lubade inspekteerimine
   (2) |
| --- | --- |

62.

| 63. | Laevaregistri tunnusnumber (2) |
| --- | --- |

63.

Laevaregistri tunnusnumber (2)

| 64. | Kalalaevatunnistuse andmed (2) |
| --- | --- |

64.

Kalalaevatunnistuse andmed (2)

| 65. | Laevaseiresüsteem toimib |
| --- | --- |

65.

Laevaseiresüsteem toimib

| 66. | Paberkujul püügipäeviku lehekülje (lehekülgede) number (numbrid) (2) |
| --- | --- |

66.

Paberkujul püügipäeviku lehekülje (lehekülgede) number (numbrid) (2)

| 67. | Elektroonilise püügipäeviku viide (2) |
| --- | --- |

67.

Elektroonilise püügipäeviku viide (2)

| 68. | Eelteate viide (2) |
| --- | --- |

68.

Eelteate viide (2)

| 69. | Eelteate eesmärk (2) |
| --- | --- |

69.

Eelteate eesmärk (2)

| 70. | Viimase sadamakülastuse andmed (sadam, riik ja kuupäev) (3) |
| --- | --- |

70.

Viimase sadamakülastuse andmed (sadam, riik ja kuupäev) (3)

| 71. | Rikkumised ja tähelepanekud
   (2) |
| --- | --- |

71.

| 72. | Saagi inspekteerimine
   (2) |
| --- | --- |

72.

| 73. | Pardal hoitava saagi andmed (enne ümberlaadimist) (liik, kogus toote massi kilogrammides, sh alamõõduliste kalade puhul, esitusviis, püügipiirkond) (2) |
| --- | --- |

73.

Pardal hoitava saagi andmed (enne ümberlaadimist) (liik, kogus toote massi kilogrammides, sh alamõõduliste kalade puhul, esitusviis, püügipiirkond) (2)

| 74. | Vastu võetud saagi andmed (liik, kogus toote massi kilogrammides, sh alamõõduliste kalade puhul, esitusviis, püügipiirkond) (2) |
| --- | --- |

74.

Vastu võetud saagi andmed (liik, kogus toote massi kilogrammides, sh alamõõduliste kalade puhul, esitusviis, püügipiirkond) (2)

| 75. | Rikkumised ja tähelepanekud
   (2) |
| --- | --- |

75.

| 76. | Rikkumised või tähelepanekud
   (2) |
| --- | --- |

76.

| 77. | Kapteni(te) märkused
   (2) |
| --- | --- |

77.

| 78. | Võetud meede (meetmed)
   (2) |
| --- | --- |

78.

| 79. | Inspektorite allkirjad
   (2) |
| --- | --- |

79.

| 80. | Kapteni(te) allkiri (allkirjad)
   (2) |
| --- | --- |

80.

MOODUL 3: KALALAEVA INSPEKTEERIMINE SADAMAS VÕI LOSSIMISEL JA ENNE ESMAMÜÜKI

| 1. | Inspekteerimisaruande viide
   (4) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Liikmesriik ja inspekteerimisasutus
   (4)
   (5) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Inspektsiooni (alguse) kuupäev (4)
   (5) |
| --- | --- |

3.

Inspektsiooni (alguse) kuupäev (4)
   (5)

| 4. | Inspektsiooni (alguse) kellaaeg (4)
   (5) |
| --- | --- |

4.

Inspektsiooni (alguse) kellaaeg (4)
   (5)

| 5. | Inspektsiooni (lõpu) kuupäev (4)
   (5) |
| --- | --- |

5.

Inspektsiooni (lõpu) kuupäev (4)
   (5)

| 6. | Inspektsiooni (lõpu) kellaaeg (4)
   (5) |
| --- | --- |

6.

Inspektsiooni (lõpu) kellaaeg (4)
   (5)

| 7. | Sadama asukoht (4)
   (5) |
| --- | --- |

7.

Sadama asukoht (4)
   (5)

| 8. | Määratud sadam (4)
   (5) |
| --- | --- |

8.

Määratud sadam (4)
   (5)

| 9. | Vastutav inspektor (4) |
| --- | --- |

9.

Vastutav inspektor (4)

| 10. | Kodakondsus |
| --- | --- |

10.

Kodakondsus

| 11. | 2. inspektor (4) |
| --- | --- |

11.

2. inspektor (4)

| 12. | Kodakondsus |
| --- | --- |

12.

Kodakondsus

| 13. | Inspekteeritava kalalaeva andmed (nimi, pardatähis, lipuriik)
   (4)
   (5) |
| --- | --- |

13.

| 14. | Kalalaeva liik (4)
   (5) |
| --- | --- |

14.

Kalalaeva liik (4)
   (5)

| 15. | Laevaregistri tunnusnumber (4)
   (5) |
| --- | --- |

15.

Laevaregistri tunnusnumber (4)
   (5)

| 16. | Rahvusvaheline raadiokutsung (4)
   (5) |
| --- | --- |

16.

Rahvusvaheline raadiokutsung (4)
   (5)

| 17. | Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) number (4)
   (5) |
| --- | --- |

17.

Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) number (4)
   (5)

| 18. | Liidu laevastikuregistri (CFR) number (4) |
| --- | --- |

18.

Liidu laevastikuregistri (CFR) number (4)

| 19. | Omaniku andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (4)
   (5) |
| --- | --- |

19.

Omaniku andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (4)
   (5)

| 20. | Tegelikult kasusaava omaniku andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (4)
   (5) |
| --- | --- |

20.

Tegelikult kasusaava omaniku andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (4)
   (5)

| 21. | Prahtija andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (4) |
| --- | --- |

21.

Prahtija andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (4)

| 22. | Esindaja andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (4) |
| --- | --- |

22.

Esindaja andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (4)

| 23. | Kapteni andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (4) |
| --- | --- |

23.

Kapteni andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (4)

| 24. | Laevaseiresüsteemi kontroll enne sadamasse saabumist (4)
   (5) |
| --- | --- |

24.

Laevaseiresüsteemi kontroll enne sadamasse saabumist (4)
   (5)

| 25. | Kalalaeva püügipäevik, täidetud enne saabumist |
| --- | --- |

25.

Kalalaeva püügipäevik, täidetud enne saabumist

| 26. | Inspektorite identifitseerimisandmed |
| --- | --- |

26.

Inspektorite identifitseerimisandmed

| 27. | Rikkumised või tähelepanekud
   (4)
   (5) |
| --- | --- |

27.

| 28. | Dokumentide ja lubade inspekteerimine
   (4)
   (5) |
| --- | --- |

28.

| 29. | Laevaregistri tunnusnumber (4) |
| --- | --- |

29.

Laevaregistri tunnusnumber (4)

| 30. | Kalalaevatunnistuse andmed (4)
   (5) |
| --- | --- |

30.

Kalalaevatunnistuse andmed (4)
   (5)

| 31. | Kalapüügiloa andmed (4)
   (5) |
| --- | --- |

31.

Kalapüügiloa andmed (4)
   (5)

| 32. | Sadamassepääsu ja lossimise loa andmed (4)
   (5) |
| --- | --- |

32.

Sadamassepääsu ja lossimise loa andmed (4)
   (5)

| 33. | Paberkujul püügipäeviku lehekülje (lehekülgede) number (numbrid) (4) |
| --- | --- |

33.

Paberkujul püügipäeviku lehekülje (lehekülgede) number (numbrid) (4)

| 34. | Elektroonilise püügipäeviku viide (4) |
| --- | --- |

34.

Elektroonilise püügipäeviku viide (4)

| 35. | Eelteate viide (4)
   (5) |
| --- | --- |

35.

Eelteate viide (4)
   (5)

| 36. | Eelteate eesmärk (sh ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimise süsteem) (4)
   (5) |
| --- | --- |

36.

Eelteate eesmärk (sh ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimise süsteem) (4)
   (5)

| 37. | Kala hoiuruumi sertifikaat |
| --- | --- |

37.

Kala hoiuruumi sertifikaat

| 38. | Lastiplaan |
| --- | --- |

38.

Lastiplaan

| 39. | Tabelid jahutatud merevee tankide täitmata mahuosa kohta |
| --- | --- |

39.

Tabelid jahutatud merevee tankide täitmata mahuosa kohta

| 40. | Pardal olevate kaalumissüsteemide sertifikaat |
| --- | --- |

40.

Pardal olevate kaalumissüsteemide sertifikaat

| 41. | Tootjaorganisatsiooni liikmesus |
| --- | --- |

41.

Tootjaorganisatsiooni liikmesus

| 42. | Viimase sadamakülastuse andmed (kuupäev, riik ja sadam) (4)
   (5) |
| --- | --- |

42.

Viimase sadamakülastuse andmed (kuupäev, riik ja sadam) (4)
   (5)

| 43. | Rikkumised või tähelepanekud
   (4)
   (5) |
| --- | --- |

43.

| 44. | Saagi inspekteerimine
   (4)
   (5) |
| --- | --- |

44.

| 45. | Pardal hoitava saagi andmed (liik, kogus toote massi kilogrammides, sh alamõõduliste kalade puhul, esitusviis, püügipiirkond) (4)
   (5) |
| --- | --- |

45.

Pardal hoitava saagi andmed (liik, kogus toote massi kilogrammides, sh alamõõduliste kalade puhul, esitusviis, püügipiirkond) (4)
   (5)

| 46. | Lubatud kõikumine liigi kohta (4) |
| --- | --- |

46.

Lubatud kõikumine liigi kohta (4)

| 47. | Alamõõduliste kalade eraldi registreerimine (4) |
| --- | --- |

47.

Alamõõduliste kalade eraldi registreerimine (4)

| 48. | Mahalaaditud saagi andmed (liik, kogus toote massi kilogrammides, sh alamõõduliste kalade puhul, esitusviis, püügipiirkond) (4)
   (5) |
| --- | --- |

48.

Mahalaaditud saagi andmed (liik, kogus toote massi kilogrammides, sh alamõõduliste kalade puhul, esitusviis, püügipiirkond) (4)
   (5)

| 49. | Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõt kontrollitud (4) |
| --- | --- |

49.

Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõt kontrollitud (4)

| 50. | Märgistamine |
| --- | --- |

50.

Märgistamine

| 51. | Kaalumise kontroll, kastide/konteinerite loendamine või proovivõtt lossimisel |
| --- | --- |

51.

Kaalumise kontroll, kastide/konteinerite loendamine või proovivõtt lossimisel

| 52. | Kalatrümm kontrollitud pärast saagi lossimist |
| --- | --- |

52.

Kalatrümm kontrollitud pärast saagi lossimist

| 53. | Saagi kaalumine lossimisel |
| --- | --- |

53.

Saagi kaalumine lossimisel

| 54. | Rikkumised või tähelepanekud
   (4)
   (5) |
| --- | --- |

54.

| 55. | Ümberlaadimise andmed teis(t)elt kalalaeva(de)lt vastuvõetud saagi kohta
   (4)
   (5) |
| --- | --- |

55.

| 56. | Mahalaadiva(te) kalalaeva(de) andmed (nimi, pardatähis, rahvusvaheline raadiokutsung, Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) number, liidu laevastikuregistri (CFR) number, lipuriik) (4)
   (5) |
| --- | --- |

56.

Mahalaadiva(te) kalalaeva(de) andmed (nimi, pardatähis, rahvusvaheline raadiokutsung, Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) number, liidu laevastikuregistri (CFR) number, lipuriik) (4)
   (5)

| 57. | Ümberlaadimisdeklaratsiooni andmed (4)
   (5) |
| --- | --- |

57.

Ümberlaadimisdeklaratsiooni andmed (4)
   (5)

| 58. | Ümberlaaditud saagi andmed (liik, kogus toote massi kilogrammides, sh alamõõduliste kalade puhul, esitusviis, püügipiirkond) (4)
   (5) |
| --- | --- |

58.

Ümberlaaditud saagi andmed (liik, kogus toote massi kilogrammides, sh alamõõduliste kalade puhul, esitusviis, püügipiirkond) (4)
   (5)

| 59. | Muud püügidokumendid (püügisertifikaadid) (4)
   (5) |
| --- | --- |

59.

Muud püügidokumendid (püügisertifikaadid) (4)
   (5)

| 60. | Rikkumised või tähelepanekud
   (4)
   (5) |
| --- | --- |

60.

| 61. | Püügivahendite inspekteerimine
   (4)
   (5) |
| --- | --- |

61.

| 62. | Püügivahendite andmed (liik) (4)
   (5) |
| --- | --- |

62.

Püügivahendite andmed (liik) (4)
   (5)

| 63. | Võrgumanus(t)e või -seadme(te) andmed (liik) (4)
   (5) |
| --- | --- |

63.

Võrgumanus(t)e või -seadme(te) andmed (liik) (4)
   (5)

| 64. | Võrgusilma suuruse või mõõtmete andmed (4)
   (5) |
| --- | --- |

64.

Võrgusilma suuruse või mõõtmete andmed (4)
   (5)

| 65. | Võrguniidi andmed (liik, jämedus) (4)
   (5) |
| --- | --- |

65.

Võrguniidi andmed (liik, jämedus) (4)
   (5)

| 66. | Püügivahendite märgised |
| --- | --- |

66.

Püügivahendite märgised

| 67. | Rikkumised või tähelepanekud
   (4)
   (5) |
| --- | --- |

67.

| 68. | Kalalaeva staatus piirkondliku kalandusorganisatsiooni piirkonnas (piirkondades), kus on tegeldud kalapüügi või seonduva tegevusega (sealhulgas võimalik tegelemine ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga)
   (4)
   (5) |
| --- | --- |

68.

| 69. | Inspektorite märkused
   (4) |
| --- | --- |

69.

| 70. | Kapteni märkused
   (4)
   (5) |
| --- | --- |

70.

| 71. | Võetud meede (meetmed)
   (4) |
| --- | --- |

71.

| 72. | Inspektorite allkirjad
   (4)
   (5) |
| --- | --- |

72.

| 73. | Kapteni allkiri
   (4)
   (5) |
| --- | --- |

73.

MOODUL 4: TURU/RUUMIDE INSPEKTEERIMINE

| 1. | Inspekteerimisaruande viide
   (6) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Liikmesriik ja inspekteerimisasutus
   (6) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Inspektsiooni (alguse) kuupäev (6) |
| --- | --- |

3.

Inspektsiooni (alguse) kuupäev (6)

| 4. | Inspektsiooni (alguse) kellaaeg (6) |
| --- | --- |

4.

Inspektsiooni (alguse) kellaaeg (6)

| 5. | Inspektsiooni (lõpu) kuupäev (6) |
| --- | --- |

5.

Inspektsiooni (lõpu) kuupäev (6)

| 6. | Inspektsiooni (lõpu) kellaaeg (6) |
| --- | --- |

6.

Inspektsiooni (lõpu) kellaaeg (6)

| 7. | Sadama asukoht (6) |
| --- | --- |

7.

Sadama asukoht (6)

| 8. | Vastutav inspektor (6) |
| --- | --- |

8.

Vastutav inspektor (6)

| 9. | Kodakondsus |
| --- | --- |

9.

Kodakondsus

| 10. | 2. inspektor (6) |
| --- | --- |

10.

2. inspektor (6)

| 11. | Kodakondsus |
| --- | --- |

11.

Kodakondsus

| 12. | Inspektorite identifitseerimisandmed |
| --- | --- |

12.

Inspektorite identifitseerimisandmed

| 13. | Turu või ruumide inspekteerimise andmed (nimi ja aadress)
   (6) |
| --- | --- |

13.

| 14. | Omaniku andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (6) |
| --- | --- |

14.

Omaniku andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (6)

| 15. | Omaniku esindaja andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (6) |
| --- | --- |

15.

Omaniku esindaja andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (6)

| 16. | Inspekteeritud kalandustoodete andmed (liik, kogus toote massi kilogrammides, sh alamõõduliste kalade puhul, esitusviis, püügipiirkond, päritolulaeva(de) identifitseerimise andmed)
   (6) |
| --- | --- |

16.

| 17. | Registreeritud ostja, enampakkumiste korraldaja või kalandustoodete esmaturustuse eest vastutavate muude asutuste või isikute andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (6) |
| --- | --- |

17.

Registreeritud ostja, enampakkumiste korraldaja või kalandustoodete esmaturustuse eest vastutavate muude asutuste või isikute andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (6)

| 18. | Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõt kontrollitud (6) |
| --- | --- |

18.

Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõt kontrollitud (6)

| 19. | Märgistamine jälgimist võimaldaval viisil (6) |
| --- | --- |

19.

Märgistamine jälgimist võimaldaval viisil (6)

| 20. | Ühised turustusnormid (6) |
| --- | --- |

20.

Ühised turustusnormid (6)

| 21. | Suuruskategooriad |
| --- | --- |

21.

Suuruskategooriad

| 22. | Värskuskategooriad |
| --- | --- |

22.

Värskuskategooriad

| 23. | Kalandustoodete ladustamise mehhanism inspekteeritud |
| --- | --- |

23.

Kalandustoodete ladustamise mehhanism inspekteeritud

| 24. | Kalandustooted kaalutud enne müüki |
| --- | --- |

24.

Kalandustooted kaalutud enne müüki

| 25. | Kaalumissüsteemid kalibreeritud ja plommitud |
| --- | --- |

25.

Kaalumissüsteemid kalibreeritud ja plommitud

| 26. | Rikkumised ja tähelepanekud
   (6) |
| --- | --- |

26.

| 27. | Inspekteeritavate kalandustoodetega seotud dokumentide inspekteerimine
   (6) |
| --- | --- |

27.

| 28. | Lossimisdeklaratsiooni andmed |
| --- | --- |

28.

Lossimisdeklaratsiooni andmed

| 29. | Ülevõtmisdeklaratsiooni andmed |
| --- | --- |

29.

Ülevõtmisdeklaratsiooni andmed

| 30. | Veodokumendi andmed |
| --- | --- |

30.

Veodokumendi andmed

| 31. | Tarnija arvete ja müügiteatiste andmed |
| --- | --- |

31.

Tarnija arvete ja müügiteatiste andmed

| 32. | Andmed püügisertifikaadi kohta, mis tõendab, et saak ei pärine ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevalt laevalt |
| --- | --- |

32.

Andmed püügisertifikaadi kohta, mis tõendab, et saak ei pärine ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevalt laevalt

| 33. | Importija andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) |
| --- | --- |

33.

Importija andmed (nimi, kodakondsus ja aadress)

| 34. | Rikkumised ja tähelepanekud
   (6) |
| --- | --- |

34.

| 35. | Inspektorite märkused
   (6) |
| --- | --- |

35.

| 36. | Inspektorite märkused
   (6) |
| --- | --- |

36.

| 37. | Võetud meede (meetmed)
   (6) |
| --- | --- |

37.

| 38. | Inspektorite allkirjad
   (6) |
| --- | --- |

38.

| 39. | Käitaja allkiri
   (6) |
| --- | --- |

39.

MOODUL 5: TRANSPORDIVAHENDI INSPEKTEERIMINE

| 1. | Inspekteerimisaruande viide
   (7) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Liikmesriik ja inspekteerimisasutus (*) |
| --- | --- |

2.

Liikmesriik ja inspekteerimisasutus (*)

| 3. | Inspektsiooni (alguse) kuupäev (*) |
| --- | --- |

3.

Inspektsiooni (alguse) kuupäev (*)

| 4. | Inspektsiooni (alguse) kellaaeg (*) |
| --- | --- |

4.

Inspektsiooni (alguse) kellaaeg (*)

| 5. | Inspektsiooni (lõpu) kuupäev (*) |
| --- | --- |

5.

Inspektsiooni (lõpu) kuupäev (*)

| 6. | Inspektsiooni (lõpu) kellaaeg (*) |
| --- | --- |

6.

Inspektsiooni (lõpu) kellaaeg (*)

| 7. | Inspektsiooni toimumise koht (aadress) (*) |
| --- | --- |

7.

Inspektsiooni toimumise koht (aadress) (*)

| 8. | Vastutav inspektor (*) |
| --- | --- |

8.

Vastutav inspektor (*)

| 9. | Kodakondsus |
| --- | --- |

9.

Kodakondsus

| 10. | 2. inspektor (*) |
| --- | --- |

10.

2. inspektor (*)

| 11. | Kodakondsus |
| --- | --- |

11.

Kodakondsus

| 12. | Inspektorite identifitseerimisandmed |
| --- | --- |

12.

Inspektorite identifitseerimisandmed

| 13. | Inspekteeritava sõiduki andmed (liik ja riikkondsus) (*) |
| --- | --- |

13.

Inspekteeritava sõiduki andmed (liik ja riikkondsus) (*)

| 14. | Traktori identifitseerimine (registreerimismärgi number) (*) |
| --- | --- |

14.

Traktori identifitseerimine (registreerimismärgi number) (*)

| 15. | Haagise identifitseerimine (registreerimismärgi number) (*) |
| --- | --- |

15.

Haagise identifitseerimine (registreerimismärgi number) (*)

| 16. | Omaniku andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (*) |
| --- | --- |

16.

Omaniku andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (*)

| 17. | Juhi andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (*) |
| --- | --- |

17.

Juhi andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (*)

| 18. | Kalandustoodetega seotud dokumentide inspekteerimine (*) |
| --- | --- |

18.

Kalandustoodetega seotud dokumentide inspekteerimine (*)

| 19. | Kalandustooted kaalutud enne transportimist (liik, kogus toote massi kilogrammides, sh alamõõduliste kalade puhul, esitusviis, püügipiirkond, päritolulaeva(de) identifitseerimise andmed) (*) |
| --- | --- |

19.

Kalandustooted kaalutud enne transportimist (liik, kogus toote massi kilogrammides, sh alamõõduliste kalade puhul, esitusviis, püügipiirkond, päritolulaeva(de) identifitseerimise andmed) (*)

| 20. | Sõiduki sihtkoht (*) |
| --- | --- |

20.

Sõiduki sihtkoht (*)

| 21. | Veodokumendi andmed |
| --- | --- |

21.

Veodokumendi andmed

| 22. | Veodokumendi elektrooniline edastamine lipuliikmesriigile |
| --- | --- |

22.

Veodokumendi elektrooniline edastamine lipuliikmesriigile

| 23. | Päritolulaeva püügipäevik, mis on lisatud veodokumendile |
| --- | --- |

23.

Päritolulaeva püügipäevik, mis on lisatud veodokumendile

| 24. | Päritolulaeva püügipäeviku elektrooniline edastamine lipuliikmesriigile |
| --- | --- |

24.

Päritolulaeva püügipäeviku elektrooniline edastamine lipuliikmesriigile

| 25. | Muu veodokumendile lisatud püügidokument (püügisertifikaat) |
| --- | --- |

25.

Muu veodokumendile lisatud püügidokument (püügisertifikaat)

| 26. | Lossiv või turustav liikmesriik on veodokumendi kätte saanud enne laeva saabumist |
| --- | --- |

26.

Lossiv või turustav liikmesriik on veodokumendi kätte saanud enne laeva saabumist

| 27. | Lossimisdeklaratsiooni andmed |
| --- | --- |

27.

Lossimisdeklaratsiooni andmed

| 28. | Ülevõtmisdeklaratsiooni andmed |
| --- | --- |

28.

Ülevõtmisdeklaratsiooni andmed

| 29. | Ülevõtmisdeklaratsiooni ristkontroll lossimisdeklaratsiooniga |
| --- | --- |

29.

Ülevõtmisdeklaratsiooni ristkontroll lossimisdeklaratsiooniga

| 30. | Müügiteatise või arvete andmed |
| --- | --- |

30.

Müügiteatise või arvete andmed

| 31. | Märgistamine jälgimist võimaldaval viisil |
| --- | --- |

31.

Märgistamine jälgimist võimaldaval viisil

| 32. | Kastide/konteinerite valimi kaalumine |
| --- | --- |

32.

Kastide/konteinerite valimi kaalumine

| 33. | Kaalumissüsteemid kalibreeritud ja plommitud |
| --- | --- |

33.

Kaalumissüsteemid kalibreeritud ja plommitud

| 34. | Kaalumisdokumendid |
| --- | --- |

34.

Kaalumisdokumendid

| 35. | Sõiduk/konteiner plommitud |
| --- | --- |

35.

Sõiduk/konteiner plommitud

| 36. | Plommi andmed märgitud veodokumendil |
| --- | --- |

36.

Plommi andmed märgitud veodokumendil

| 37. | Plommi kinnitanud inspekteerimisasutus (*) |
| --- | --- |

37.

Plommi kinnitanud inspekteerimisasutus (*)

| 38. | Plommide seisukord (*) |
| --- | --- |

38.

Plommide seisukord (*)

| 39. | Rikkumised ja tähelepanekud (*) |
| --- | --- |

39.

Rikkumised ja tähelepanekud (*)

| 40. | Kalandustooted transporditud enne kaalumist (liik, kogus toote massi kilogrammides, sh alamõõduliste kalade puhul, esitusviis, püügipiirkond, päritolulaeva(de) identifitseerimise andmed) (*) |
| --- | --- |

40.

Kalandustooted transporditud enne kaalumist (liik, kogus toote massi kilogrammides, sh alamõõduliste kalade puhul, esitusviis, püügipiirkond, päritolulaeva(de) identifitseerimise andmed) (*)

| 41. | Sõiduki sihtkoht (*) |
| --- | --- |

41.

Sõiduki sihtkoht (*)

| 42. | Veodokumendi andmed |
| --- | --- |

42.

Veodokumendi andmed

| 43. | Veodokumendi elektrooniline edastamine lipuliikmesriigile |
| --- | --- |

43.

Veodokumendi elektrooniline edastamine lipuliikmesriigile

| 44. | Päritolulaeva püügipäevik, mis on lisatud veodokumendile |
| --- | --- |

44.

Päritolulaeva püügipäevik, mis on lisatud veodokumendile

| 45. | Päritolulaeva püügipäeviku elektrooniline edastamine lipuliikmesriigile |
| --- | --- |

45.

Päritolulaeva püügipäeviku elektrooniline edastamine lipuliikmesriigile

| 46. | Lossiv või turustav liikmesriik on veodokumendi kätte saanud enne laeva saabumist |
| --- | --- |

46.

Lossiv või turustav liikmesriik on veodokumendi kätte saanud enne laeva saabumist

| 47. | Lossimisdeklaratsiooni andmed |
| --- | --- |

47.

Lossimisdeklaratsiooni andmed

| 48. | Kalandustoodete kaalumine sihtkohta saabumisel liikmesriigi pädevate asutuste jälgimisel |
| --- | --- |

48.

Kalandustoodete kaalumine sihtkohta saabumisel liikmesriigi pädevate asutuste jälgimisel

| 49. | Registreeritud ostja, enampakkumiste korraldaja või kalandustoodete esmaturustuse eest vastutavate muude asutuste või isikute andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (*) |
| --- | --- |

49.

Registreeritud ostja, enampakkumiste korraldaja või kalandustoodete esmaturustuse eest vastutavate muude asutuste või isikute andmed (nimi, kodakondsus ja aadress) (*)

| 50. | Sõiduk/konteiner plommitud |
| --- | --- |

50.

Sõiduk/konteiner plommitud

| 51. | Plommi andmed märgitud veodokumendil |
| --- | --- |

51.

Plommi andmed märgitud veodokumendil

| 52. | Plommi kinnitanud inspekteerimisasutus (*) |
| --- | --- |

52.

Plommi kinnitanud inspekteerimisasutus (*)

| 53. | Plommide seisukord (*) |
| --- | --- |

53.

Plommide seisukord (*)

| 54. | Rikkumised ja tähelepanekud (*) |
| --- | --- |

54.

Rikkumised ja tähelepanekud (*)

| 55. | Inspektorite märkused (*) |
| --- | --- |

55.

Inspektorite märkused (*)

| 56. | Transportija märkused (*) |
| --- | --- |

56.

Transportija märkused (*)

| 57. | Võetud meede (meetmed) (*) |
| --- | --- |

57.

Võetud meede (meetmed) (*)

| 58. | Inspektorite allkirjad (*) |
| --- | --- |

58.

Inspektorite allkirjad (*)

| 59. | Transportija allkiri (*) |
| --- | --- |

59.

Transportija allkiri (*)

---

(1)  Kohustuslik teave, mis kogutakse ja registreeritakse andmebaasis kooskõlas käesoleva määruse artikliga 118.

1

(2)  Kohustuslik teave, mis kogutakse ja registreeritakse andmebaasis kooskõlas käesoleva määruse artikliga 118.

2

(3)  Lisateave sadamariigi kontrolliks.

3

(4)  Kohustuslik teave, mis kogutakse ja registreeritakse andmebaasis kooskõlas käesoleva määruse artikliga 118.

4

(5)  Lisateave sadamariigi kontrolliks.

5

(6)  Kohustuslik teave, mis kogutakse ja registreeritakse andmebaasis kooskõlas käesoleva määruse artikliga 118.

6

(7)  Kohustuslik teave, mis kogutakse ja registreeritakse andmebaasis kooskõlas käesoleva määruse artikliga 118.”

7

---

VIII LISA

„XXX LISA

TÕSISTE RIKKUMISTE EEST MÄÄRATAVAD PUNKTID

| Nr | Tõsine rikkumine | Punktid |
| --- | --- | --- |
| 1 | Püügiandmete või püügiga seonduvate andmete (sh satelliitsidel põhineva laevaseiresüsteemi kaudu edastatavad andmed) registreerimise ja edastamisega seotud kohustuste täitmata jätmine

  (kontrollimääruse artikli 90 lõige 1 koostoimes määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 42 lõike 1 punktiga a ja artikli 3 lõike 1 punktiga b) | 3 |
| 2 | Liidu õigusaktidega keelatud või nende nõuetele mittevastavate püügivahendite kasutamine

  (kontrollimääruse artikli 90 lõige 1 koostoimes määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 42 lõike 1 punktiga a ja artikli 3 lõike 1 punktiga e) | 4 |
| 3 | Märgistuse, nime või registreerimisnumbri võltsimine või varjamine

  (kontrollimääruse artikli 90 lõige 1 koostoimes määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 42 lõike 1 punktiga a ja artikli 3 lõike 1 punktiga f) | 5 |
| 4 | Uurimisega seotud tõendite varjamine, rikkumine või kõrvaldamine

  (kontrollimääruse artikli 90 lõige 1 koostoimes määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 42 lõike 1 punktiga a ja artikli 3 lõike 1 punktiga g) | 5 |
| 5 | Alamõõduliste kalade pardale võtmine, ümberlaadimine või lossimine vastuolus kehtivate õigusaktidega või alamõõduliste kalade lossimisega seotud kohustuste täitmata jätmine

  (kontrollimääruse artikli 90 lõige 1 koostoimes määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 42 lõike 1 punktiga a ja artikli 3 lõike 1 punktiga i) | 5 |
| 6 | Piirkondliku kalandusorganisatsiooni pädevusalas kalapüügi teostamine viisil, mis ei sobi kokku või on vastuolus nimetatud organisatsiooni kaitse- ja majandamismeetmetega

  (kontrollimääruse artikli 90 lõige 1 koostoimes määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 42 lõike 1 punktiga a ja artikli 3 lõike 1 punktiga k) | 5 |
| 7 | Kalapüük ilma lipuriigi või asjaomase rannikuäärse riigi väljastatud kehtiva tegevusloa, loa või litsentsita

  (kontrollimääruse artikli 90 lõige 1 koostoimes määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 42 lõike 1 punktiga a ja artikli 3 lõike 1 punktiga a) | 7 |
| 8 | Kalapüük keelualal, keelatud perioodil, ilma kvoodita või pärast kvoodi täitmist või lubatust sügavamal

  (kontrollimääruse artikli 90 lõige 1 koostoimes määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 42 lõike 1 punktiga a ja artikli 3 lõike 1 punktiga c) | 6 |
| 9 | Sihtpüük kalavarude puhul, mille suhtes kehtib moratoorium või mille püük on keelatud

  (kontrollimääruse artikli 90 lõige 1 koostoimes määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 42 lõike 1 punktiga a ja artikli 3 lõike 1 punktiga d) | 7 |
| 10 | Ametnike takistamine ametiülesannete täitmisel seoses kehtivate kaitse- ja majandamismeetmete täitmise inspekteerimisega või vaatlejate töö takistamine seoses kehtivate liidu eeskirjade täitmise vaatlemisega

  (kontrollimääruse artikli 90 lõige 1 koostoimes määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 42 lõike 1 punktiga a ja artikli 3 lõike 1 punktiga h) | 7 |
| 11 | Ümberlaadimises või ühistes püügitoimingutes osalemine kalalaevadega, mille puhul on tuvastatud tegelemine ebaseadusliku, teatamata või reguleerimata kalapüügiga määruse (EÜ) nr 1005/2008 alusel, selliste kalalaevade toetamine või varustamine; eelkõige peetakse silmas kalalaevu, mis on kantud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade liidu nimekirja või piirkondliku kalandusorganisatsiooni koostatud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja

  (kontrollimääruse artikli 90 lõige 1 koostoimes määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 42 lõike 1 punktiga a ja artikli 3 lõike 1 punktiga j) | 7 |
| 12 | Sellise kalalaeva kasutamine, mis ei kuulu ühegi riigi alla, olles seega rahvusvahelise õiguse kohaselt riikkondsuseta laev

  (kontrollimääruse artikli 90 lõige 1 koostoimes määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 42 lõike 1 punktiga a ja artikli 3 lõike 1 punktiga l) | 7” |

Nr

Tõsine rikkumine

Punktid

1

Püügiandmete või püügiga seonduvate andmete (sh satelliitsidel põhineva laevaseiresüsteemi kaudu edastatavad andmed) registreerimise ja edastamisega seotud kohustuste täitmata jätmine

(kontrollimääruse artikli 90 lõige 1 koostoimes määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 42 lõike 1 punktiga a ja artikli 3 lõike 1 punktiga b)

3

2

Liidu õigusaktidega keelatud või nende nõuetele mittevastavate püügivahendite kasutamine

(kontrollimääruse artikli 90 lõige 1 koostoimes määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 42 lõike 1 punktiga a ja artikli 3 lõike 1 punktiga e)

4

3

Märgistuse, nime või registreerimisnumbri võltsimine või varjamine

(kontrollimääruse artikli 90 lõige 1 koostoimes määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 42 lõike 1 punktiga a ja artikli 3 lõike 1 punktiga f)

5

4

Uurimisega seotud tõendite varjamine, rikkumine või kõrvaldamine

(kontrollimääruse artikli 90 lõige 1 koostoimes määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 42 lõike 1 punktiga a ja artikli 3 lõike 1 punktiga g)

5

5

Alamõõduliste kalade pardale võtmine, ümberlaadimine või lossimine vastuolus kehtivate õigusaktidega või alamõõduliste kalade lossimisega seotud kohustuste täitmata jätmine

(kontrollimääruse artikli 90 lõige 1 koostoimes määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 42 lõike 1 punktiga a ja artikli 3 lõike 1 punktiga i)

5

6

Piirkondliku kalandusorganisatsiooni pädevusalas kalapüügi teostamine viisil, mis ei sobi kokku või on vastuolus nimetatud organisatsiooni kaitse- ja majandamismeetmetega

(kontrollimääruse artikli 90 lõige 1 koostoimes määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 42 lõike 1 punktiga a ja artikli 3 lõike 1 punktiga k)

5

7

Kalapüük ilma lipuriigi või asjaomase rannikuäärse riigi väljastatud kehtiva tegevusloa, loa või litsentsita

(kontrollimääruse artikli 90 lõige 1 koostoimes määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 42 lõike 1 punktiga a ja artikli 3 lõike 1 punktiga a)

7

8

Kalapüük keelualal, keelatud perioodil, ilma kvoodita või pärast kvoodi täitmist või lubatust sügavamal

(kontrollimääruse artikli 90 lõige 1 koostoimes määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 42 lõike 1 punktiga a ja artikli 3 lõike 1 punktiga c)

6

9

Sihtpüük kalavarude puhul, mille suhtes kehtib moratoorium või mille püük on keelatud

(kontrollimääruse artikli 90 lõige 1 koostoimes määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 42 lõike 1 punktiga a ja artikli 3 lõike 1 punktiga d)

7

10

Ametnike takistamine ametiülesannete täitmisel seoses kehtivate kaitse- ja majandamismeetmete täitmise inspekteerimisega või vaatlejate töö takistamine seoses kehtivate liidu eeskirjade täitmise vaatlemisega

(kontrollimääruse artikli 90 lõige 1 koostoimes määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 42 lõike 1 punktiga a ja artikli 3 lõike 1 punktiga h)

7

11

Ümberlaadimises või ühistes püügitoimingutes osalemine kalalaevadega, mille puhul on tuvastatud tegelemine ebaseadusliku, teatamata või reguleerimata kalapüügiga määruse (EÜ) nr 1005/2008 alusel, selliste kalalaevade toetamine või varustamine; eelkõige peetakse silmas kalalaevu, mis on kantud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade liidu nimekirja või piirkondliku kalandusorganisatsiooni koostatud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja

(kontrollimääruse artikli 90 lõige 1 koostoimes määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 42 lõike 1 punktiga a ja artikli 3 lõike 1 punktiga j)

7

12

Sellise kalalaeva kasutamine, mis ei kuulu ühegi riigi alla, olles seega rahvusvahelise õiguse kohaselt riikkondsuseta laev

(kontrollimääruse artikli 90 lõige 1 koostoimes määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 42 lõike 1 punktiga a ja artikli 3 lõike 1 punktiga l)

7”

---

| 31.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 287/52 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 287/52

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1963,

30. oktoober 2015,

millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kaaliumatsesulfaami impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Ajutised meetmed

| (1) | 22. mail 2015 kehtestas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) rakendusmäärusega (EL) 2015/787 (edaspidi „ajutine määrus”) (2) ajutise dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „asjaomane riik” või „HRV”) pärit kaaliumatsesulfaami ja teatavates valmististes või segudes sisalduva Hiina Rahvavabariigist pärit kaaliumatsesulfaami impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

22. mail 2015 kehtestas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) rakendusmäärusega (EL) 2015/787 (edaspidi „ajutine määrus”) (2) ajutise dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „asjaomane riik” või „HRV”) pärit kaaliumatsesulfaami ja teatavates valmististes või segudes sisalduva Hiina Rahvavabariigist pärit kaaliumatsesulfaami impordi suhtes.

| (2) | Uurimine algatati 4. septembril 2014 pärast seda, kui ettevõtjalt Celanese Sales Germany GmbH (edaspidi „kaebuse esitaja”) oli 22. juulil 2014 kaebuse esitanud. Kaebuse esitaja kandis kuni 1. augustini 2015 nime Nutrinova Nutrition Specialties & Food Ingredients GmbH. Kaebuse esitaja on liidu ainus kaaliumatsesulfaami (ehk „Ace-K”) tootja, kelle arvele langeb seega 100 % liidu Ace-K toodangust. |
| --- | --- |

(2)

Uurimine algatati 4. septembril 2014 pärast seda, kui ettevõtjalt Celanese Sales Germany GmbH (edaspidi „kaebuse esitaja”) oli 22. juulil 2014 kaebuse esitanud. Kaebuse esitaja kandis kuni 1. augustini 2015 nime Nutrinova Nutrition Specialties & Food Ingredients GmbH. Kaebuse esitaja on liidu ainus kaaliumatsesulfaami (ehk „Ace-K”) tootja, kelle arvele langeb seega 100 % liidu Ace-K toodangust.

| (3) | Vastavalt ajutise määruse põhjendusele 16 hõlmas kahju ja dumpingu uurimine ajavahemikku alates 1. juulist 2013 kuni 30. juunini 2014 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2011 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt ajutise määruse põhjendusele 16 hõlmas kahju ja dumpingu uurimine ajavahemikku alates 1. juulist 2013 kuni 30. juunini 2014 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2011 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

1.2.   Järgnenud menetlus

| (4) | Pärast selliste tähtsate faktide ja kaalutluste avalikustamist, mille põhjal ajutine dumpinguvastane tollimaks kehtestati, (edaspidi „esialgsete järelduste avalikustamine”) esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad väljendasid oma seisukohti esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes taotlesid ärakuulamist, anti selleks võimalus. |
| --- | --- |

(4)

Pärast selliste tähtsate faktide ja kaalutluste avalikustamist, mille põhjal ajutine dumpinguvastane tollimaks kehtestati, (edaspidi „esialgsete järelduste avalikustamine”) esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad väljendasid oma seisukohti esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes taotlesid ärakuulamist, anti selleks võimalus.

| (5) | Kaebuse esitaja taotles ärakuulamist kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku juures (edaspidi „ärakuulamise eest vastutav ametnik”). Ärakuulamine toimus 8. juulil 2015. Kaebuse esitaja vaidlustas esialgsete järelduste mitmed aspektid, eelkõige seoses dumpingu- ja kahjumarginaali arvutamisel tehtud kohandustega. |
| --- | --- |

(5)

Kaebuse esitaja taotles ärakuulamist kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku juures (edaspidi „ärakuulamise eest vastutav ametnik”). Ärakuulamine toimus 8. juulil 2015. Kaebuse esitaja vaidlustas esialgsete järelduste mitmed aspektid, eelkõige seoses dumpingu- ja kahjumarginaali arvutamisel tehtud kohandustega.

| (6) | Komisjon vaatas läbi huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused ning tegi esialgsetes järeldustes asjakohaseid muudatusi. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon vaatas läbi huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused ning tegi esialgsetes järeldustes asjakohaseid muudatusi.

| (7) | Komisjon teavitas kõiki huvitatud isikuid olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti kehtestada HRVst pärit Ace-K impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõuda lõplikult sisse ajutise tollimaksuga tagatud summad (edaspidi „lõplike järelduste avalikustamine”). Kõigile huvitatud isikutele anti aega märkuste esitamiseks lõplike järelduste avalikustamise kohta. Kaebuse esitaja taotlusel toimus veel üks ärakuulamine ärakuulamise eest vastutava ametniku juures 22. septembril 2015. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon teavitas kõiki huvitatud isikuid olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti kehtestada HRVst pärit Ace-K impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõuda lõplikult sisse ajutise tollimaksuga tagatud summad (edaspidi „lõplike järelduste avalikustamine”). Kõigile huvitatud isikutele anti aega märkuste esitamiseks lõplike järelduste avalikustamise kohta. Kaebuse esitaja taotlusel toimus veel üks ärakuulamine ärakuulamise eest vastutava ametniku juures 22. septembril 2015.

| (8) | Huvitatud isikute esitatud märkusi kaaluti ja võeti vajaduse korral arvesse. |
| --- | --- |

(8)

Huvitatud isikute esitatud märkusi kaaluti ja võeti vajaduse korral arvesse.

1.3.   Väljavõtteline uuring

| (9) | See, et märkusi väljavõttelisest uuringust loobumise kohta seoses sõltumatute importijate ja endast teatanud HRV eksportivate tootjate piiratud arvuga ei esitatud, kinnitab ajutise määruse põhjendustes 7–11 esitatud esialgseid järeldusi. |
| --- | --- |

(9)

See, et märkusi väljavõttelisest uuringust loobumise kohta seoses sõltumatute importijate ja endast teatanud HRV eksportivate tootjate piiratud arvuga ei esitatud, kinnitab ajutise määruse põhjendustes 7–11 esitatud esialgseid järeldusi.

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| (10) | Vaatlusalune toode, nagu on määratletud ajutise määruse põhjenduses 17, on Hiina Rahvavabariigist pärinev kaaliumatsesulfaam (6-metüül-1,2,3-oksatiasiin-4(3H)-oon-2,2-dioksiidi kaaliumisool; CAS RN 55589-62–3), aga ka teatavates valmististes ja/või segudes sisalduv Hiina Rahvavabariigist pärit kaaliumatsesulfaam, mis kuulub praegu CN-koodide ex 2106 90 92, ex 2106 90 98, ex 2934 99 90 (TARICi kood 2934999021), ex 3824 90 92, ex 3824 90 93 ja ex 3824 90 96 alla. |
| --- | --- |

(10)

Vaatlusalune toode, nagu on määratletud ajutise määruse põhjenduses 17, on Hiina Rahvavabariigist pärinev kaaliumatsesulfaam (6-metüül-1,2,3-oksatiasiin-4(3H)-oon-2,2-dioksiidi kaaliumisool; CAS RN 55589-62–3), aga ka teatavates valmististes ja/või segudes sisalduv Hiina Rahvavabariigist pärit kaaliumatsesulfaam, mis kuulub praegu CN-koodide ex 2106 90 92, ex 2106 90 98, ex 2934 99 90 (TARICi kood 2934999021), ex 3824 90 92, ex 3824 90 93 ja ex 3824 90 96 alla.

| (11) | Nagu on selgitud ajutise määruse põhjenduses 18, kasutatakse Ace-K'd sünteesmagusainena paljudes valdkondades, näiteks toiduainetes, jookides ja farmaatsiatoodetes. |
| --- | --- |

(11)

Nagu on selgitud ajutise määruse põhjenduses 18, kasutatakse Ace-K'd sünteesmagusainena paljudes valdkondades, näiteks toiduainetes, jookides ja farmaatsiatoodetes.

| (12) | Pärast esialgsete meetmete kehtestamist väljendasid erinevate liikmesriikide ja Šveitsi tolliasutused muret seoses rakendusraskustega, mida tekitabAce-K valmististe ja/või segude ajutine kaasaarvamine vaatlusaluse toote määratlusse. Uurimine näitas, et selliseid Ace-K'd sisaldavaid valmistisi ja/või segusid uurimisperioodi jooksul tegelikult ei imporditud. Komisjon järeldas, et impordi puudumisel ei peaks valmistisi ja segusid kaasama vaatlusaluse toote määratlusse. Selle selgituse tähtsus kindlakstehtud dumpingut, kahju, põhjusi ja liidu huve ei mõjuta. Ehkki komisjon tuvastas uurimise käigus teatavad tegevused seoses ühe segu väljatöötamisega ühe liidu tootja poolt, jäeti selle mõju analüüsist juba esialgses etapis selle erandlikkuse tõttu välja. Seepärast puudutab määratluse selgitamine vaid Ace-K'd valmististes ja/või segudes, ega mõjuta oluliselt menetluse ulatust või esialgseid järeldusi dumpingu ja kahju kohta. |
| --- | --- |

(12)

Pärast esialgsete meetmete kehtestamist väljendasid erinevate liikmesriikide ja Šveitsi tolliasutused muret seoses rakendusraskustega, mida tekitabAce-K valmististe ja/või segude ajutine kaasaarvamine vaatlusaluse toote määratlusse. Uurimine näitas, et selliseid Ace-K'd sisaldavaid valmistisi ja/või segusid uurimisperioodi jooksul tegelikult ei imporditud. Komisjon järeldas, et impordi puudumisel ei peaks valmistisi ja segusid kaasama vaatlusaluse toote määratlusse. Selle selgituse tähtsus kindlakstehtud dumpingut, kahju, põhjusi ja liidu huve ei mõjuta. Ehkki komisjon tuvastas uurimise käigus teatavad tegevused seoses ühe segu väljatöötamisega ühe liidu tootja poolt, jäeti selle mõju analüüsist juba esialgses etapis selle erandlikkuse tõttu välja. Seepärast puudutab määratluse selgitamine vaid Ace-K'd valmististes ja/või segudes, ega mõjuta oluliselt menetluse ulatust või esialgseid järeldusi dumpingu ja kahju kohta.

| (13) | Arvestades märkimisväärseid rakendamisraskusi, millest tolliametid teatasid, ei õigustanud Ace-K puhaste vormide valmististeks ja/või segudeks teisendamisega seotud võimalikud jõustamisohud viimaste kaasaarvamist. Seepärast ei ole valmististe ja segude kaasaarvamine asjakohane. |
| --- | --- |

(13)

Arvestades märkimisväärseid rakendamisraskusi, millest tolliametid teatasid, ei õigustanud Ace-K puhaste vormide valmististeks ja/või segudeks teisendamisega seotud võimalikud jõustamisohud viimaste kaasaarvamist. Seepärast ei ole valmististe ja segude kaasaarvamine asjakohane.

| (14) | Vaatlusalune toode tuleks seepärast selgemalt määratleda kui Hiina Rahvavabariigist pärit kaaliumatsesulfaam (6-metüül-1,2,3-oksatiasiin-4(3H)-oon-2,2-dioksiidi kaaliumisool; CAS RN 55589-62–3) („uurimisalune toode”), mis kuulub praegu CN-koodide ex 2934 99 90 (TARICi kood 2934999021) alla („vaatlusalune toode”). Kaaliumatsesulfaami tuntakse ka nimetuste atsesulfaam-K ja Ace-K all. Kui selliste valmististe ja/või segude suhtes on kehtestatud ajutisi dumpinguvastaseid tollimakse, tuleks need tühistada. |
| --- | --- |

(14)

Vaatlusalune toode tuleks seepärast selgemalt määratleda kui Hiina Rahvavabariigist pärit kaaliumatsesulfaam (6-metüül-1,2,3-oksatiasiin-4(3H)-oon-2,2-dioksiidi kaaliumisool; CAS RN 55589-62–3) („uurimisalune toode”), mis kuulub praegu CN-koodide ex 2934 99 90 (TARICi kood 2934999021) alla („vaatlusalune toode”). Kaaliumatsesulfaami tuntakse ka nimetuste atsesulfaam-K ja Ace-K all. Kui selliste valmististe ja/või segude suhtes on kehtestatud ajutisi dumpinguvastaseid tollimakse, tuleks need tühistada.

| (15) | Komisjonile ei laekunud selle kohta mingeid märkusi. Seepärast kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 19 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(15)

Komisjonile ei laekunud selle kohta mingeid märkusi. Seepärast kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 19 esitatud järeldused.

3.   DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

3.1.   Normaalväärtus

| (16) | Ükski Hiina Ace-K tootja ei taotlenud turumajanduslikku kohtlemist ja seetõttu ei saanud nende siseriiklikke müügihindu ega tootmiskulusid kasutada normaalväärtuse kindlakstegemiseks. Ace-K'd toodeti uurimisperioodi jooksul ainult HRVs ja liidus. Seepärast ei saanud normaalväärtust määrata ei hinna, turumajandusliku kolmanda riigi arvestusliku väärtuse ega ka sellise hinna alusel, mis kehtib müügi puhul kolmandast riigist muudesse riikidesse, k.a liitu. |
| --- | --- |

(16)

Ükski Hiina Ace-K tootja ei taotlenud turumajanduslikku kohtlemist ja seetõttu ei saanud nende siseriiklikke müügihindu ega tootmiskulusid kasutada normaalväärtuse kindlakstegemiseks. Ace-K'd toodeti uurimisperioodi jooksul ainult HRVs ja liidus. Seepärast ei saanud normaalväärtust määrata ei hinna, turumajandusliku kolmanda riigi arvestusliku väärtuse ega ka sellise hinna alusel, mis kehtib müügi puhul kolmandast riigist muudesse riikidesse, k.a liitu.

| (17) | Seepärast tuli normaalväärtus määrata vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a „mis tahes muul põhjendatud alusel”. |
| --- | --- |

(17)

Seepärast tuli normaalväärtus määrata vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a „mis tahes muul põhjendatud alusel”.

| (18) | Nii lähtus komisjon normaalväärtuse määramiseks liidus samasuguse toote eest tegelikult makstud või makstavast hinnast, s.o liidu tootmisharu müügihinnast liidus, ning kohandas seda hinda, et kõrvaldada kolm elementi, mis eksisteerisid ainult liidu tootmisharus ja mis peegeldasid konkreetseid hinnakujundusviise ning meetmeid, mis olid seotud väga spetsiifilise ja erineva toote arendamisega kaebuse esitaja poolt. |
| --- | --- |

(18)

Nii lähtus komisjon normaalväärtuse määramiseks liidus samasuguse toote eest tegelikult makstud või makstavast hinnast, s.o liidu tootmisharu müügihinnast liidus, ning kohandas seda hinda, et kõrvaldada kolm elementi, mis eksisteerisid ainult liidu tootmisharus ja mis peegeldasid konkreetseid hinnakujundusviise ning meetmeid, mis olid seotud väga spetsiifilise ja erineva toote arendamisega kaebuse esitaja poolt.

| (19) | Uurimine tuvastas tõepoolest käesoleva juhtumi vaatlusaluse toote puhul konkreetsed hinnakujundusviisid, mille puhul arvestati vaatlusaluse toote hinna määramisel koguseid ja kliendi liiki, kvaliteedierinevusi ja üksnes kaebuse esitaja arendatava uue, väga spetsiifilise ja erineva tootega seotud erakordseid kulusid. Seepärast tegi komisjon nende konkreetsete tavade arvessevõtmiseks ja normaalväärtuse määramiseks põhjendatud alusel vajalikud kohandused. |
| --- | --- |

(19)

Uurimine tuvastas tõepoolest käesoleva juhtumi vaatlusaluse toote puhul konkreetsed hinnakujundusviisid, mille puhul arvestati vaatlusaluse toote hinna määramisel koguseid ja kliendi liiki, kvaliteedierinevusi ja üksnes kaebuse esitaja arendatava uue, väga spetsiifilise ja erineva tootega seotud erakordseid kulusid. Seepärast tegi komisjon nende konkreetsete tavade arvessevõtmiseks ja normaalväärtuse määramiseks põhjendatud alusel vajalikud kohandused.

| (20) | Kaebuse esitaja vaidlustas oma hindade kohandamised normaalväärtuse määramiseks, väites, et need on alusmääruse artikli 2 lõike 10 tingimuste alusel ebakohased. |
| --- | --- |

(20)

Kaebuse esitaja vaidlustas oma hindade kohandamised normaalväärtuse määramiseks, väites, et need on alusmääruse artikli 2 lõike 10 tingimuste alusel ebakohased.

| (21) | Esitatud märkused nõuavad komisjoni lähenemisviisi selgitamist võrreldes ajutises määruses kirjeldatuga. Viidates ajutise määruse põhjendustele 26 ja 27, tuleks tõepoolest selgeks teha, et põhjendustes 23–38 kirjeldatud kolm kohandust on tehtud normaalväärtuse „mis tahes muul põhjendatud alusel” määramise käigus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a. Seega ei olnud küsimus normaalväärtuse kohandamises eksporthinnaga võrdlemiseks, vaid pigem normaalväärtusele jõudmises põhjendatud alusel sobiva turumajandusliku kolmanda riigi puudumisel, mida saanuks kasutada võrdlusriigina. Liidu tootmisharu hindu kasutati tõesti ainult lähtepunktina mõistliku normaalväärtuse määramisel ja kohandused olid vajalikud sellele mõistlikule normaalväärtusele jõudmiseks. |
| --- | --- |

(21)

Esitatud märkused nõuavad komisjoni lähenemisviisi selgitamist võrreldes ajutises määruses kirjeldatuga. Viidates ajutise määruse põhjendustele 26 ja 27, tuleks tõepoolest selgeks teha, et põhjendustes 23–38 kirjeldatud kolm kohandust on tehtud normaalväärtuse „mis tahes muul põhjendatud alusel” määramise käigus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a. Seega ei olnud küsimus normaalväärtuse kohandamises eksporthinnaga võrdlemiseks, vaid pigem normaalväärtusele jõudmises põhjendatud alusel sobiva turumajandusliku kolmanda riigi puudumisel, mida saanuks kasutada võrdlusriigina. Liidu tootmisharu hindu kasutati tõesti ainult lähtepunktina mõistliku normaalväärtuse määramisel ja kohandused olid vajalikud sellele mõistlikule normaalväärtusele jõudmiseks.

| (22) | Seepärast lükati tagasi väide, et neil kohandustel puudus õiguslik alus. |
| --- | --- |

(22)

Seepärast lükati tagasi väide, et neil kohandustel puudus õiguslik alus.

3.1.1.   Kohandus kaubandustasandi arvessevõtmiseks

| (23) | Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist seadis kaebuse esitaja, ehkki ta nõustus, et kohandus oli põhjendatud, sest Hiina eksportmüük oli suunatud peamiselt liidu edasimüüjatele, samal ajal, kui liidu tootja müüs peamiselt lõpptarbijaile, kahtluse alla kohanduse suuruse, mis tehti kaubandustasandi normaalväärtusele jõudmiseks. Kuna liidu tootmisharu müük edasimüüjatele oli piiratud, ei saanud neid andmeid kasutada asjakohase kohandusmäära kindlakstegemiseks võtmaks arvesse kaubandustasandi nimetatud erinevusi, ning kohanduse määr arvutati seepärast ajutiselt Hiinast edasimüüjatele ja lõpptarbijatele suunatud müügi hindade erinevuse alusel. Kaebuse esitaja vaidlustas selle aluse asjakohasuse ja märkis, et kaubandustasandi kohandamine tulnuks määrata liidu toidu koostisosade tootmisharu kolme suure Ace-K'd müünud edasimüüja realiseeritud brutomarginaali alusel. |
| --- | --- |

(23)

Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist seadis kaebuse esitaja, ehkki ta nõustus, et kohandus oli põhjendatud, sest Hiina eksportmüük oli suunatud peamiselt liidu edasimüüjatele, samal ajal, kui liidu tootja müüs peamiselt lõpptarbijaile, kahtluse alla kohanduse suuruse, mis tehti kaubandustasandi normaalväärtusele jõudmiseks. Kuna liidu tootmisharu müük edasimüüjatele oli piiratud, ei saanud neid andmeid kasutada asjakohase kohandusmäära kindlakstegemiseks võtmaks arvesse kaubandustasandi nimetatud erinevusi, ning kohanduse määr arvutati seepärast ajutiselt Hiinast edasimüüjatele ja lõpptarbijatele suunatud müügi hindade erinevuse alusel. Kaebuse esitaja vaidlustas selle aluse asjakohasuse ja märkis, et kaubandustasandi kohandamine tulnuks määrata liidu toidu koostisosade tootmisharu kolme suure Ace-K'd müünud edasimüüja realiseeritud brutomarginaali alusel.

| (24) | Komisjon nõustus, et kõnealusel juhul on asjakohasem arvutada kohandusmäär asjaomaste müüjate realiseeritud brutomarginaali alusel. Kuid ka kaebuse esitaja pakutud metoodika ei olnud veatu, sest koostööd tegi vaid üks kaebuse esitaja nimetatud edasimüüja ja andmed käsitlesid kõiki nende importijate müüdavaid tooteid, enamus millest ei ole vaatlusalune toode. Seepärast kohandas komisjon väljapakutud metoodikat, et kaasata uurimise käigus kontrollitud ja üksnes Ace-K'd käsitlevad andmed. Selleks määras komisjon kindlaks kõigi koostööd teinud importijate realiseeritud brutomarginaali. See marginaal käib ainult Ace-K müügi kohta. Selle parandatud metoodikaga parandati kaubanduse kohandamise määra võrreldes esialgses etapis kasutatuga. Kasutati seda parandatud määra ja seda näitab dumpingumarginaal põhjenduses 53 olevas tabelis. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon nõustus, et kõnealusel juhul on asjakohasem arvutada kohandusmäär asjaomaste müüjate realiseeritud brutomarginaali alusel. Kuid ka kaebuse esitaja pakutud metoodika ei olnud veatu, sest koostööd tegi vaid üks kaebuse esitaja nimetatud edasimüüja ja andmed käsitlesid kõiki nende importijate müüdavaid tooteid, enamus millest ei ole vaatlusalune toode. Seepärast kohandas komisjon väljapakutud metoodikat, et kaasata uurimise käigus kontrollitud ja üksnes Ace-K'd käsitlevad andmed. Selleks määras komisjon kindlaks kõigi koostööd teinud importijate realiseeritud brutomarginaali. See marginaal käib ainult Ace-K müügi kohta. Selle parandatud metoodikaga parandati kaubanduse kohandamise määra võrreldes esialgses etapis kasutatuga. Kasutati seda parandatud määra ja seda näitab dumpingumarginaal põhjenduses 53 olevas tabelis.

| (25) | Üks Hiina eksportiv tootja esitas märkuse, et talle ei avaldatud kaubandustasandi erinevuste kohandamise esialgset määra. See määr ei ole aga enam oluline, sest see on asendatud, nagu selgitati põhjenduses 24. Igal juhul, kuna esialgne kohandus põhines Hiina kahe koostööd teinud nii edasimüüjatele kui ka kasutajatele müüva eksportiva tootja andmetel, on täpne summa osa ärisaladusest ja seda ei saa avaldada. |
| --- | --- |

(25)

Üks Hiina eksportiv tootja esitas märkuse, et talle ei avaldatud kaubandustasandi erinevuste kohandamise esialgset määra. See määr ei ole aga enam oluline, sest see on asendatud, nagu selgitati põhjenduses 24. Igal juhul, kuna esialgne kohandus põhines Hiina kahe koostööd teinud nii edasimüüjatele kui ka kasutajatele müüva eksportiva tootja andmetel, on täpne summa osa ärisaladusest ja seda ei saa avaldada.

3.1.2.   Kohandus kvaliteedierinevuse ja selle arvessevõtmiseks, kuidas turg seda tajub

| (26) | Kaebuse esitaja väitis esmalt seoses kvaliteedikohandusega, et Hiina toote ja liidu tootja toodetud samasuguse toote kvaliteedil vahet ei ole, ja seega ei olnud see kohandus põhjendatud. Peale selle seadis kaebuse esitaja kahtluse alla tõendite esinduslikkuse, mille alusel komisjon hindas normaalväärtuse määramisel kvaliteedierinevusi ja seda, kuidas turg seda tajub. |
| --- | --- |

(26)

Kaebuse esitaja väitis esmalt seoses kvaliteedikohandusega, et Hiina toote ja liidu tootja toodetud samasuguse toote kvaliteedil vahet ei ole, ja seega ei olnud see kohandus põhjendatud. Peale selle seadis kaebuse esitaja kahtluse alla tõendite esinduslikkuse, mille alusel komisjon hindas normaalväärtuse määramisel kvaliteedierinevusi ja seda, kuidas turg seda tajub.

| (27) | Seoses sellega tuleks rõhutada, et tehti mitmesuguseid esildisi, milles nimetati kvaliteedierinevusi Hiina toote ja liidu samasuguse toote vahel ja/või seda, kuidas turg seda tajub. Tegelikult näitas teave, mille kaebuse esitaja kaebuse esitamise käigus esitas, ja teave tema veebisaidil, et kvaliteedierinevused olid olemas. Mõnede, peamiselt kitsa teemakäsitlusega esildiste hulgas on katsetulemusi ja huvitatud isikute kirjalikke esildisi. Seepärast loetakse piisavaks tõendite esinduslikkus, mille alusel järeldati, et imporditud ja liidu tootja toodetud Ace-K kvaliteedil oli nii tegelik kui ka turu poolt tajutav vahe. |
| --- | --- |

(27)

Seoses sellega tuleks rõhutada, et tehti mitmesuguseid esildisi, milles nimetati kvaliteedierinevusi Hiina toote ja liidu samasuguse toote vahel ja/või seda, kuidas turg seda tajub. Tegelikult näitas teave, mille kaebuse esitaja kaebuse esitamise käigus esitas, ja teave tema veebisaidil, et kvaliteedierinevused olid olemas. Mõnede, peamiselt kitsa teemakäsitlusega esildiste hulgas on katsetulemusi ja huvitatud isikute kirjalikke esildisi. Seepärast loetakse piisavaks tõendite esinduslikkus, mille alusel järeldati, et imporditud ja liidu tootja toodetud Ace-K kvaliteedil oli nii tegelik kui ka turu poolt tajutav vahe.

| (28) | Peale selle kinnitasid seda kvaliteedierinevust kontrollkäikudel liidu tootmisharu ja Hiina tootjate juurde kogutud tootespetsifikatsioonid, sest need näitasid märgatavaid puhtusstandardite erinevusi kaebuse esitaja müüdava toote ja eksportivate tootjate müüdava toote vahel. Seepärast on kohandus asjakohane. |
| --- | --- |

(28)

Peale selle kinnitasid seda kvaliteedierinevust kontrollkäikudel liidu tootmisharu ja Hiina tootjate juurde kogutud tootespetsifikatsioonid, sest need näitasid märgatavaid puhtusstandardite erinevusi kaebuse esitaja müüdava toote ja eksportivate tootjate müüdava toote vahel. Seepärast on kohandus asjakohane.

| (29) | Kohanduse summa põhineb üksnes kvaliteedierinevuse kvantifitseeritud hinnangul piiratud toimikus, mille esitas liidu tootmisharu. Samuti leidis komisjon, et ühe Hiina tootja müüdava Ace-K testimise ja kvaliteedinormide parandamise kulu, nagu tehti kindlaks kontrollkäigul koostööd teinud importija valdustesse, on umbes sama suur kui komisjoni tehtud kohandus, mis kinnitas, et kohanduse summa on põhjendatud. |
| --- | --- |

(29)

Kohanduse summa põhineb üksnes kvaliteedierinevuse kvantifitseeritud hinnangul piiratud toimikus, mille esitas liidu tootmisharu. Samuti leidis komisjon, et ühe Hiina tootja müüdava Ace-K testimise ja kvaliteedinormide parandamise kulu, nagu tehti kindlaks kontrollkäigul koostööd teinud importija valdustesse, on umbes sama suur kui komisjoni tehtud kohandus, mis kinnitas, et kohanduse summa on põhjendatud.

| (30) | Üks Hiina eksportiv tootja väitis, et tema Ace-K kvaliteet ei ole madalam mitte üksnes liidu tootja, vaid ka kahe Hiina konkurendi omast. Ta väitis, et tema toote suhtes tehtud kvaliteedikohandus peaks seepärast suurem olema. Selle kinnituseks esitatud tõendid olid katsetulemused, milles võrreldi tema toodet ühe teise koostööd teinud Hiina eksportiva tootja omaga, ja liidu tootja antud tunnistus. Nimetatud importija väitis, et ostis vaatlusalust toodet sellelt konkreetselt Hiina tootjalt madalama hinnaga, kuna tolle toode on väidetavalt madalama kvaliteediga kui tema Hiina konkurendil. |
| --- | --- |

(30)

Üks Hiina eksportiv tootja väitis, et tema Ace-K kvaliteet ei ole madalam mitte üksnes liidu tootja, vaid ka kahe Hiina konkurendi omast. Ta väitis, et tema toote suhtes tehtud kvaliteedikohandus peaks seepärast suurem olema. Selle kinnituseks esitatud tõendid olid katsetulemused, milles võrreldi tema toodet ühe teise koostööd teinud Hiina eksportiva tootja omaga, ja liidu tootja antud tunnistus. Nimetatud importija väitis, et ostis vaatlusalust toodet sellelt konkreetselt Hiina tootjalt madalama hinnaga, kuna tolle toode on väidetavalt madalama kvaliteediga kui tema Hiina konkurendil.

| (31) | Selle väitega ei nõustutud, sest esitatud katsetulemustel olid uurimisperioodist varasem kuupäev. Hiina eksportivalt tootjalt pärit vaatlusaluse toote kvaliteet on võinud sellest ajast vabalt tõusta. Peale selle, ehkki esitati väide kahe muu koostööd teinud Hiina tootja toote kehva kvaliteedi kohta, võrreldi katsetulemustes eelkirjeldatud väite esitanud Hiina tootja tooteid vaid ühe teise koostööd teinud Hiina tootja omadega. Mis puutub importija tunnistusse, siis käsitles ka see vaid eelnimetatud väite esitanud Hiina tootja ja ühe teise koostööd teinud Hiina tootja toodet. Peale selle ei esitatud väite kinnituseks mingeid kontrollitavaid tõendeid (näiteks madalamat kvaliteeti ja/või ostuhindu kinnitavad arved). |
| --- | --- |

(31)

Selle väitega ei nõustutud, sest esitatud katsetulemustel olid uurimisperioodist varasem kuupäev. Hiina eksportivalt tootjalt pärit vaatlusaluse toote kvaliteet on võinud sellest ajast vabalt tõusta. Peale selle, ehkki esitati väide kahe muu koostööd teinud Hiina tootja toote kehva kvaliteedi kohta, võrreldi katsetulemustes eelkirjeldatud väite esitanud Hiina tootja tooteid vaid ühe teise koostööd teinud Hiina tootja omadega. Mis puutub importija tunnistusse, siis käsitles ka see vaid eelnimetatud väite esitanud Hiina tootja ja ühe teise koostööd teinud Hiina tootja toodet. Peale selle ei esitatud väite kinnituseks mingeid kontrollitavaid tõendeid (näiteks madalamat kvaliteeti ja/või ostuhindu kinnitavad arved).

| (32) | Eelöeldu alusel on komisjon seisukohal, et kvaliteedikohandus on õigustatud ja sobiva suurusega. Seega on leidnud kinnitust liidu hindade kohandus kvaliteedierinevuste peegeldamiseks. |
| --- | --- |

(32)

Eelöeldu alusel on komisjon seisukohal, et kvaliteedikohandus on õigustatud ja sobiva suurusega. Seega on leidnud kinnitust liidu hindade kohandus kvaliteedierinevuste peegeldamiseks.

3.1.3.   Kohandus teadusuuringute ja arendustegevuse ning turunduskulude arvessevõtmiseks, mis on seotud väga spetsiifilise ja erineva toote väljatöötamisega kaebuse esitaja poolt

| (33) | Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist kommenteeris kaebuse esitaja, et komisjon ei andnud mingeid selgitusi, miks tema värskelt väljaarendatud tootega seotud kulud on normaalväärtusest lahutatud, ja väitis, et igasugused kohandused on põhjendamatud. |
| --- | --- |

(33)

Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist kommenteeris kaebuse esitaja, et komisjon ei andnud mingeid selgitusi, miks tema värskelt väljaarendatud tootega seotud kulud on normaalväärtusest lahutatud, ja väitis, et igasugused kohandused on põhjendamatud.

| (34) | Seoses sellega tuleb esiteks märkida, et värskelt väljatöötatud tootega seotud kulud on kogu dumpingu- ja kahjuanalüüsi käigus järjekindlalt lahutatud, sest need kulud on seotud väga spetsiifilise ja erineva toote väljatöötamisega kaebuse esitaja poolt (vt põhjendused 12–14). Need on erakorralised ja liidu tootmisharule ainuomased. Teiseks, kuna uus toode oli alles täiemahulise tootmisselaskmise faasis, oli uurimisperioodil müüdud vaid piiratud koguseid, mille müügihinnad ei olnud mingil juhul esinduslikud. Selliseid kulusid ei saa olla ühelgi Hiina eksportival tootjal, keda loetakse vaatlusaluse toote tavapärasteks tootjateks. Seepärast, et määrata põhjendatud alusel kindlaks normaalväärtus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 7, luges komisjon põhjendatuks teha kohandus, jättes uue tootega seotud kulud normaalväärtuse arvutusest välja. |
| --- | --- |

(34)

Seoses sellega tuleb esiteks märkida, et värskelt väljatöötatud tootega seotud kulud on kogu dumpingu- ja kahjuanalüüsi käigus järjekindlalt lahutatud, sest need kulud on seotud väga spetsiifilise ja erineva toote väljatöötamisega kaebuse esitaja poolt (vt põhjendused 12–14). Need on erakorralised ja liidu tootmisharule ainuomased. Teiseks, kuna uus toode oli alles täiemahulise tootmisselaskmise faasis, oli uurimisperioodil müüdud vaid piiratud koguseid, mille müügihinnad ei olnud mingil juhul esinduslikud. Selliseid kulusid ei saa olla ühelgi Hiina eksportival tootjal, keda loetakse vaatlusaluse toote tavapärasteks tootjateks. Seepärast, et määrata põhjendatud alusel kindlaks normaalväärtus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 7, luges komisjon põhjendatuks teha kohandus, jättes uue tootega seotud kulud normaalväärtuse arvutusest välja.

| (35) | Kaebuse esitaja vaidlustas ka kohanduse kulude lahutamise teel hindadest kui sellise, väites, et sellel puudub õiguslik alus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10, ja et nii tehes üritab komisjon seostada seostamatut. Kuid nagu selgitati põhjenduses 21, määrati normaalväärtus alusmääruse artikli 2 lõike 7 alusel ja kõnealune kohandus leiti olevat selle artikli sätete alusel põhjendatud, et määrata normaalväärtus põhjendatud alustel. Peale selle oli selge, et need uue, väga spetsiifilise ja erineva tootega seotud (teadusuuringute ja arendustegevuse ning peamiselt turunduse) kulud mõjutasid liidu tootmisharu hindu. Uurimine näitas tõepoolest, et need kulud seostati Ace-K'ga seotud tegevusega, ja seepärast on loogiline, et asjaomane äriühing võtab neid oma hinnakujunduses arvesse, et need kaetud saaksid. Liidu tootmisharu kinnitas vastustes küsimustikule, et tootmiskulusid võetakse hinnakujundamisel arvesse. |
| --- | --- |

(35)

Kaebuse esitaja vaidlustas ka kohanduse kulude lahutamise teel hindadest kui sellise, väites, et sellel puudub õiguslik alus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10, ja et nii tehes üritab komisjon seostada seostamatut. Kuid nagu selgitati põhjenduses 21, määrati normaalväärtus alusmääruse artikli 2 lõike 7 alusel ja kõnealune kohandus leiti olevat selle artikli sätete alusel põhjendatud, et määrata normaalväärtus põhjendatud alustel. Peale selle oli selge, et need uue, väga spetsiifilise ja erineva tootega seotud (teadusuuringute ja arendustegevuse ning peamiselt turunduse) kulud mõjutasid liidu tootmisharu hindu. Uurimine näitas tõepoolest, et need kulud seostati Ace-K'ga seotud tegevusega, ja seepärast on loogiline, et asjaomane äriühing võtab neid oma hinnakujunduses arvesse, et need kaetud saaksid. Liidu tootmisharu kinnitas vastustes küsimustikule, et tootmiskulusid võetakse hinnakujundamisel arvesse.

| (36) | Kaebuse esitaja vaidlustas ka kohanduse suuruse, pidades seda liiga suureks. Ta arvas, et arendus- ja turunduskulude erinevus liidu ja muudel turgudel õigustaks väiksemat summat kilogrammi kohta. Seoses sellega tuleks esmalt rõhutada, et uurimise ajal kaebuse esitaja ei osutanud sellele kulude erinevusele eri turgudel, hoolimata asjaolust, et tal paluti esitada kõnealuste arendus- ja turunduskulude jaotus. Teiseks ei saanud neid näitajaid kohapeal kontrollida. See erineb komisjoni arvutatud kohandusest, mis põhines kaebuse esitajalt saadud kontrollitud andmetel. Seepärast on komisjon seisukohal, et kaebuse esitaja ei ole esitanud tõendeid selle kohta, et kohanduse tase oleks põhjendamatu. Igal juhul ei peetud arukaks hinnata niimoodi ümber üks müügi-, üld- ja halduskulude element, kuid teisi mitte. Eelöeldut arvesse võttes ei saa selle väitega nõustuda. |
| --- | --- |

(36)

Kaebuse esitaja vaidlustas ka kohanduse suuruse, pidades seda liiga suureks. Ta arvas, et arendus- ja turunduskulude erinevus liidu ja muudel turgudel õigustaks väiksemat summat kilogrammi kohta. Seoses sellega tuleks esmalt rõhutada, et uurimise ajal kaebuse esitaja ei osutanud sellele kulude erinevusele eri turgudel, hoolimata asjaolust, et tal paluti esitada kõnealuste arendus- ja turunduskulude jaotus. Teiseks ei saanud neid näitajaid kohapeal kontrollida. See erineb komisjoni arvutatud kohandusest, mis põhines kaebuse esitajalt saadud kontrollitud andmetel. Seepärast on komisjon seisukohal, et kaebuse esitaja ei ole esitanud tõendeid selle kohta, et kohanduse tase oleks põhjendamatu. Igal juhul ei peetud arukaks hinnata niimoodi ümber üks müügi-, üld- ja halduskulude element, kuid teisi mitte. Eelöeldut arvesse võttes ei saa selle väitega nõustuda.

| (37) | Üks Hiina eksportiv tootja palus komisjonil avalikustada kaebuse esitaja poolt väljatöötatud uue, väga spetsiifilise ja erineva tootega seotud meetmete suhtes tehtud kohanduse täpne summa. Kuid kuna see teave on konfidentsiaalne, ei saanud seda avalikustada. |
| --- | --- |

(37)

Üks Hiina eksportiv tootja palus komisjonil avalikustada kaebuse esitaja poolt väljatöötatud uue, väga spetsiifilise ja erineva tootega seotud meetmete suhtes tehtud kohanduse täpne summa. Kuid kuna see teave on konfidentsiaalne, ei saanud seda avalikustada.

| (38) | Kolme kohanduse summa, mille komisjon tegi normaalväärtuse määramiseks põhjendatud alustel, oli 25–45 % liidu tootmisharu liidu müügihinnast. |
| --- | --- |

(38)

Kolme kohanduse summa, mille komisjon tegi normaalväärtuse määramiseks põhjendatud alustel, oli 25–45 % liidu tootmisharu liidu müügihinnast.

3.1.4.   Muude kohanduste nõuded

| (39) | Nagu eespool selgitatud, kasutas komisjon normaalväärtuse määramisel põhjendatud alustel lähtepunktina liidu nõuetekohaselt kontrollitud tegelikku keskmist müügihinda. |
| --- | --- |

(39)

Nagu eespool selgitatud, kasutas komisjon normaalväärtuse määramisel põhjendatud alustel lähtepunktina liidu nõuetekohaselt kontrollitud tegelikku keskmist müügihinda.

| (40) | Ajutise avalikustamise järel vaidlustas liidu tootmisharu tegelike müügihindade kasutamise lähtepunktina. Konkreetselt väitis liidu tootmisharu, et neile tegelikele hindadele oleks tulnud lisada „mõistlik kasumimarginaal”. Kaebuse esitaja arvates olnuks „mõistlik kasumimarginaal” 2009. aastal saavutatud kasumimarginaal (15–25 %), sest kaebuse esitajal ei olnud valitsevat seisundit, kuna ta turuosa oli nimetatud aastal langenud alla 50 %. Väidetavalt ei olnud dumping ja kahju 2009. aastal veel juhtunud. |
| --- | --- |

(40)

Ajutise avalikustamise järel vaidlustas liidu tootmisharu tegelike müügihindade kasutamise lähtepunktina. Konkreetselt väitis liidu tootmisharu, et neile tegelikele hindadele oleks tulnud lisada „mõistlik kasumimarginaal”. Kaebuse esitaja arvates olnuks „mõistlik kasumimarginaal” 2009. aastal saavutatud kasumimarginaal (15–25 %), sest kaebuse esitajal ei olnud valitsevat seisundit, kuna ta turuosa oli nimetatud aastal langenud alla 50 %. Väidetavalt ei olnud dumping ja kahju 2009. aastal veel juhtunud.

| (41) | Ajutise määruse põhjenduses 66 juba selgitati, et liidu tootja müük sõltumatutele klientidele oli kasumlik. Selle müügi niimoodi arvutatud täpne kasumlikkus on konfidentsiaalne muude isikute jaoks peale liidu tootja, ning seepärast tuli kasumlikkus esitada ajutise määruse tabelis 10 indeksite kujul, kuid see oli üle 5 %, mis on sünteesmagusainete tööstuses mõistlik. Täpne summa on avalikustatud kaebuse esitajale. Peale selle määrati normaalväärtus alusmääruse artikli 2 lõike 7 alusel. Lähtepunktina kasutati liidu tootmisharu hindu ja neid kohandati, võtmaks arvesse liidu tootmisharu konkreetsete hinnakujundustegurite ning kaebuse esitaja poolt väljatöötatud uue, väga spetsiifilise ja erineva tootega seotud meetmetega seotud üksikasju. See meetod loeti põhjendatuks seoses kõnealuse juhtumi konkreetsete asjaolude ja toimikus oleva teabega. Seepärast ei olnud normaalväärtuse määramiseks põhjendatud alustel vaja asendada tegelikku kasumit sihtkasumiga ja arvutada normaalväärtust ümber, nagu väitis kaebuse esitaja. Seega lükatakse kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(41)

Ajutise määruse põhjenduses 66 juba selgitati, et liidu tootja müük sõltumatutele klientidele oli kasumlik. Selle müügi niimoodi arvutatud täpne kasumlikkus on konfidentsiaalne muude isikute jaoks peale liidu tootja, ning seepärast tuli kasumlikkus esitada ajutise määruse tabelis 10 indeksite kujul, kuid see oli üle 5 %, mis on sünteesmagusainete tööstuses mõistlik. Täpne summa on avalikustatud kaebuse esitajale. Peale selle määrati normaalväärtus alusmääruse artikli 2 lõike 7 alusel. Lähtepunktina kasutati liidu tootmisharu hindu ja neid kohandati, võtmaks arvesse liidu tootmisharu konkreetsete hinnakujundustegurite ning kaebuse esitaja poolt väljatöötatud uue, väga spetsiifilise ja erineva tootega seotud meetmetega seotud üksikasju. See meetod loeti põhjendatuks seoses kõnealuse juhtumi konkreetsete asjaolude ja toimikus oleva teabega. Seepärast ei olnud normaalväärtuse määramiseks põhjendatud alustel vaja asendada tegelikku kasumit sihtkasumiga ja arvutada normaalväärtust ümber, nagu väitis kaebuse esitaja. Seega lükatakse kõnealune väide tagasi.

| (42) | Peale selle tuvastas kaebuse esitaja arvutusvea normaalväärtuse aluseks olnud liidu müüginimekirjas. Viga parandati ja parandus kajastub põhjenduse 53 tabelis. |
| --- | --- |

(42)

Peale selle tuvastas kaebuse esitaja arvutusvea normaalväärtuse aluseks olnud liidu müüginimekirjas. Viga parandati ja parandus kajastub põhjenduse 53 tabelis.

3.1.5.   Märkused pärast lõplike järelduste avalikustamist

| (43) | Oma vastuses lõplike järelduste avalikustamise järel vaidlustas kaebuse esitaja asjaolu, et komisjon oli arvutanud kaubandustaseme erinevuste arvessevõtmiseks mõeldud vähenduse kogu liidu tootmisharu tehasemüügihinna alusel, kuna see hind sisaldas erakorralisi teadusuuringute ja arendustegevuse ning turunduskulusid, mis olid seotud väga spetsiifilise ja erineva toote väljatöötamisega kaebuse esitaja poolt. Ta arvas, et vähendust tulnuks kohaldada liidu tootmisharu kohandatud tehasemüügihinnale pärast nimetatud erakorraliste kulude lahutamist. |
| --- | --- |

(43)

Oma vastuses lõplike järelduste avalikustamise järel vaidlustas kaebuse esitaja asjaolu, et komisjon oli arvutanud kaubandustaseme erinevuste arvessevõtmiseks mõeldud vähenduse kogu liidu tootmisharu tehasemüügihinna alusel, kuna see hind sisaldas erakorralisi teadusuuringute ja arendustegevuse ning turunduskulusid, mis olid seotud väga spetsiifilise ja erineva toote väljatöötamisega kaebuse esitaja poolt. Ta arvas, et vähendust tulnuks kohaldada liidu tootmisharu kohandatud tehasemüügihinnale pärast nimetatud erakorraliste kulude lahutamist.

| (44) | Kuid kaubandustaseme kohanduse määr, nagu selgitati põhjenduses 24, on koostööd teinud importijate Ace-K müügil saavutatud brutomarginaalide kaalutud keskmine. Seepärast tulnuks seda kohaldada tegeliku müügihinna suhtes, kuna see on kohandus võtmaks arvesse turul kindlaks tehtud müügihindade erinevusi. Kaubandustaseme kohandus on tihedalt seotud turul täheldatud hindadega. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(44)

Kuid kaubandustaseme kohanduse määr, nagu selgitati põhjenduses 24, on koostööd teinud importijate Ace-K müügil saavutatud brutomarginaalide kaalutud keskmine. Seepärast tulnuks seda kohaldada tegeliku müügihinna suhtes, kuna see on kohandus võtmaks arvesse turul kindlaks tehtud müügihindade erinevusi. Kaubandustaseme kohandus on tihedalt seotud turul täheldatud hindadega. Seetõttu lükati see väide tagasi.

| (45) | Pärast avalikustamist kordas kaebuse esitaja taas, et kaubandustasandi kohandamine tulnuks määrata liidu toidu koostisosade tootmisharu kolme Ace-K'd müünud suure edasimüüja realiseeritud brutomarginaali alusel. Ta seadis kahtluse alla komisjoni kasutatud parandatud metoodika, kuna edasimüüjate marginaal, millel see põhines, hõlmas teenuseid, mida liidu tootmisharu edasimüüjad ei pea osutama, põhjustades liiga kõrge marginaali. |
| --- | --- |

(45)

Pärast avalikustamist kordas kaebuse esitaja taas, et kaubandustasandi kohandamine tulnuks määrata liidu toidu koostisosade tootmisharu kolme Ace-K'd müünud suure edasimüüja realiseeritud brutomarginaali alusel. Ta seadis kahtluse alla komisjoni kasutatud parandatud metoodika, kuna edasimüüjate marginaal, millel see põhines, hõlmas teenuseid, mida liidu tootmisharu edasimüüjad ei pea osutama, põhjustades liiga kõrge marginaali.

| (46) | Kuid ehkki uurimise käigus tuvastati teatavad lisateenused, oli edasimüüjate kohta tuvastatud brutomarginaal sellistest lisategevustest vaba ja seega seotud üksnes kauplemisega. Seepärast on kaubandustaseme erinevuste arvessevõtmiseks kehtestatud määr seotud üksnes kaubandustaseme erinevustega, ning kinnitatakse, et niimoodi saadud määr on asjakohasem kui kaebuse esitaja pakutud metoodika kohane määr, nagu juba selgitati põhjenduses 24. Seepärast lükati kaebuse esitaja vastav väide tagasi. |
| --- | --- |

(46)

Kuid ehkki uurimise käigus tuvastati teatavad lisateenused, oli edasimüüjate kohta tuvastatud brutomarginaal sellistest lisategevustest vaba ja seega seotud üksnes kauplemisega. Seepärast on kaubandustaseme erinevuste arvessevõtmiseks kehtestatud määr seotud üksnes kaubandustaseme erinevustega, ning kinnitatakse, et niimoodi saadud määr on asjakohasem kui kaebuse esitaja pakutud metoodika kohane määr, nagu juba selgitati põhjenduses 24. Seepärast lükati kaebuse esitaja vastav väide tagasi.

| (47) | Oma märkustes lõplike järelduste avalikustamise kohta palus kaebuse esitaja avalikustada veel mõned andmed seoses erakorraliste teadusuuringute ja arendustegevuse ning turunduskuludega, mis olid seotud väga spetsiifilise ja erineva toote väljatöötamisega kaebuse esitaja poolt ja tema oma kasumimarginaalidega. Kuid kuna need andmed olid kas juba avalikustatud või kaebuse esitaja poolt küsimustiku vastustes, kontrollkäigu ajal ja mitmesugustes esildistes juba esitatud, teavitati kaebuse esitajat nõuetekohaselt, et tal juba on kogu taotletud teave ja seega ei peeta mingit täiendavat avalikustamist vajalikuks. |
| --- | --- |

(47)

Oma märkustes lõplike järelduste avalikustamise kohta palus kaebuse esitaja avalikustada veel mõned andmed seoses erakorraliste teadusuuringute ja arendustegevuse ning turunduskuludega, mis olid seotud väga spetsiifilise ja erineva toote väljatöötamisega kaebuse esitaja poolt ja tema oma kasumimarginaalidega. Kuid kuna need andmed olid kas juba avalikustatud või kaebuse esitaja poolt küsimustiku vastustes, kontrollkäigu ajal ja mitmesugustes esildistes juba esitatud, teavitati kaebuse esitajat nõuetekohaselt, et tal juba on kogu taotletud teave ja seega ei peeta mingit täiendavat avalikustamist vajalikuks.

| (48) | Kaebuse esitaja esitas ärakuulamise käigus kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku juures pärast lõplike järelduste avalikustamist uue väite, et kaubandustaseme kohandus tuleks esitada kindla summana kilogrammi kohta. Komisjon märkis, et see märkus on vormiliselt aegunud, sest see esitati pärast lõplike järelduste avalikustamise kohta märkuste esitamise lõpptähtaega. Igal juhul jäi komisjon seisukohale, et protsendimäära kasutamine sellise kohanduse jaoks ei ole põhjendamatu. |
| --- | --- |

(48)

Kaebuse esitaja esitas ärakuulamise käigus kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku juures pärast lõplike järelduste avalikustamist uue väite, et kaubandustaseme kohandus tuleks esitada kindla summana kilogrammi kohta. Komisjon märkis, et see märkus on vormiliselt aegunud, sest see esitati pärast lõplike järelduste avalikustamise kohta märkuste esitamise lõpptähtaega. Igal juhul jäi komisjon seisukohale, et protsendimäära kasutamine sellise kohanduse jaoks ei ole põhjendamatu.

3.1.6.   Järeldus normaalväärtuse kohta

| (49) | Kuna mingeid muid märkusi normaalväärtuse kindlaksmääramise kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 22 ja 23. |
| --- | --- |

(49)

Kuna mingeid muid märkusi normaalväärtuse kindlaksmääramise kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 22 ja 23.

3.2.   Ekspordihind

| (50) | Kuna ekspordihinna kohta mingeid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 24. |
| --- | --- |

(50)

Kuna ekspordihinna kohta mingeid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 24.

3.3.   Võrdlus

| (51) | Normaalväärtuse kohanduste kohta laekunud märkusi, mis olid tegelikult seotud normaalväärtuse kui sellise määramisega, käsitletakse põhjendustes 20–48. Muid märkusi komisjon ei saanud. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjenduste 25–26 järeldused. |
| --- | --- |

(51)

Normaalväärtuse kohanduste kohta laekunud märkusi, mis olid tegelikult seotud normaalväärtuse kui sellise määramisega, käsitletakse põhjendustes 20–48. Muid märkusi komisjon ei saanud. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjenduste 25–26 järeldused.

3.4.   Dumpingumarginaalid

| (52) | Märkuste puudumisel kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 28 ja 32 esitatud dumpingumarginaalide arvutamiseks kasutatud metoodika. |
| --- | --- |

(52)

Märkuste puudumisel kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 28 ja 32 esitatud dumpingumarginaalide arvutamiseks kasutatud metoodika.

| (53) | Võttes arvesse põhjenduses nimetatud arvutusvea parandust ning põhjenduses 42 kirjeldatud kaubanduse kohandamise määra kindlakstegemise parandatud metoodikat, on lõplikud dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast (kulud, kindlustus, vedu) liidu piiril enne tollimaksude tasumist, järgmised:






  Äriühing | Dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd | 135,6 % |
| Suzhou Hope Technology Co., Ltd | 119,9 % |
| Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd | 64,0 % |
| Kõik muud äriühingud | 135,6 % |

(53)

Võttes arvesse põhjenduses nimetatud arvutusvea parandust ning põhjenduses 42 kirjeldatud kaubanduse kohandamise määra kindlakstegemise parandatud metoodikat, on lõplikud dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast (kulud, kindlustus, vedu) liidu piiril enne tollimaksude tasumist, järgmised:

Äriühing

Dumpingumarginaal

Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd

135,6 %

Suzhou Hope Technology Co., Ltd

119,9 %

Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd

64,0 %

Kõik muud äriühingud

135,6 %

4.   KAHJU

4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodang

| (54) | Kuna liidu toodangu ja liidu tootmisharu kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 34. |
| --- | --- |

(54)

Kuna liidu toodangu ja liidu tootmisharu kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 34.

4.2.   Liidu tarbimine

| (55) | Kuna liidu tarbimise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 35–37. |
| --- | --- |

(55)

Kuna liidu tarbimise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 35–37.

4.3.   Asjaomasest riigist pärit import

| (56) | Nagu juba mainiti põhjenduses 42, on liidu müüginimekirjas olnud arvutusviga parandatud. Nimetatud parandus mõjutas ka hindade allalöömise marginaale, mis vastavalt muutusid. Hindade allalöömise marginaale mõjutas ka parandatud kaubanduse kohandamise määr, mida on põhjenduses 24 nõuetekohaselt selgitatud. Parandatud kaalutud keskmised hinna allalöömise marginaalid jäid vahemikku 32–54 %. |
| --- | --- |

(56)

Nagu juba mainiti põhjenduses 42, on liidu müüginimekirjas olnud arvutusviga parandatud. Nimetatud parandus mõjutas ka hindade allalöömise marginaale, mis vastavalt muutusid. Hindade allalöömise marginaale mõjutas ka parandatud kaubanduse kohandamise määr, mida on põhjenduses 24 nõuetekohaselt selgitatud. Parandatud kaalutud keskmised hinna allalöömise marginaalid jäid vahemikku 32–54 %.

| (57) | Pärast avalikustamist väitis liidu tootmisharu, et komisjoni leitud hinna allalöömise marginaalid vähendasid hindade tegelikku allalöömist nende ajutise määruse põhjenduses 44 nimetatud liidu tootmisharu hinna kohanduste tõttu. Siiski on nimetatud kohandused asjakohased, sest need tehti selleks, et tuua liidu tootmisharu hinnad tasemele, mis võimaldaks nende õiglast võrdlemist Hiinast pärit impordi hindadega. |
| --- | --- |

(57)

Pärast avalikustamist väitis liidu tootmisharu, et komisjoni leitud hinna allalöömise marginaalid vähendasid hindade tegelikku allalöömist nende ajutise määruse põhjenduses 44 nimetatud liidu tootmisharu hinna kohanduste tõttu. Siiski on nimetatud kohandused asjakohased, sest need tehti selleks, et tuua liidu tootmisharu hinnad tasemele, mis võimaldaks nende õiglast võrdlemist Hiinast pärit impordi hindadega.

| (58) | Lisamärkuste puudumisel impordi kohta vaatlusalusest riigist, arvestamata põhjenduses 56 nimetatud parandatud hinna allalöömise marginaale, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 38–44 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(58)

Lisamärkuste puudumisel impordi kohta vaatlusalusest riigist, arvestamata põhjenduses 56 nimetatud parandatud hinna allalöömise marginaale, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 38–44 esitatud järeldused.

4.4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

| (59) | Liidu tootmisharu vaidlustas teatavate teadusuuringute ja arendustegevuse ning turunduskulude väljaarvamise liidu tootmisharu majandusseisu määramisel. Kuid ümberlükkavate tõendite puudumisel jääb komisjon seisukohale, et kõnealused kulud tegi kaebuse esitaja väga spetsiifilise ja erineva toote väljatöötamiseks ning need olid erakorralise iseloomuga ja neid ei tuleks seepärast liidu tootmisharu majandusseisu hindamisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

(59)

Liidu tootmisharu vaidlustas teatavate teadusuuringute ja arendustegevuse ning turunduskulude väljaarvamise liidu tootmisharu majandusseisu määramisel. Kuid ümberlükkavate tõendite puudumisel jääb komisjon seisukohale, et kõnealused kulud tegi kaebuse esitaja väga spetsiifilise ja erineva toote väljatöötamiseks ning need olid erakorralise iseloomuga ja neid ei tuleks seepärast liidu tootmisharu majandusseisu hindamisel arvesse võtta.

| (60) | Kuna kahjunäitajate arenemise kohta mingeid muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 45–73 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(60)

Kuna kahjunäitajate arenemise kohta mingeid muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 45–73 esitatud järeldused.

4.5.   Märkused pärast lõplike järelduste avalikustamist

| (61) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitas kaebuse esitaja märkusi teatavate kohanduste kohta liidu tootmisharu tehasemüügihinnas, mida kasutati kahju arvutamiseks. Neid märkusi, mis käisid ka normaalväärtuse arvutamise kohta, käsitletakse ka põhjendustes 43–48. Komisjon kohaldas sümmeetriat võrdlusnäitaja kindlaksmääramisel kahju hüvitamise arvutamiseks. |
| --- | --- |

(61)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitas kaebuse esitaja märkusi teatavate kohanduste kohta liidu tootmisharu tehasemüügihinnas, mida kasutati kahju arvutamiseks. Neid märkusi, mis käisid ka normaalväärtuse arvutamise kohta, käsitletakse ka põhjendustes 43–48. Komisjon kohaldas sümmeetriat võrdlusnäitaja kindlaksmääramisel kahju hüvitamise arvutamiseks.

4.6.   Järeldus kahju kohta

| (62) | Eelöeldu alusel kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 74–82 esitatud järeldused, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(62)

Eelöeldu alusel kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 74–82 esitatud järeldused, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

5.   PÕHJUSLIK SEOS

| (63) | Komisjonile ei laekunud dumpingu ja kahju vahelise põhjusliku seose kohta tehtud esialgsete järelduste kohta ühtegi märkust. Seetõttu kinnitatakse, et HRVst pärit dumpinguhinnaga import tekitas liidu tootmisharule olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses ja puuduvad muud tegurid, mis katkestaksid põhjusliku seose HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 97–99 esitatud järeldused põhjusliku seose kohta. |
| --- | --- |

(63)

Komisjonile ei laekunud dumpingu ja kahju vahelise põhjusliku seose kohta tehtud esialgsete järelduste kohta ühtegi märkust. Seetõttu kinnitatakse, et HRVst pärit dumpinguhinnaga import tekitas liidu tootmisharule olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses ja puuduvad muud tegurid, mis katkestaksid põhjusliku seose HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 97–99 esitatud järeldused põhjusliku seose kohta.

6.   LIIDU HUVID

6.1.   Liidu tootmisharu huvid

| (64) | Kaebuse esitaja vaidlustas ajutise määruse põhjenduse 102, kuna ta on seisukohal, et see tähendab, et tollimaksud leevendavad liidu tootmisharu olukorda vaid osaliselt, mis on vastuolus alusmäärusega. |
| --- | --- |

(64)

Kaebuse esitaja vaidlustas ajutise määruse põhjenduse 102, kuna ta on seisukohal, et see tähendab, et tollimaksud leevendavad liidu tootmisharu olukorda vaid osaliselt, mis on vastuolus alusmäärusega.

| (65) | Tuleks rõhutada, et kehtestatud tollimaks tuleneb alusmääruse sätete kohaldamisest. Väljend „leevendab osaliselt” käib üksnes dumpinguhinnaga impordi hinnasurve kohta, kuna eeldatakse, et pärast meetmete kehtestamist impordi hinnad tõusevad. See ei tähenda kahju osalist hüvitamist. |
| --- | --- |

(65)

Tuleks rõhutada, et kehtestatud tollimaks tuleneb alusmääruse sätete kohaldamisest. Väljend „leevendab osaliselt” käib üksnes dumpinguhinnaga impordi hinnasurve kohta, kuna eeldatakse, et pärast meetmete kehtestamist impordi hinnad tõusevad. See ei tähenda kahju osalist hüvitamist.

| (66) | Liidu tootmisharu huvide kohta rohkem märkusi ega teavet ei laekunud. Seepärast kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 101–103 esitatud järeldused, mida eespool tõlgendati. |
| --- | --- |

(66)

Liidu tootmisharu huvide kohta rohkem märkusi ega teavet ei laekunud. Seepärast kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 101–103 esitatud järeldused, mida eespool tõlgendati.

6.2.   Sõltumatute importijate huvid

| (67) | Märkuste puudumisel sõltumatute importijate ja kauplejate huvide kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 104–110. |
| --- | --- |

(67)

Märkuste puudumisel sõltumatute importijate ja kauplejate huvide kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 104–110.

6.3.   Kasutajate huvid

| (68) | Kuna mingeid märkusi kasutajate huvide kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 111–117. |
| --- | --- |

(68)

Kuna mingeid märkusi kasutajate huvide kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 111–117.

6.4.   Järeldus liidu huvide kohta

| (69) | Muude märkuste puudumisel liidu huvide kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 118–119 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(69)

Muude märkuste puudumisel liidu huvide kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 118–119 esitatud järeldused.

7.   LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

7.1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase (kahjumarginaal)

| (70) | Kaebuse esitaja väitis, et kuna kahju heastamise taset ei määratud lisades sihtkasumit, ei oleks ajutised tollimaksud piisavalt suured, et heastada kahju liidu tootmisharule, nagu nõutakse alusmääruse artikli 7 lõikes 2. Eelkõige vaidlustas kaebuse esitaja komisjoni eelduse, et meetmete esialgne tase lubaks liidu tootmisharul oma kulud tagasi saada ja saavutada mõistlik kasum. |
| --- | --- |

(70)

Kaebuse esitaja väitis, et kuna kahju heastamise taset ei määratud lisades sihtkasumit, ei oleks ajutised tollimaksud piisavalt suured, et heastada kahju liidu tootmisharule, nagu nõutakse alusmääruse artikli 7 lõikes 2. Eelkõige vaidlustas kaebuse esitaja komisjoni eelduse, et meetmete esialgne tase lubaks liidu tootmisharul oma kulud tagasi saada ja saavutada mõistlik kasum.

| (71) | Seoses sellega, ja nagu mainiti põhjenduses 41, saavutas liidu tootmisharu, pärast väga spetsiifilise ja erineva toote väljatöötamisega seotud erakorraliste kulude mahaarvamist, uurimisperioodi jooksul mõistliku kasumi, hoolimata vaatlusalusel perioodil täheldatud negatiivsetest trendidest. Seepärast kordab komisjon veel, et ei ole põhjust lisada juba saavutatud kasumile sihtkasum. Selle alusel eeldatakse, et hindade allalöömisel põhinevad tollimaksud hüvitaks tekitatud kahju ja hoiaksid ära liidu tootmisharu olukorra edasise halvenemise. |
| --- | --- |

(71)

Seoses sellega, ja nagu mainiti põhjenduses 41, saavutas liidu tootmisharu, pärast väga spetsiifilise ja erineva toote väljatöötamisega seotud erakorraliste kulude mahaarvamist, uurimisperioodi jooksul mõistliku kasumi, hoolimata vaatlusalusel perioodil täheldatud negatiivsetest trendidest. Seepärast kordab komisjon veel, et ei ole põhjust lisada juba saavutatud kasumile sihtkasum. Selle alusel eeldatakse, et hindade allalöömisel põhinevad tollimaksud hüvitaks tekitatud kahju ja hoiaksid ära liidu tootmisharu olukorra edasise halvenemise.

| (72) | Oma väite toetuseks võrdles kaebuse esitaja käesolevat uurimist HRVst pärineva ditsüaandiamiidi impordi dumpinguvastase uurimisega (3). Liidu tootmisharu väitis, et uurimise käigus kasutatud lähenemisviis ei ole käesoleval juhul kohane, ja seetõttu ei tuleks seda kasutada. |
| --- | --- |

(72)

Oma väite toetuseks võrdles kaebuse esitaja käesolevat uurimist HRVst pärineva ditsüaandiamiidi impordi dumpinguvastase uurimisega (3). Liidu tootmisharu väitis, et uurimise käigus kasutatud lähenemisviis ei ole käesoleval juhul kohane, ja seetõttu ei tuleks seda kasutada.

| (73) | Ditsüaandiamiidi uurimisel võeti kasutatud lähenemisviisi õigustamiseks arvesse kolme olulist aspekti: i) meetmed ei peaks hüvitama tegureid, mida ei saanud seostada dumpinguhinnaga impordiga; ii) dumpingumarginaal arvutati kasutades liidu tootmisharu andmetel põhinevat kohandatud normaalväärtust; ning iii) maailmas oli vaid kaks ditsüaandiamiidi allikat. Mis puutub kolmandasse tegurisse, leidis komisjon, et liiga kõrgete tollimaksude puhul oli oht, et liidu tootmisharu monopoliseerib liidu turu. |
| --- | --- |

(73)

Ditsüaandiamiidi uurimisel võeti kasutatud lähenemisviisi õigustamiseks arvesse kolme olulist aspekti: i) meetmed ei peaks hüvitama tegureid, mida ei saanud seostada dumpinguhinnaga impordiga; ii) dumpingumarginaal arvutati kasutades liidu tootmisharu andmetel põhinevat kohandatud normaalväärtust; ning iii) maailmas oli vaid kaks ditsüaandiamiidi allikat. Mis puutub kolmandasse tegurisse, leidis komisjon, et liiga kõrgete tollimaksude puhul oli oht, et liidu tootmisharu monopoliseerib liidu turu.

| (74) | Seepärast on selge, et ditsüaandiamiidi uurimise ajal eksisteerinud olukord on väga sarnane praegusele uurimisele. Praeguse uurimise käigus arvutatakse dumpingumarginaal taas, kasutades liidu tootmisharu andmeil põhinevat normaalväärtust koos teatavate objektiivselt nõutavate kohandustega. Peale selle on ka praegu maailmas väga vähe allikaid ja ka monopoliseerimise oht, kui meetmete taset ei arvutata õiglaselt ja tasakaalustatult. |
| --- | --- |

(74)

Seepärast on selge, et ditsüaandiamiidi uurimise ajal eksisteerinud olukord on väga sarnane praegusele uurimisele. Praeguse uurimise käigus arvutatakse dumpingumarginaal taas, kasutades liidu tootmisharu andmeil põhinevat normaalväärtust koos teatavate objektiivselt nõutavate kohandustega. Peale selle on ka praegu maailmas väga vähe allikaid ja ka monopoliseerimise oht, kui meetmete taset ei arvutata õiglaselt ja tasakaalustatult.

| (75) | Seepärast on komisjon seisukohal, et praeguse uurimise puhul on õigustatud sarnase lähenemisviisi kasutamine. |
| --- | --- |

(75)

Seepärast on komisjon seisukohal, et praeguse uurimise puhul on õigustatud sarnase lähenemisviisi kasutamine.

| (76) | Kuna kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 121–124. |
| --- | --- |

(76)

Kuna kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 121–124.

| (77) | Nagu kirjeldatakse põhjenduses 42, tuli parandada arvutusviga liidu müüginimekirjas, mis mõjutas ka kahjuarvutusi. Peale selle, nagu selgitati põhjenduses 24, leiti, et kaubandustaseme kohanduse arvutamine parandatud alusel oli õigustatud. Parandused lõplikes kahjumarginaalides olid järgmised:






  Äriühing | Kahjumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd | 126,0 % |
| Suzhou Hope Technology Co., Ltd | 108,6 % |
| Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd | 49,7 % |
| Kõik muud äriühingud | 126,0 % |

(77)

Nagu kirjeldatakse põhjenduses 42, tuli parandada arvutusviga liidu müüginimekirjas, mis mõjutas ka kahjuarvutusi. Peale selle, nagu selgitati põhjenduses 24, leiti, et kaubandustaseme kohanduse arvutamine parandatud alusel oli õigustatud. Parandused lõplikes kahjumarginaalides olid järgmised:

Äriühing

Kahjumarginaal

Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd

126,0 %

Suzhou Hope Technology Co., Ltd

108,6 %

Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd

49,7 %

Kõik muud äriühingud

126,0 %

7.2.   Lõplikud meetmed

| (78) | Dumpingu, tekitatud kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi arvesse võttes tuleks kooskõlas alusmääruse artikli 9 lõikega 4 kehtestada vaatlusaluse toote impordi suhtes vastavalt väiksema tollimaksu reeglile lõplikud dumpinguvastased meetmed kahjumarginaali tasemel. Käesoleval juhul on tollimaksumäärasid pärast esialgset avalikustamist parandatud, kuna nii dumpingu- kui ka kahjumarginaale mõjutanud arvutusviga parandati ja kaubandustaseme kohandus vaadati üle. |
| --- | --- |

(78)

Dumpingu, tekitatud kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi arvesse võttes tuleks kooskõlas alusmääruse artikli 9 lõikega 4 kehtestada vaatlusaluse toote impordi suhtes vastavalt väiksema tollimaksu reeglile lõplikud dumpinguvastased meetmed kahjumarginaali tasemel. Käesoleval juhul on tollimaksumäärasid pärast esialgset avalikustamist parandatud, kuna nii dumpingu- kui ka kahjumarginaale mõjutanud arvutusviga parandati ja kaubandustaseme kohandus vaadati üle.

| (79) | Eespool kirjeldatu põhjal on kõnealuste kehtestatavate tollimaksude määrad järgmised.








  Äriühing | Dumpingumarginaal
  (%) | Kahjumarginaal
  (%) | Lõplik dumpinguvastane tollimaks
  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd | 135,6 | 126,0 | 126,0 |
| Suzhou Hope Technology Co., Ltd | 119,9 | 108,6 | 108,6 |
| Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd | 64,0 | 49,7 | 49,7 |
| Kõik muud äriühingud | 135,6 | 126,0 | 126,0 |

(79)

Eespool kirjeldatu põhjal on kõnealuste kehtestatavate tollimaksude määrad järgmised.

Äriühing

Dumpingumarginaal

(%)

Kahjumarginaal

(%)

Lõplik dumpinguvastane tollimaks

(%)

Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd

135,6

126,0

126,0

Suzhou Hope Technology Co., Ltd

119,9

108,6

108,6

Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd

64,0

49,7

49,7

Kõik muud äriühingud

135,6

126,0

126,0

| (80) | Tollimaksuks, nagu on selgitatud alusmääruse põhjenduses 127, jääb fikseeritud eurosumma netokilogrammi kohta, et tagada meetmete ühesugune rakendamine tolliasutuste poolt, ehkki enam ei ole viidet valmististes ja/või segudes sisalduvale Ace-K'le. |
| --- | --- |

(80)

Tollimaksuks, nagu on selgitatud alusmääruse põhjenduses 127, jääb fikseeritud eurosumma netokilogrammi kohta, et tagada meetmete ühesugune rakendamine tolliasutuste poolt, ehkki enam ei ole viidet valmististes ja/või segudes sisalduvale Ace-K'le.

| (81) | Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise ajal kindlaks kõnealuste äriühingute puhul. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes vaatlusaluste toodete impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ja mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas oma nimega nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud äriühing, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõigi muude äriühingute” puhul. Neile ei tohiks rakendada ühtki individuaalsetest dumpinguvastastest tollimaksumääradest. |
| --- | --- |

(81)

Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise ajal kindlaks kõnealuste äriühingute puhul. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes vaatlusaluste toodete impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ja mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas oma nimega nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud äriühing, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõigi muude äriühingute” puhul. Neile ei tohiks rakendada ühtki individuaalsetest dumpinguvastastest tollimaksumääradest.

| (82) | Äriühing, kes muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib taotleda nende individuaalsete tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (4). See peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas teade nimevahetuse kohta. |
| --- | --- |

(82)

Äriühing, kes muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib taotleda nende individuaalsete tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (4). See peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas teade nimevahetuse kohta.

| (83) | Et minimeerida tollimaksudest kõrvalehiilimist maksumäärade suurte erinevuste tõttu, on individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksude rakendamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumääradega äriühingud peavad esitama vastavalt artikli 1 lõike 3 nõuetele liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. Sellise arveta impordi suhtes rakendatakse „kõigile muudele äriühingutele” rakendatavat dumpinguvastast tollimaksu. |
| --- | --- |

(83)

Et minimeerida tollimaksudest kõrvalehiilimist maksumäärade suurte erinevuste tõttu, on individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksude rakendamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumääradega äriühingud peavad esitama vastavalt artikli 1 lõike 3 nõuetele liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. Sellise arveta impordi suhtes rakendatakse „kõigile muudele äriühingutele” rakendatavat dumpinguvastast tollimaksu.

| (84) | Juhul, kui Ace-K'd sisaldavate valmististe ja/või segude liitu suunatud impordi areng nõuab, hinnatakse vajadust asjakohase kiire reageerimise järele, sh uurimise algatamine alusmääruse artikli 13 alusel. |
| --- | --- |

(84)

Juhul, kui Ace-K'd sisaldavate valmististe ja/või segude liitu suunatud impordi areng nõuab, hinnatakse vajadust asjakohase kiire reageerimise järele, sh uurimise algatamine alusmääruse artikli 13 alusel.

| (85) | Et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine, kohaldatakse kõigi muude äriühingute dumpinguvastast tollimaksu mitte ainult käesolevas uurimises koostööst hoidunud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus. |
| --- | --- |

(85)

Et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine, kohaldatakse kõigi muude äriühingute dumpinguvastast tollimaksu mitte ainult käesolevas uurimises koostööst hoidunud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus.

7.3.   Kohustused

| (86) | Kaks Hiina eksportijat pakkusid hinnakohustusi alusmääruse artikli 8 lõike 1 kohaselt. Üks neist esitas pärast ärakuulamist komisjonis läbivaadatud kohustuse pakkumise. |
| --- | --- |

(86)

Kaks Hiina eksportijat pakkusid hinnakohustusi alusmääruse artikli 8 lõike 1 kohaselt. Üks neist esitas pärast ärakuulamist komisjonis läbivaadatud kohustuse pakkumise.

| (87) | Komisjon hindas pakkumisi ja tegi kindlaks rea tootekohaseid ohte. Üks oht on seotud vaatlusaluse toote võimaliku väärklassifitseerimisega. Uurimise käigus täheldati, et toidus kasutatav toodet (6,5 % tollimaksumäär) klassifitseeriti vääralt ravimites kasutatavaks (0 % tollimaks). Üks Hiina eksportiv tootja väitis, et tema ei ole nii teinud. Ehkki see võib nii ollagi, püsib tuvastatud oht. Sama Hiina eksportiv tootja pakkus välja, et esitab komisjonile kõik tollivormistuse dokumendid, kui tema hinnakohustusega nõustutakse. Tollimaksude tasumise seire iga tehingu puhul oleks aga ebaproportsionaalselt koormav. |
| --- | --- |

(87)

Komisjon hindas pakkumisi ja tegi kindlaks rea tootekohaseid ohte. Üks oht on seotud vaatlusaluse toote võimaliku väärklassifitseerimisega. Uurimise käigus täheldati, et toidus kasutatav toodet (6,5 % tollimaksumäär) klassifitseeriti vääralt ravimites kasutatavaks (0 % tollimaks). Üks Hiina eksportiv tootja väitis, et tema ei ole nii teinud. Ehkki see võib nii ollagi, püsib tuvastatud oht. Sama Hiina eksportiv tootja pakkus välja, et esitab komisjonile kõik tollivormistuse dokumendid, kui tema hinnakohustusega nõustutakse. Tollimaksude tasumise seire iga tehingu puhul oleks aga ebaproportsionaalselt koormav.

| (88) | Veel üks spetsiifiline oht tuleneb võimalusest vaatlusalust toodet modifitseerida ja muuta see kombinatsioonis muude ainetega, näiteks vee ja/või magusainetega, valmististeks ja/või segudeks. Sellise toote suhtes meetmed ei kehti. Üks Hiina eksportiv tootja kohustus mitte eksportima Ace-K'd muudel kui üksnes puhtal kujul. Selline stsenaarium nõuaks väga koormavat, kui mitte teostamatut seiret. |
| --- | --- |

(88)

Veel üks spetsiifiline oht tuleneb võimalusest vaatlusalust toodet modifitseerida ja muuta see kombinatsioonis muude ainetega, näiteks vee ja/või magusainetega, valmististeks ja/või segudeks. Sellise toote suhtes meetmed ei kehti. Üks Hiina eksportiv tootja kohustus mitte eksportima Ace-K'd muudel kui üksnes puhtal kujul. Selline stsenaarium nõuaks väga koormavat, kui mitte teostamatut seiret.

| (89) | Komisjon tuvastas veel ohte. Peale vaatlusaluse toote toodavad ja müüvad mõlemad eksportivad tootjad liitu, peamiselt edasimüüjatele muid tooteid (s.o erinevaid toidulisandeid). Uurimisperioodi jooksul müüs üks eksportiv tootja vaatlusalust ja muid tooteid samadele edasimüüjatele. Selline tava suurendab ristkompenseerimise ohtu ja nõuaks eksportivate tootjate kogu ekspordimüügi seiret. Üks Hiina eksportiv tootja kinnitas valmisolekut lõpetada oma müük kasutajatele liidus ja muude toodete (s.o muude kui vaatlusaluse toote) müük neile edasimüüjatele liidus, kes ostavad Ace-K'd sellelt Hiina eksportivalt tootjalt. Peale selle kinnitas sama Hiina eksportiv tootja valmisolekut piirata oma Ace-K eksporti kõigile edasimüüjatele liidus ja lõpetada Ace-K müük liitu kolmandates riikides asuvate edasimüüjate kaudu. See nõuaks aga samuti märkimisväärset seiret, mis oleks komisjoni jaoks teostamatu. |
| --- | --- |

(89)

Komisjon tuvastas veel ohte. Peale vaatlusaluse toote toodavad ja müüvad mõlemad eksportivad tootjad liitu, peamiselt edasimüüjatele muid tooteid (s.o erinevaid toidulisandeid). Uurimisperioodi jooksul müüs üks eksportiv tootja vaatlusalust ja muid tooteid samadele edasimüüjatele. Selline tava suurendab ristkompenseerimise ohtu ja nõuaks eksportivate tootjate kogu ekspordimüügi seiret. Üks Hiina eksportiv tootja kinnitas valmisolekut lõpetada oma müük kasutajatele liidus ja muude toodete (s.o muude kui vaatlusaluse toote) müük neile edasimüüjatele liidus, kes ostavad Ace-K'd sellelt Hiina eksportivalt tootjalt. Peale selle kinnitas sama Hiina eksportiv tootja valmisolekut piirata oma Ace-K eksporti kõigile edasimüüjatele liidus ja lõpetada Ace-K müük liitu kolmandates riikides asuvate edasimüüjate kaudu. See nõuaks aga samuti märkimisväärset seiret, mis oleks komisjoni jaoks teostamatu.

| (90) | Peale selle, kuna ükski äriühing ei taotlenud turumajanduslikku kohtlemist, ei saanud komisjon raamatupidamisarvestuse usaldusväärsust täielikult hinnata, mis on muu hulgas hädavajalik usaldussuhte saavutamiseks, millel kohustused põhinevad. |
| --- | --- |

(90)

Peale selle, kuna ükski äriühing ei taotlenud turumajanduslikku kohtlemist, ei saanud komisjon raamatupidamisarvestuse usaldusväärsust täielikult hinnata, mis on muu hulgas hädavajalik usaldussuhte saavutamiseks, millel kohustused põhinevad.

| (91) | Eelnimetatu põhjal jõudis komisjon järeldusele, et kumbagi kohustusepakkumist ei saa vastu võtta. |
| --- | --- |

(91)

Eelnimetatu põhjal jõudis komisjon järeldusele, et kumbagi kohustusepakkumist ei saa vastu võtta.

7.4.   Ajutise tollimaksu lõplik sissenõudmine

| (92) | Võttes arvesse kindlaks tehtud dumpingumarginaale ja liidu tootmisharule tekitatud kahju taset, tuleks lõplikult sisse nõuda ajutise määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksu alusel tagatud summad, v.a need, mis on sisse nõutud Hiina Rahvavabariigist pärit, teatavates valmististes ja/või segudes sisalduva Ace-K eest, kui selliseid on. |
| --- | --- |

(92)

Võttes arvesse kindlaks tehtud dumpingumarginaale ja liidu tootmisharule tekitatud kahju taset, tuleks lõplikult sisse nõuda ajutise määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksu alusel tagatud summad, v.a need, mis on sisse nõutud Hiina Rahvavabariigist pärit, teatavates valmististes ja/või segudes sisalduva Ace-K eest, kui selliseid on.

| (93) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(93)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Lõplik dumpinguvastane tollimaks kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit kaaliumatsesulfaami (6-metüül-1,2,3-oksatiasiin-4(3H)-oon-2,2-dioksiidi kaaliumisool; CAS RN 55589-62–3) suhtes, mis kuulub praegu CN-koodide ex 2934 99 90 (TARICi kood 2934999021) alla.

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud toote suhtes ning mida toodavad allpool tabelis loetletud äriühingud, on järgmine:

| Äriühing | Lõplik tollimaks – eurot neto kg kohta | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd | 4,58 | C046 |
| Suzhou Hope Technology Co., Ltd | 4,47 | C047 |
| Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd | 2,64 | C048 |
| Kõik muud äriühingud | 4,58 | C999 |

Äriühing

Lõplik tollimaks – eurot neto kg kohta

TARICi lisakood

Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd

4,58

C046

Suzhou Hope Technology Co., Ltd

4,47

C047

Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd

2,64

C048

Kõik muud äriühingud

4,58

C999

3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute jaoks kindlaks määratud individuaalset dumpinguvastast tollimaksumäära kohaldatakse tingimusel, et liikmesriigi tolliasutusele esitatakse kehtiv faktuurarve, millele peab olema lisatud kuupäeva ja faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjaga (märgitud peab olema töötaja nimi ja amet) deklaratsioon järgmise tekstiga: „Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Liitu ekspordiks müüdava (koguse) kaaliumatsesulfaami tootis (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) Hiina Rahvavabariigis. Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.” Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi muude äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) 2015/787 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse, v.a need, mis on sisse nõutud Hiina Rahvavabariigist pärit, teatavates valmististes ja/või segudes sisalduva Ace-K eest.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. oktoober 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/787, 19. mai 2015, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kaaliumatsesulfaami ja teatavates valmististes või segudes sisalduva Hiina Rahvavabariigist pärit kaaliumatsesulfaami impordi suhtes (ELT L 125, 21.5.2015, lk 15).

2

(3)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1331/2007, 13. november 2007, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärineva ditsüaandiamiidi impordi suhtes (ELT L 296, 15.11.2007, lk 1).

3

(4)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgia.

4

---

| 31.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 287/65 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 287/65

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1964,

30. oktoober 2015,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. oktoober 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 45,6 |
| MA | 74,9 |
| MK | 44,1 |
| TR | 97,5 |
| ZZ | 65,5 |
| 0707 00 05 | AL | 57,9 |
| TR | 112,1 |
| ZZ | 85,0 |
| 0709 93 10 | MA | 137,2 |
| TR | 150,7 |
| ZZ | 144,0 |
| 0805 50 10 | AR | 130,2 |
| TR | 112,1 |
| UY | 68,0 |
| ZZ | 103,4 |
| 0806 10 10 | BR | 263,0 |
| EG | 219,7 |
| LB | 234,5 |
| MK | 68,5 |
| TR | 178,7 |
| ZZ | 192,9 |
| 0808 10 80 | AR | 137,9 |
| CL | 85,3 |
| MK | 23,1 |
| NZ | 155,1 |
| ZA | 147,0 |
| ZZ | 109,7 |
| 0808 30 90 | TR | 137,4 |
| ZZ | 137,4 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

45,6

MA

74,9

MK

44,1

TR

97,5

ZZ

65,5

0707 00 05

AL

57,9

TR

112,1

ZZ

85,0

0709 93 10

MA

137,2

TR

150,7

ZZ

144,0

0805 50 10

AR

130,2

TR

112,1

UY

68,0

ZZ

103,4

0806 10 10

BR

263,0

EG

219,7

LB

234,5

MK

68,5

TR

178,7

ZZ

192,9

0808 10 80

AR

137,9

CL

85,3

MK

23,1

NZ

155,1

ZA

147,0

ZZ

109,7

0808 30 90

TR

137,4

ZZ

137,4

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 31.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 287/67 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 287/67

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS (ÜVJP) 2015/1965,

27. oktoober 2015,

millega võetakse vastu Šveitsi panus Euroopa Liidu nõuandemissiooni Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine) (EUAM Ukraine/4/2015)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 38 kolmandat lõiku,

võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2014. aasta otsust 2014/486/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu nõuandemissiooni Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine) (1),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt otsuse 2014/486/ÜVJP artikli 10 lõikele 3 volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema asjakohaseid otsuseid kolmandate riikide poolt missiooni EUAM Ukraine pakutavate panuste vastuvõtmise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt otsuse 2014/486/ÜVJP artikli 10 lõikele 3 volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema asjakohaseid otsuseid kolmandate riikide poolt missiooni EUAM Ukraine pakutavate panuste vastuvõtmise kohta.

| (2) | Tsiviiloperatsioonide ülem soovitas poliitika- ja julgeolekukomiteel võtta vastu Šveitsi pakutud panus missiooni EUAM Ukraine ning käsitada seda märkimisväärsena. |
| --- | --- |

(2)

Tsiviiloperatsioonide ülem soovitas poliitika- ja julgeolekukomiteel võtta vastu Šveitsi pakutud panus missiooni EUAM Ukraine ning käsitada seda märkimisväärsena.

| (3) | Šveits tuleks vabastada rahalise panuse andmisest missiooni EUAM Ukraine eelarvesse, |
| --- | --- |

(3)

Šveits tuleks vabastada rahalise panuse andmisest missiooni EUAM Ukraine eelarvesse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kolmandate riikide panused

1.   Šveitsi panus missiooni EUAM Ukraine võetakse vastu ning seda käsitatakse märkimisväärsena.

2.   Šveits on vabastatud rahalise panuse andmisest missiooni EUAM Ukraine eelarvesse.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 27. oktoober 2015

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

W. STEVENS

---

(1)  ELT L 217, 23.7.2014, lk 42.

1

---

| 31.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 287/68 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 287/68

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2015/1966,

9. juuli 2014,

riigiabi SA.34118 (2012/C ex 2011/N) kohta, mida Saksamaa kavatseb anda ettevõtjatele Porsche Leipzig GmbH ja Dr. Ing. h.c. F. Porsche Aktiengesellschaft

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 4075 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele (1) ja võttes arvesse nende märkusi

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | Elektroonilises teatises, mis registreeriti komisjonis 20. detsembril 2011 (SANI 6554), teatas Saksamaa vastavalt regionaalabi suunistele aastateks 2007–2013 (2) (edaspidi „regionaalabi suunised”) regionaalabist, mida on kavas anda ettevõtjatele Porsche Leipzig GmbH ja Dr. Ing. h.c. F. Porsche Aktiengesellschaft investeerimisprojekti tarbeks Leipzigis (Saksimaa). |
| --- | --- |

(1)

Elektroonilises teatises, mis registreeriti komisjonis 20. detsembril 2011 (SANI 6554), teatas Saksamaa vastavalt regionaalabi suunistele aastateks 2007–2013 (2) (edaspidi „regionaalabi suunised”) regionaalabist, mida on kavas anda ettevõtjatele Porsche Leipzig GmbH ja Dr. Ing. h.c. F. Porsche Aktiengesellschaft investeerimisprojekti tarbeks Leipzigis (Saksimaa).

| (2) | 11. juuli 2012. aasta kirjaga teavitas komisjon Saksamaad oma sama päeva otsusest algatada ettevõtjatele Porsche Leipzig GmbH ja Dr. Ing. h.c. F. Porsche Aktiengesellschaft antava regionaalabi suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohane menetlus (edaspidi „menetluse algatamise otsus”), et teha süvahindamine kooskõlas komisjoni teatisega ulatuslikele investeerimisprojektidele antava regionaalabi süvahindamise kriteeriumide kohta (3) (edaspidi „hindamiskriteeriumid”). |
| --- | --- |

(2)

11. juuli 2012. aasta kirjaga teavitas komisjon Saksamaad oma sama päeva otsusest algatada ettevõtjatele Porsche Leipzig GmbH ja Dr. Ing. h.c. F. Porsche Aktiengesellschaft antava regionaalabi suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohane menetlus (edaspidi „menetluse algatamise otsus”), et teha süvahindamine kooskõlas komisjoni teatisega ulatuslikele investeerimisprojektidele antava regionaalabi süvahindamise kriteeriumide kohta (3) (edaspidi „hindamiskriteeriumid”).

| (3) | Komisjoni otsus ametliku uurimismenetluse algatamise kohta avaldati 30. oktoobril 2012Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsus ametliku uurimismenetluse algatamise kohta avaldati 30. oktoobril 2012Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused.

| (4) | Saksamaa edastas 31. oktoobri 2012. aasta kirjaga (2012/116806) oma märkused ja süvahindamise jaoks vajaliku teabe. |
| --- | --- |

(4)

Saksamaa edastas 31. oktoobri 2012. aasta kirjaga (2012/116806) oma märkused ja süvahindamise jaoks vajaliku teabe.

| (5) | Komisjon palus 17. detsembri 2012. aasta kirjaga (2012/135107) ja 4. veebruari 2012. aasta e-kirjaga lisateavet, mille Saksamaa edastas 25. jaanuari 2013. aasta (2013/008324) ja 7. veebruari 2013. aasta (2013/013186) kirjadega. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon palus 17. detsembri 2012. aasta kirjaga (2012/135107) ja 4. veebruari 2012. aasta e-kirjaga lisateavet, mille Saksamaa edastas 25. jaanuari 2013. aasta (2013/008324) ja 7. veebruari 2013. aasta (2013/013186) kirjadega.

| (6) | Huvitatud isikud märkusi ei esitanud. |
| --- | --- |

(6)

Huvitatud isikud märkusi ei esitanud.

2.   ABIMEETME KIRJELDUS

2.1.   MEETME EESMÄRK

| (7) | Et toetada regionaalarengut, kavatseb Saksamaa anda ettevõtjatele Porsche Leipzig GmbH ja Dr. Ing. h.c. F. Porsche Aktiengesellschaft otsetoetuse ja investeerimistoetuse kujul regionaalabi uue sõidukimudeli tootmiseks. Investeerimisprojekt on kavas ellu viia Leipzigis (Saksimaa), mis paikneb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt abistatavas piirkonnas, kus 1. jaanuarist 2011 kuni 30. juunini 2014 kehtib investeeringuteks ettenähtud regionaalabi ülemmäär 20 % (brutotoetusekvivalent) (5). |
| --- | --- |

(7)

Et toetada regionaalarengut, kavatseb Saksamaa anda ettevõtjatele Porsche Leipzig GmbH ja Dr. Ing. h.c. F. Porsche Aktiengesellschaft otsetoetuse ja investeerimistoetuse kujul regionaalabi uue sõidukimudeli tootmiseks. Investeerimisprojekt on kavas ellu viia Leipzigis (Saksimaa), mis paikneb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt abistatavas piirkonnas, kus 1. jaanuarist 2011 kuni 30. juunini 2014 kehtib investeeringuteks ettenähtud regionaalabi ülemmäär 20 % (brutotoetusekvivalent) (5).

2.2.   ABISAAJAD

| (8) | Abisaajad on Porsche Leipzig GmbH (edaspidi „Porsche Leipzig”) ja Dr. Ing. h.c. F. Porsche Aktiengesellschaft (edaspidi „Porsche AG”). Porsche Leipzig on Porsche AG tütarettevõtja; Porsche AG enda võttis Volkswagen Aktiengesellschaft 1. augustil 2012. aastal täielikult üle ja see kuulub seega praegu Volkswageni kontsernile. |
| --- | --- |

(8)

Abisaajad on Porsche Leipzig GmbH (edaspidi „Porsche Leipzig”) ja Dr. Ing. h.c. F. Porsche Aktiengesellschaft (edaspidi „Porsche AG”). Porsche Leipzig on Porsche AG tütarettevõtja; Porsche AG enda võttis Volkswagen Aktiengesellschaft 1. augustil 2012. aastal täielikult üle ja see kuulub seega praegu Volkswageni kontsernile.

| (9) | Volkswageni kontsern toodab sõidukeid alates väikeautodest kuni luksusautode ja tarbesõidukiteni. 2013. aastal kuulusid kontserni 106 tehast 19 Euroopa riigis ning kaheksas Ameerika, Aasia ja Aafrika riigis, kus töötas kokku 572 800 töötajat. Samal aastal tarniti 153 riigis klientidele kokku 9,7 miljonit sõidukit. Sellega saavutas kontsern üleilmsel sõiduautode turul (6) 12,8 % suuruse turuosa ja 197 miljardi euro suuruse käibe. |
| --- | --- |

(9)

Volkswageni kontsern toodab sõidukeid alates väikeautodest kuni luksusautode ja tarbesõidukiteni. 2013. aastal kuulusid kontserni 106 tehast 19 Euroopa riigis ning kaheksas Ameerika, Aasia ja Aafrika riigis, kus töötas kokku 572 800 töötajat. Samal aastal tarniti 153 riigis klientidele kokku 9,7 miljonit sõidukit. Sellega saavutas kontsern üleilmsel sõiduautode turul (6) 12,8 % suuruse turuosa ja 197 miljardi euro suuruse käibe.

| (10) | 2013. aastal töötas Porsche AGs üle kogu maailma 19 456 töötajat; kokku tarniti 162 145 uut sõidukit. 2013. aasta kogukäive moodustas 14,3 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(10)

2013. aastal töötas Porsche AGs üle kogu maailma 19 456 töötajat; kokku tarniti 162 145 uut sõidukit. 2013. aasta kogukäive moodustas 14,3 miljardit eurot.

2.3.   INVESTEERIMISPROJEKT

| (11) | Investeerimisprojekt algas 2011. aasta aprillis. See oli kavas lõpetada 2014. aasta mais. |
| --- | --- |

(11)

Investeerimisprojekt algas 2011. aasta aprillis. See oli kavas lõpetada 2014. aasta mais.

| (12) | Investeerimisprojekti eesmärk on laiendada Leipzigi olemasolevat tehast, et toota uut sõiduautomudelit Porsche Macan. Tegemist on linnamaasturi/crossover-tüüpi mudeliga, mis kuulub POLKi klassifikatsiooni põhjal B-segmenti (keskmise suurusega/keskklassi sõiduauto) ja IHS Global Insighti klassifikatsiooni järgi linnamaasturite D-segmenti (standardne linnamaastur, standard sport utility vehicle) (7). |
| --- | --- |

(12)

Investeerimisprojekti eesmärk on laiendada Leipzigi olemasolevat tehast, et toota uut sõiduautomudelit Porsche Macan. Tegemist on linnamaasturi/crossover-tüüpi mudeliga, mis kuulub POLKi klassifikatsiooni põhjal B-segmenti (keskmise suurusega/keskklassi sõiduauto) ja IHS Global Insighti klassifikatsiooni järgi linnamaasturite D-segmenti (standardne linnamaastur, standard sport utility vehicle) (7).

| (13) | Projekt hõlmab investeeringuid hoonetesse, masinatesse, seadmetesse ja immateriaalsesse varasse. Uue mudeli tootmiseks on ette nähtud kerede valmistamisega ja seadmestamisega tegelev üksus ning värvimistsehh. Leipzigi olemasolevat tehast, kus seni toimus ainult sõidukite lõplik kokkupanek, laiendatakse investeerimisprojekti käigus terviktootmise tarbeks. |
| --- | --- |

(13)

Projekt hõlmab investeeringuid hoonetesse, masinatesse, seadmetesse ja immateriaalsesse varasse. Uue mudeli tootmiseks on ette nähtud kerede valmistamisega ja seadmestamisega tegelev üksus ning värvimistsehh. Leipzigi olemasolevat tehast, kus seni toimus ainult sõidukite lõplik kokkupanek, laiendatakse investeerimisprojekti käigus terviktootmise tarbeks.

| (14) | Eesmärk on saavutada tootmismaht [40 000 – 100 000] (8) sõidukit aastas. Tehniliselt võimalik maksimumvõimsus oleks [40 000 – 100 000] sõidukit. Kui võtta aluseks 235 tööpäeva, vastab see [...] sõidukile päevas. Täielik tootmisvõimsus kavatsetakse saavutada 2014. aasta esimesel poolel. |
| --- | --- |

(14)

Eesmärk on saavutada tootmismaht [40 000 – 100 000] (8) sõidukit aastas. Tehniliselt võimalik maksimumvõimsus oleks [40 000 – 100 000] sõidukit. Kui võtta aluseks 235 tööpäeva, vastab see [...] sõidukile päevas. Täielik tootmisvõimsus kavatsetakse saavutada 2014. aasta esimesel poolel.

| (15) | Projekti rahastamiskõlblike investeerimiskulude nominaalsumma on kokku 550,08 miljonit eurot; nüüdisväärtus (9) on 521,56 miljonit eurot. Tabelis on loetletud projekti rahastamiskõlblikud kogukulud aasta ja kategooria alusel.

  Rahastamiskõlblikud investeerimiskulud (nominaalsumma miljonites eurodes)











  Miljonites eurodes (ümardatud) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hooned | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Välisseadmed | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Masinad/seadmed | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Immateriaalne vara | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kokku | [...] | [...] | [...] | [...] | 550,08 |

(15)

Projekti rahastamiskõlblike investeerimiskulude nominaalsumma on kokku 550,08 miljonit eurot; nüüdisväärtus (9) on 521,56 miljonit eurot. Tabelis on loetletud projekti rahastamiskõlblikud kogukulud aasta ja kategooria alusel.

Rahastamiskõlblikud investeerimiskulud (nominaalsumma miljonites eurodes)

Miljonites eurodes (ümardatud)

2011

2012

2013

2014

Kokku

Hooned

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Välisseadmed

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Masinad/seadmed

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Immateriaalne vara

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kokku

[...]

[...]

[...]

[...]

550,08

| (16) | Saksamaa kinnitab, et abi taotletakse eranditult uute varade jaoks ja et immateriaalne vara ostetakse kolmandatelt isikutelt turuhinnaga. |
| --- | --- |

(16)

Saksamaa kinnitab, et abi taotletakse eranditult uute varade jaoks ja et immateriaalne vara ostetakse kolmandatelt isikutelt turuhinnaga.

2.4.   INVESTEERIMISPROJEKTI RAHASTAMINE

| (17) | Saksamaa kinnitab, et abisaaja annab riigiabi mittesisaldava omapanuse, mis ületab 25 % rahastamiskõlblikest kuludest. |
| --- | --- |

(17)

Saksamaa kinnitab, et abisaaja annab riigiabi mittesisaldava omapanuse, mis ületab 25 % rahastamiskõlblikest kuludest.

2.5.   ÕIGUSLIK ALUS

| (18) | Alljärgnevalt nimetatud riiklikul õiguslikul alusel antakse






  a. | investeerimistoetust vastavalt 2010. aasta investeerimistoetuste seadusele (Investitionszulagengesetz) (10); |
| --- | --- | --- |

(18)

Alljärgnevalt nimetatud riiklikul õiguslikul alusel antakse

a.

investeerimistoetust vastavalt 2010. aasta investeerimistoetuste seadusele (Investitionszulagengesetz) (10);

| b. | otsetoetust vastavalt 2009. aasta piirkondliku majandusstruktuuri parandamise ühisülesande koordineerimise raamistikule (Koordinierungsrahmen der Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur) (11). |
| --- | --- |

b.

otsetoetust vastavalt 2009. aasta piirkondliku majandusstruktuuri parandamise ühisülesande koordineerimise raamistikule (Koordinierungsrahmen der Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur) (11).

2.6.   ABIMEEDE

| (19) | Abisaaja taotles 24. märtsil 2011 otsetoetust. 29. märtsil 2011 kinnitas Sächsische Aufbaubank (SAB), et abisaajal on põhimõtteliselt õigus otsetoetusele stiimulina investeerimisprojekti teostamiseks. Investeerimistoetust antakse kõnealuse projekti jaoks tingimusel, et komisjon annab selleks loa, ja maksustamiseeskirja alusel, mille kohaselt kehtib objektiivsete tingimuste täitmisel Saksamaa edasise kaalutlusõiguseta seaduslik õigus investeerimistoetuse saamiseks. Abisaaja ei olnud seetõttu kohustatud taotlema investeerimistoetust enne tööde alustamist. |
| --- | --- |

(19)

Abisaaja taotles 24. märtsil 2011 otsetoetust. 29. märtsil 2011 kinnitas Sächsische Aufbaubank (SAB), et abisaajal on põhimõtteliselt õigus otsetoetusele stiimulina investeerimisprojekti teostamiseks. Investeerimistoetust antakse kõnealuse projekti jaoks tingimusel, et komisjon annab selleks loa, ja maksustamiseeskirja alusel, mille kohaselt kehtib objektiivsete tingimuste täitmisel Saksamaa edasise kaalutlusõiguseta seaduslik õigus investeerimistoetuse saamiseks. Abisaaja ei olnud seetõttu kohustatud taotlema investeerimistoetust enne tööde alustamist.

| (20) | Saksamaa kavatseb anda abi summas 43,67 miljonit eurot (nüüdisväärtus). Kuna projekti ettenähtud rahastamiskõlblike kogukulutuste nüüdisväärtus on 521,56 miljonit eurot (550 miljonit eurot nominaalsummas), moodustab abi ettenähtud osakaal 8,37 % brutotoetusekvivalendist. |
| --- | --- |

(20)

Saksamaa kavatseb anda abi summas 43,67 miljonit eurot (nüüdisväärtus). Kuna projekti ettenähtud rahastamiskõlblike kogukulutuste nüüdisväärtus on 521,56 miljonit eurot (550 miljonit eurot nominaalsummas), moodustab abi ettenähtud osakaal 8,37 % brutotoetusekvivalendist.

| (21) | Saksamaa on kinnitanud, et projekti rahastamisvahendeid ei kumuleerita toetustega, mida antakse muude kohalike, piirkondlike, riiklike või ELi eeskirjade alusel samade rahastamiskõlblike kulude katmiseks. Heakskiidetud abi maksimumsumma nüüdisväärtust ega heakskiidetud abi osakaalu ei ületata, kui rahastamiskõlblikud summad peaksid teates esitatud hinnangulisest summast erinema. |
| --- | --- |

(21)

Saksamaa on kinnitanud, et projekti rahastamisvahendeid ei kumuleerita toetustega, mida antakse muude kohalike, piirkondlike, riiklike või ELi eeskirjade alusel samade rahastamiskõlblike kulude katmiseks. Heakskiidetud abi maksimumsumma nüüdisväärtust ega heakskiidetud abi osakaalu ei ületata, kui rahastamiskõlblikud summad peaksid teates esitatud hinnangulisest summast erinema.

| (22) | Nii otsetoetust kui ka investeerimistoetust antakse tingimusel, et abisaaja jätkab abistatavas piirkonnas investeerimist vähemalt viie aasta jooksul pärast investeerimisprojekti lõpetamist. |
| --- | --- |

(22)

Nii otsetoetust kui ka investeerimistoetust antakse tingimusel, et abisaaja jätkab abistatavas piirkonnas investeerimist vähemalt viie aasta jooksul pärast investeerimisprojekti lõpetamist.

2.7.   ÜLDSÄTTED

| (23) | Saksamaa on komisjonile lubanud, et






  — | edastab talle kahe kuu jooksul pärast abi andmist koopia abimeetmega seotud olulistest dokumentidest; |
| --- | --- | --- |

(23)

Saksamaa on komisjonile lubanud, et

—

edastab talle kahe kuu jooksul pärast abi andmist koopia abimeetmega seotud olulistest dokumentidest;

| — | esitab alates abi komisjonipoolsest heakskiitmisest iga viie aasta järel vahearuande (andmetega makstud abisummade, abilepingu täitmise ja kõikide muude ettevõttes/tehases algatatud investeerimisprojektide kohta); |
| --- | --- |

—

esitab alates abi komisjonipoolsest heakskiitmisest iga viie aasta järel vahearuande (andmetega makstud abisummade, abilepingu täitmise ja kõikide muude ettevõttes/tehases algatatud investeerimisprojektide kohta);

| — | esitab kuue kuu jooksul pärast abi viimase osamakse väljamaksmist teatatud maksegraafiku alusel üksikasjaliku lõpparuande. |
| --- | --- |

—

esitab kuue kuu jooksul pärast abi viimase osamakse väljamaksmist teatatud maksegraafiku alusel üksikasjaliku lõpparuande.

3.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (24) | Komisjon märkis menetluse algatamise otsuses, et regionaalabi suuniste kohased siseturuga kokkusobivuse üldtingimused on täidetud ning et teatatud abisumma ja abi osakaal ei ületa lubatud ülemmäärasid. Esialgse kontrolli käigus ei olnud komisjonil siiski võimalik kinnitada abi kokkusobivust siseturuga vastavalt regionaalabi suuniste punktile 68. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon märkis menetluse algatamise otsuses, et regionaalabi suuniste kohased siseturuga kokkusobivuse üldtingimused on täidetud ning et teatatud abisumma ja abi osakaal ei ületa lubatud ülemmäärasid. Esialgse kontrolli käigus ei olnud komisjonil siiski võimalik kinnitada abi kokkusobivust siseturuga vastavalt regionaalabi suuniste punktile 68.

| (25) | Regionaalabi suuniste punkti 68 kohaselt peab komisjon algatama ametliku uurimismenetluse ja üksikasjalikult kontrollima, kas abi kujutab endast investeerimisstiimulit, kas abi on asjakohane ning milline positiivne ja negatiivne mõju sellel on, kui abisaaja turuosa moodustab toote- ja geograafilisel turul enne või pärast investeeringu tegemist üle 25 % (kontrollimine vastavalt punkti 68 alapunktile a) või kui investeeringuga saavutatud tootmisvõimsus on üle 5 % turu suurusest, mis on absoluutväärtuse või suhteliste näitajate alusel languses (kontrollimine vastavalt punkti 68 alapunktile b). |
| --- | --- |

(25)

Regionaalabi suuniste punkti 68 kohaselt peab komisjon algatama ametliku uurimismenetluse ja üksikasjalikult kontrollima, kas abi kujutab endast investeerimisstiimulit, kas abi on asjakohane ning milline positiivne ja negatiivne mõju sellel on, kui abisaaja turuosa moodustab toote- ja geograafilisel turul enne või pärast investeeringu tegemist üle 25 % (kontrollimine vastavalt punkti 68 alapunktile a) või kui investeeringuga saavutatud tootmisvõimsus on üle 5 % turu suurusest, mis on absoluutväärtuse või suhteliste näitajate alusel languses (kontrollimine vastavalt punkti 68 alapunktile b).

| (26) | Komisjonil ei olnud võimalik esialgse kontrolli käigus välistada, et nõrgalt arenenud turul tehtud investeeringu tõttu ei ületata asjaomastel turgudel turuosa ja võimsuse kasvu künnist. |
| --- | --- |

(26)

Komisjonil ei olnud võimalik esialgse kontrolli käigus välistada, et nõrgalt arenenud turul tehtud investeeringu tõttu ei ületata asjaomastel turgudel turuosa ja võimsuse kasvu künnist.

| (27) | Komisjonil oli kahtlusi eelkõige Saksamaa esitatud asjaomase tooteturu määratluse suhtes, mille kohaselt võetakse arvesse kogu sõiduautode turgu ilma igasuguse segmenteerimiseta, või kui liigitamist peetakse vajalikuks, siis ainult POLKi klassifikatsioonil põhinevat B-segmenti. Kooskõlas varasema otsusega (12) pidas komisjon IHS Global Insighti kasutatavat linnamaasturite klassifikatsiooni paremini sobivaks. Komisjonil ei olnud võimalik täielikult kindlaks teha, kas investeeringu asjaomase tooteturuna tuleb käsitada kogu sõiduautode turgu, ainult POLKi kohast B-segmenti või ainult IHS Global Insighti kohast linnamaasturite D-segmenti. Komisjon jättis seetõttu asjaomase tooteturu täpse määratlemise lahtiseks ja võttis turu määratlemisel tõenäoliste alternatiividena aluseks kogu sõiduautode turu, POLKi B-segmendi ja IHS Global Insighti linnamaasturite D-segmendi. |
| --- | --- |

(27)

Komisjonil oli kahtlusi eelkõige Saksamaa esitatud asjaomase tooteturu määratluse suhtes, mille kohaselt võetakse arvesse kogu sõiduautode turgu ilma igasuguse segmenteerimiseta, või kui liigitamist peetakse vajalikuks, siis ainult POLKi klassifikatsioonil põhinevat B-segmenti. Kooskõlas varasema otsusega (12) pidas komisjon IHS Global Insighti kasutatavat linnamaasturite klassifikatsiooni paremini sobivaks. Komisjonil ei olnud võimalik täielikult kindlaks teha, kas investeeringu asjaomase tooteturuna tuleb käsitada kogu sõiduautode turgu, ainult POLKi kohast B-segmenti või ainult IHS Global Insighti kohast linnamaasturite D-segmenti. Komisjon jättis seetõttu asjaomase tooteturu täpse määratlemise lahtiseks ja võttis turu määratlemisel tõenäoliste alternatiividena aluseks kogu sõiduautode turu, POLKi B-segmendi ja IHS Global Insighti linnamaasturite D-segmendi.

| (28) | Ka asjaomase geograafilise turu määratluse kohta ei saanud komisjon lõplikku otsust langetada. Komisjonil ei olnud võimalik kindlaks teha, kas asjaomane geograafiline turg hõlmab kogu Euroopa Majanduspiirkonda (EMP) või, nagu soovitas Saksamaa, üleilmset turgu, või vähemalt nii EMP kui ka Põhja-Ameerika turgu koos. |
| --- | --- |

(28)

Ka asjaomase geograafilise turu määratluse kohta ei saanud komisjon lõplikku otsust langetada. Komisjonil ei olnud võimalik kindlaks teha, kas asjaomane geograafiline turg hõlmab kogu Euroopa Majanduspiirkonda (EMP) või, nagu soovitas Saksamaa, üleilmset turgu, või vähemalt nii EMP kui ka Põhja-Ameerika turgu koos.

| (29) | Regionaalabi suuniste punkti 68 alapunkti a alusel tehtud analüüsi tulemusena selgus, et POLKi kohane B-segment moodustab asjaomasel geograafilisel turul (EMP) üle 25 % suuruse turuosa (13). |
| --- | --- |

(29)

Regionaalabi suuniste punkti 68 alapunkti a alusel tehtud analüüsi tulemusena selgus, et POLKi kohane B-segment moodustab asjaomasel geograafilisel turul (EMP) üle 25 % suuruse turuosa (13).

| (30) | Regionaalabi suuniste punkti 68 alapunkti b alusel tehtud analüüsi põhjal ilmnes, et EMP turul ületab projektiga saavutatud [...] % tootmisvõimsus IHS Global Insighti linnamaasturite D-segmendis kaugelt 5 % künnise, samal ajal kui turg ise on asjaomasel võrdlusperioodil vähe arenenud. Ajavahemikul 2005–2010 oli toote nähtava tarbimise keskmine aastane kasvumäär EMPs – 0,9 % võrreldes EMP SKP 1,62 % suuruse keskmise aastase kasvumääraga (14). |
| --- | --- |

(30)

Regionaalabi suuniste punkti 68 alapunkti b alusel tehtud analüüsi põhjal ilmnes, et EMP turul ületab projektiga saavutatud [...] % tootmisvõimsus IHS Global Insighti linnamaasturite D-segmendis kaugelt 5 % künnise, samal ajal kui turg ise on asjaomasel võrdlusperioodil vähe arenenud. Ajavahemikul 2005–2010 oli toote nähtava tarbimise keskmine aastane kasvumäär EMPs – 0,9 % võrreldes EMP SKP 1,62 % suuruse keskmise aastase kasvumääraga (14).

| (31) | Kuna komisjonil ei olnud võimalik selgelt kindlaks teha, et regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktides a ja b kehtestatud künniseid ei ületata, otsustati algatada ametlik uurimismenetlus. Sealjuures juhtis komisjon tähelepanu eelkõige sellele, et kui tal ei ole pärast ametliku uurimise algatamist esitatavate märkuste alusel võimalik kahtlusteta kindlaks teha, kas näidatud künniseid ületatakse, tehakse hindamiskriteeriumide alusel investeerimisprojekti süvahindamine. Komisjon palus Saksamaal ja kõikidel huvitatud isikutel esitada oma märkused. |
| --- | --- |

(31)

Kuna komisjonil ei olnud võimalik selgelt kindlaks teha, et regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktides a ja b kehtestatud künniseid ei ületata, otsustati algatada ametlik uurimismenetlus. Sealjuures juhtis komisjon tähelepanu eelkõige sellele, et kui tal ei ole pärast ametliku uurimise algatamist esitatavate märkuste alusel võimalik kahtlusteta kindlaks teha, kas näidatud künniseid ületatakse, tehakse hindamiskriteeriumide alusel investeerimisprojekti süvahindamine. Komisjon palus Saksamaal ja kõikidel huvitatud isikutel esitada oma märkused.

4.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (32) | Huvitatud isikud märkusi ei esitanud. |
| --- | --- |

(32)

Huvitatud isikud märkusi ei esitanud.

5.   SAKSAMAA MÄRKUSED

5.1.   ASJAOMANE TOOTETURG

| (33) | Saksamaa jäi oma seisukoha juurde, et POLKi kohane B-segment kujutab endast asjaomase tooteturu sobivat määratlust, ent ei esitanud selle kohta lisapõhjendusi. |
| --- | --- |

(33)

Saksamaa jäi oma seisukoha juurde, et POLKi kohane B-segment kujutab endast asjaomase tooteturu sobivat määratlust, ent ei esitanud selle kohta lisapõhjendusi.

5.2.   ASJAOMANE GEOGRAAFILINE TURG

| (34) | Saksamaa jääb oma seisukoha juurde, et asjaomase geograafilise turuna tuleb käsitada üleilmset turgu või vähemalt EMP ja Põhja-Ameerika turgu koos. Selle kasuks räägib ka asjaolu, et üleilmset turgu teenindatakse ühestainsast tootmisüksusest. |
| --- | --- |

(34)

Saksamaa jääb oma seisukoha juurde, et asjaomase geograafilise turuna tuleb käsitada üleilmset turgu või vähemalt EMP ja Põhja-Ameerika turgu koos. Selle kasuks räägib ka asjaolu, et üleilmset turgu teenindatakse ühestainsast tootmisüksusest.

5.3.   ABIMEETME SÜVAHINDAMINE

| (35) | Saksamaa esitas järgmise teabe, et võimaldada komisjonil süvahindamist teha. |
| --- | --- |

(35)

Saksamaa esitas järgmise teabe, et võimaldada komisjonil süvahindamist teha.

5.3.1.   Abi positiivne mõju

| (36) | Saksamaa on veendunud, et investeering toetab Leipzigi linna ja Saksimaa regionaalarengut, ning põhjendab seda järgmiselt.






  — | Investeerimisprojektiga tagatakse 833 töökohta ja 29 väljaõppekohta ning luuakse 1 040 uut töökohta ja 30 uut väljaõppekohta. |
| --- | --- | --- |

(36)

Saksamaa on veendunud, et investeering toetab Leipzigi linna ja Saksimaa regionaalarengut, ning põhjendab seda järgmiselt.

—

Investeerimisprojektiga tagatakse 833 töökohta ja 29 väljaõppekohta ning luuakse 1 040 uut töökohta ja 30 uut väljaõppekohta.

| — | Lisaks tekib piirkonna tarnijate ja teenuseosutajate juures palju kaudseid töökohti. Tööhõive kordaja on ligikaudu 2,5, (15) mis tähendab, et tekib umbes 2 700 kaudset lisatöökohta. Suur osa nendest töökohtadest luuakse abisaaja püsivas tegevuskohas või selle vahetus läheduses. Aastatel 2012–2015 tekiks ainuüksi varustamise, tehnika, transpordi ja pakkimise valdkonnas ligikaudu 750 töökohta. |
| --- | --- |

—

Lisaks tekib piirkonna tarnijate ja teenuseosutajate juures palju kaudseid töökohti. Tööhõive kordaja on ligikaudu 2,5, (15) mis tähendab, et tekib umbes 2 700 kaudset lisatöökohta. Suur osa nendest töökohtadest luuakse abisaaja püsivas tegevuskohas või selle vahetus läheduses. Aastatel 2012–2015 tekiks ainuüksi varustamise, tehnika, transpordi ja pakkimise valdkonnas ligikaudu 750 töökohta.

| — | Abisaaja osaleb aktiivselt mitmesugustes võrgustiku- ja klastrialgatustes, mis soodustavad autotööstuse arengut piirkonnas (muu hulgas algatuses Automotive Cluster Ostdeutschland, AOCD). |
| --- | --- |

—

Abisaaja osaleb aktiivselt mitmesugustes võrgustiku- ja klastrialgatustes, mis soodustavad autotööstuse arengut piirkonnas (muu hulgas algatuses Automotive Cluster Ostdeutschland, AOCD).

| — | Peale selle tegutseb abisaaja väga aktiivselt oma töötajate väljaõppe ja täienduskoolituse vallas. Lisaks kvalifitseeritud töötajate palkamisele edendab ta ettevõttesiseste ja -väliste koolituste kaudu ka oma töötajate korrapärast täiendusõpet. |
| --- | --- |

—

Peale selle tegutseb abisaaja väga aktiivselt oma töötajate väljaõppe ja täienduskoolituse vallas. Lisaks kvalifitseeritud töötajate palkamisele edendab ta ettevõttesiseste ja -väliste koolituste kaudu ka oma töötajate korrapärast täiendusõpet.

5.3.2.   Abi asjakohasus

| (37) | Saksamaa juhib tähelepanu sellele, et komisjon oli juba oma Dell Products Polandit käsitlevas otsuses (16) nõus sellega, et riigiabi on teiste meetmete kõrval asjakohane vahend selliste piirkondade regionaalarengu toetamiseks, kus SKP elaniku kohta ja palgatase on riigi keskmisest allpool ja töötuse määr on riigi keskmisest kõrgem. 2011. aastal moodustas SKP elaniku kohta Saksimaal 73 % Saksamaa keskmisest. Töötuse määr oli 2011. aastal Saksamaa keskmisest ligikaudu 50 % kõrgem. Saksimaa elanike keskmine kasutada jääv sissetulek vastas ajavahemikul 2007–2009 ligikaudu 82 % Saksamaa keskmisest (17). |
| --- | --- |

(37)

Saksamaa juhib tähelepanu sellele, et komisjon oli juba oma Dell Products Polandit käsitlevas otsuses (16) nõus sellega, et riigiabi on teiste meetmete kõrval asjakohane vahend selliste piirkondade regionaalarengu toetamiseks, kus SKP elaniku kohta ja palgatase on riigi keskmisest allpool ja töötuse määr on riigi keskmisest kõrgem. 2011. aastal moodustas SKP elaniku kohta Saksimaal 73 % Saksamaa keskmisest. Töötuse määr oli 2011. aastal Saksamaa keskmisest ligikaudu 50 % kõrgem. Saksimaa elanike keskmine kasutada jääv sissetulek vastas ajavahemikul 2007–2009 ligikaudu 82 % Saksamaa keskmisest (17).

| (38) | Seetõttu peab Saksamaa teatatud abi oma ühtekuuluvuseesmärkide saavutamisel sobivaks vahendiks. |
| --- | --- |

(38)

Seetõttu peab Saksamaa teatatud abi oma ühtekuuluvuseesmärkide saavutamisel sobivaks vahendiks.

5.3.3.   Ergutav mõju/vastupidine stsenaarium

| (39) | Saksamaa edastas tõendid selle kohta, et abi kuulub hindamiskriteeriumide teise stsenaariumi alla, sest selle mõju ergutab abisaajat tegema kogu investeeringu Leipzigisse, selle asemel et jagada see [1. asukoha Saksamaal] ja Leipzigi vahel (kerede valmistamine ja värvimine olemasolevas tehases [1. asukohas Saksamaal] ja kokkupanek Leipzigis). Eelkõige esitati Porsche AG investeerimiskohaga seotud mitmeetapilise otsustusprotsessi selgitamiseks asjaomased autentsed ja ajakohased ettevõtja dokumendid. Järgnevalt kirjeldatakse otsustusprotsessi. |
| --- | --- |

(39)

Saksamaa edastas tõendid selle kohta, et abi kuulub hindamiskriteeriumide teise stsenaariumi alla, sest selle mõju ergutab abisaajat tegema kogu investeeringu Leipzigisse, selle asemel et jagada see [1. asukoha Saksamaal] ja Leipzigi vahel (kerede valmistamine ja värvimine olemasolevas tehases [1. asukohas Saksamaal] ja kokkupanek Leipzigis). Eelkõige esitati Porsche AG investeerimiskohaga seotud mitmeetapilise otsustusprotsessi selgitamiseks asjaomased autentsed ja ajakohased ettevõtja dokumendid. Järgnevalt kirjeldatakse otsustusprotsessi.

Abisaaja otsustusprotsess

| (40) | Macani projekti investeeringu ja asukoha kohta tehti otsus 2011. aasta märtsis. Kuigi Porsche Automobile Holding SE ja Volkswagen AG olid jõudnud ühtse autotööstuskontserni loomises kokkuleppele juba 2009. aastal, olid Porsche AG juhtorganid teinud ettevõtte jaoks olulised otsused ettevalmistusetapil ja otsustamise käigus täiesti sõltumatult, ilma et Volkswageni kontserni oleks otsustusprotsessidesse, organitesse ja komisjonidesse kaasatud. |
| --- | --- |

(40)

Macani projekti investeeringu ja asukoha kohta tehti otsus 2011. aasta märtsis. Kuigi Porsche Automobile Holding SE ja Volkswagen AG olid jõudnud ühtse autotööstuskontserni loomises kokkuleppele juba 2009. aastal, olid Porsche AG juhtorganid teinud ettevõtte jaoks olulised otsused ettevalmistusetapil ja otsustamise käigus täiesti sõltumatult, ilma et Volkswageni kontserni oleks otsustusprotsessidesse, organitesse ja komisjonidesse kaasatud.

| (41) | Porsche AG juhatuse töökorra alusel tuli otsused (muu hulgas seoses asukohaga) uute toodete (seeriate) juurutamise kohta vastu võtta Porsche AG juhatuse tootekomisjonis ja esitada Porsche AG nõukogule heakskiitmiseks. |
| --- | --- |

(41)

Porsche AG juhatuse töökorra alusel tuli otsused (muu hulgas seoses asukohaga) uute toodete (seeriate) juurutamise kohta vastu võtta Porsche AG juhatuse tootekomisjonis ja esitada Porsche AG nõukogule heakskiitmiseks.

| (42) | Macani investeeringut ja asukohta käsitlev otsus tehti mitmes etapis. Igas etapis koostati Saksamaal eri asukohtades rakendatavate erinevate tootmisstsenaariumide kohta võrdlevad arvutused ja arutati need läbi. |
| --- | --- |

(42)

Macani investeeringut ja asukohta käsitlev otsus tehti mitmes etapis. Igas etapis koostati Saksamaal eri asukohtades rakendatavate erinevate tootmisstsenaariumide kohta võrdlevad arvutused ja arutati need läbi.

| (43) | Otsustusprotsess (vt allpool) algas [2010] ja lõpetati 15. märtsil 2011 Leipzigi asukoha kasuks tehtud nõukogu otsusega tingimusel, et saadakse heakskiit riigiabi kohta. |
| --- | --- |

(43)

Otsustusprotsess (vt allpool) algas [2010] ja lõpetati 15. märtsil 2011 Leipzigi asukoha kasuks tehtud nõukogu otsusega tingimusel, et saadakse heakskiit riigiabi kohta.

| (44) | Esialgu hinnati järgmiste stsenaariumide seast ainult nelja esimest. Viies stsenaarium (18) lisati alles hiljem ja esitati juhatuse tootekomisjonile [2010].






  Stsenaarium | Stsenaariumi kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| 1. | [2. asukoht Saksamaal] |

(44)

Esialgu hinnati järgmiste stsenaariumide seast ainult nelja esimest. Viies stsenaarium (18) lisati alles hiljem ja esitati juhatuse tootekomisjonile [2010].

Stsenaarium

Stsenaariumi kirjeldus

1.

[2. asukoht Saksamaal]

Terviksõidukite tootmine [2. asukohas Saksamaal] ja tarnimine [2. asukohast Saksamaal]

| 2. | [2. asukoht Saksamaal]/Porsche Leipzig |
| --- | --- |

2.

[2. asukoht Saksamaal]/Porsche Leipzig

Kerede valmistamine/värvimine [2. asukohas Saksamaal], värvitud kere edasisuunamine ja tarnimine Leipzigisse kokkupanekuks

| 3. | [1. asukoht Saksamaal]/Porsche Leipzig |
| --- | --- |

3.

[1. asukoht Saksamaal]/Porsche Leipzig

Kerede valmistamine/värvimine [1. asukohas Saksamaal], värvitud kere edasisuunamine ja tarnimine Leipzigisse kokkupanekuks

| 4. | [3. asukoht Saksamaal] |
| --- | --- |

4.

[3. asukoht Saksamaal]

Terviksõidukite tootmine [3. asukohas Saksamaal] ja tarnimine [3. asukohast Saksamaal]

| 5. | Porsche Leipzig |
| --- | --- |

5.

Porsche Leipzig

Terviksõidukite tootmine Leipzigis ja tarnimine sealt

| (45) | Saksamaa selgitas äridokumentide alusel, et planeerimise ja otsuste tegemise käigus tehti asukoha tootmiskulude kohta palju arvutusi, et saavutada iga stsenaariumi puhul võrreldav täpsus. Seetõttu muutus otsustusprotsessi käigus võrdlusalus, st teatud ajal eelistatav lähtestsenaarium (19). |
| --- | --- |

(45)

Saksamaa selgitas äridokumentide alusel, et planeerimise ja otsuste tegemise käigus tehti asukoha tootmiskulude kohta palju arvutusi, et saavutada iga stsenaariumi puhul võrreldav täpsus. Seetõttu muutus otsustusprotsessi käigus võrdlusalus, st teatud ajal eelistatav lähtestsenaarium (19).

| (46) | Kuna Porsche Leipzigil oli samade kalkulatsioonide tegemiseks teistest asukohtadest vähem aega ja ta oli olnud seni puhtalt koostetehas, jäi üksikasjalike kulude ja struktuursete investeeringute planeerimisel näiteks värvimis- ja keretsehhi hoonete ja taristu jaoks kogemusest puudu. Juhatuse tootekomisjoni koosolekul [2010], kus võrdlusalusena kiideti heaks viies stsenaarium, nõuti Porsche Leipzigilt täpsemat kava. |
| --- | --- |

(46)

Kuna Porsche Leipzigil oli samade kalkulatsioonide tegemiseks teistest asukohtadest vähem aega ja ta oli olnud seni puhtalt koostetehas, jäi üksikasjalike kulude ja struktuursete investeeringute planeerimisel näiteks värvimis- ja keretsehhi hoonete ja taristu jaoks kogemusest puudu. Juhatuse tootekomisjoni koosolekul [2010], kus võrdlusalusena kiideti heaks viies stsenaarium, nõuti Porsche Leipzigilt täpsemat kava.

| (47) | Edasise üksikasjaliku planeerimise käigus sai selgeks, et viienda stsenaariumi esialgu eeldatud kulueelis vähenes kolmanda stsenaariumiga võrreldes veelgi ja kadus lõpuks täiesti pärast seda, kui olid kindlaks tehtud lisanduvad investeerimiskulud, mis tähendasid kolmanda stsenaariumiga võrreldes ühetähenduslikult kuluhalvemust. Endiselt jäid aga kolmanda ja viienda stsenaariumi kuluhinnangud teiste stsenaariumide omadest kõvasti allapoole. |
| --- | --- |

(47)

Edasise üksikasjaliku planeerimise käigus sai selgeks, et viienda stsenaariumi esialgu eeldatud kulueelis vähenes kolmanda stsenaariumiga võrreldes veelgi ja kadus lõpuks täiesti pärast seda, kui olid kindlaks tehtud lisanduvad investeerimiskulud, mis tähendasid kolmanda stsenaariumiga võrreldes ühetähenduslikult kuluhalvemust. Endiselt jäid aga kolmanda ja viienda stsenaariumi kuluhinnangud teiste stsenaariumide omadest kõvasti allapoole.

| (48) | Porsche Leipzigi tegevjuhtkond hakkas uurima võimalust kasutada kuluhalvemuse leevendamiseks riigiabi ja võttis ühendust Saksimaa majandus-, töö- ja transpordiministeeriumiga (edaspidi „SMWA”). |
| --- | --- |

(48)

Porsche Leipzigi tegevjuhtkond hakkas uurima võimalust kasutada kuluhalvemuse leevendamiseks riigiabi ja võttis ühendust Saksimaa majandus-, töö- ja transpordiministeeriumiga (edaspidi „SMWA”).

| (49) | 25. veebruari 2011. aasta kirjas palus Porsche Leipzig uurida SMWA-l investeerimisprojektile abi andmise võimalust. Kirjas juhiti tähelepanu sellele, et asukoha kohta ei ole veel otsust tehtud ja et uuritakse majandusliku toetuse kasutamise võimalust Leipzigi asukohaga seotud puuduste leevendamiseks. 28. veebruari 2011. aasta koosolekul tutvustati SMWA-le investeerimisprojekti. |
| --- | --- |

(49)

25. veebruari 2011. aasta kirjas palus Porsche Leipzig uurida SMWA-l investeerimisprojektile abi andmise võimalust. Kirjas juhiti tähelepanu sellele, et asukoha kohta ei ole veel otsust tehtud ja et uuritakse majandusliku toetuse kasutamise võimalust Leipzigi asukohaga seotud puuduste leevendamiseks. 28. veebruari 2011. aasta koosolekul tutvustati SMWA-le investeerimisprojekti.

| (50) | [2011.] aastal toimunud koosolekul palus juhatuse tootekomisjon selgitada Porsche Leipzigil välja täiendavad kokkuhoiuvõimalused, et tagada viienda stsenaariumi konkurentsivõime võrreldes kolmanda stsenaariumiga. |
| --- | --- |

(50)

[2011.] aastal toimunud koosolekul palus juhatuse tootekomisjon selgitada Porsche Leipzigil välja täiendavad kokkuhoiuvõimalused, et tagada viienda stsenaariumi konkurentsivõime võrreldes kolmanda stsenaariumiga.

| (51) | 9. märtsi 2011. aasta kirjas kinnitas SMWA Porsche Leipzigile, et ta toetab olemasolevate regionaalabi võimaluste raames Macani terviktootmise investeerimisprojekti Leipzigis. |
| --- | --- |

(51)

9. märtsi 2011. aasta kirjas kinnitas SMWA Porsche Leipzigile, et ta toetab olemasolevate regionaalabi võimaluste raames Macani terviktootmise investeerimisprojekti Leipzigis.

| (52) | Üksikasjalike arvutuste tulemusena esitati 15. märtsil 2011 nõukogule järgmine võrdlus asukohast tulenevate tootmiskulude kohta enne võimaliku riigiabi taotluse esitamist.






  Stsenaarium | Asukohast tulenevad tootmiskulud miljonites eurodes ilma abita, 15. märtsi 2011. aasta seisuga |
| --- | --- | --- |
| 3. | [1. asukoht Saksamaal]/Porsche Leipzig |

(52)

Üksikasjalike arvutuste tulemusena esitati 15. märtsil 2011 nõukogule järgmine võrdlus asukohast tulenevate tootmiskulude kohta enne võimaliku riigiabi taotluse esitamist.

Stsenaarium

Asukohast tulenevad tootmiskulud miljonites eurodes ilma abita, 15. märtsi 2011. aasta seisuga

3.

[1. asukoht Saksamaal]/Porsche Leipzig

[...]

| 5. | Porsche Leipzig |
| --- | --- |

5.

Porsche Leipzig

[...]

| (53) | Ilma riigiabita moodustas viienda stsenaariumi asukoha halvemusest tingitud kaotus kolmanda stsenaariumiga võrreldes seega 65 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(53)

Ilma riigiabita moodustas viienda stsenaariumi asukoha halvemusest tingitud kaotus kolmanda stsenaariumiga võrreldes seega 65 miljonit eurot.

| (54) | Kuna viienda stsenaariumi järgi tekivad kõik investeerimiskulud Leipzigis, loetakse rahastamiskõlblikuks kõik taristu- ja tooteinvesteeringute kulud summas 550 miljonit eurot. Selle kohaselt võiks abisumma olla regionaalabi andmise tingimuste raames 47,5 miljonit eurot. Sellega väheneksid tootmise netokulud (pärast abi) viienda stsenaariumi alusel [...] miljonilt eurolt [...] miljonile eurole. |
| --- | --- |

(54)

Kuna viienda stsenaariumi järgi tekivad kõik investeerimiskulud Leipzigis, loetakse rahastamiskõlblikuks kõik taristu- ja tooteinvesteeringute kulud summas 550 miljonit eurot. Selle kohaselt võiks abisumma olla regionaalabi andmise tingimuste raames 47,5 miljonit eurot. Sellega väheneksid tootmise netokulud (pärast abi) viienda stsenaariumi alusel [...] miljonilt eurolt [...] miljonile eurole.

| (55) | Kolmanda stsenaariumi puhul kantaks Leipzigis ainult väike osa kõikidest investeerimiskuludest (kokkupanekuks); selle eest saaks anda abi summas 10,02 miljonit eurot. Kuna [1. asukoht Saksamaal] ei ole abistatav piirkond, siis seal regionaalabi ei võimaldata. Sellega väheneksid tootmise netokulud (pärast abi) kolmanda stsenaariumi alusel [...] miljonilt eurolt [...] miljonile eurole. |
| --- | --- |

(55)

Kolmanda stsenaariumi puhul kantaks Leipzigis ainult väike osa kõikidest investeerimiskuludest (kokkupanekuks); selle eest saaks anda abi summas 10,02 miljonit eurot. Kuna [1. asukoht Saksamaal] ei ole abistatav piirkond, siis seal regionaalabi ei võimaldata. Sellega väheneksid tootmise netokulud (pärast abi) kolmanda stsenaariumi alusel [...] miljonilt eurolt [...] miljonile eurole.

| (56) | Alljärgnevast tabelist nähtub, et viienda stsenaariumi halvemusest tingitud kaotus võrreldes kolmanda stsenaariumiga väheneb pärast abi juurdearvestamist 65 miljonilt eurolt 27,52 miljonile eurole (2011. aasta märtsi seisuga). | Kolmas stsenaarium | Viies stsenaarium |
| --- | --- | --- | --- |
| Tootmiskulud riigiabita | [...] miljonit eurot | [...] miljonit eurot |
| Viienda stsenaariumi kuluhalvemus võrreldes kolmanda stsenaariumiga ilma abita | 65 miljonit eurot |
| Riigiabi | 10,02 miljonit eurot | 47,5 miljonit eurot |
| Tootmiskulud abi arvesse võttes | [...] miljonit eurot | [...] miljonit eurot |
| Viienda stsenaariumi kuluhalvemus võrreldes kolmanda stsenaariumiga abi arvesse võttes | 27,52 miljonit eurot |

(56)

Alljärgnevast tabelist nähtub, et viienda stsenaariumi halvemusest tingitud kaotus võrreldes kolmanda stsenaariumiga väheneb pärast abi juurdearvestamist 65 miljonilt eurolt 27,52 miljonile eurole (2011. aasta märtsi seisuga).

Kolmas stsenaarium

Viies stsenaarium

Tootmiskulud riigiabita

[...] miljonit eurot

[...] miljonit eurot

Viienda stsenaariumi kuluhalvemus võrreldes kolmanda stsenaariumiga ilma abita

65 miljonit eurot

Riigiabi

10,02 miljonit eurot

47,5 miljonit eurot

Tootmiskulud abi arvesse võttes

[...] miljonit eurot

[...] miljonit eurot

Viienda stsenaariumi kuluhalvemus võrreldes kolmanda stsenaariumiga abi arvesse võttes

27,52 miljonit eurot

| (57) | Saksamaa juhtis tähelepanu sellele, et peale 27,52 miljoni euro suuruse kuluhalvemuse võeti arvesse erinevaid kvalitatiivseid kriteeriume, mis kõnelesid viienda stsenaariumi kasuks.






  — | Esiteks näitasid autotööstuse empiirilised andmed, et terviktootmine ühes asukohas viib miinimumini teatavad, näiteks transpordist tulenevad riskid võrreldes tootmise jagamisega nii, et kerede valmistamine/värvimine on ühes asukohas ja kokkupanek teises asukohas. |
| --- | --- | --- |

(57)

Saksamaa juhtis tähelepanu sellele, et peale 27,52 miljoni euro suuruse kuluhalvemuse võeti arvesse erinevaid kvalitatiivseid kriteeriume, mis kõnelesid viienda stsenaariumi kasuks.

—

Esiteks näitasid autotööstuse empiirilised andmed, et terviktootmine ühes asukohas viib miinimumini teatavad, näiteks transpordist tulenevad riskid võrreldes tootmise jagamisega nii, et kerede valmistamine/värvimine on ühes asukohas ja kokkupanek teises asukohas.

| — | Teiseks võimaldab terviktootmine ühes asukohas protsessi dünaamiliselt kujundada ja tootmisprotsessi sellekohaselt optimeerida. |
| --- | --- |

—

Teiseks võimaldab terviktootmine ühes asukohas protsessi dünaamiliselt kujundada ja tootmisprotsessi sellekohaselt optimeerida.

| — | Kolmandaks laseb terviktootmine ühes asukohas vigade allikad võimalike puuduste korral kiiremini kindlaks teha ja kõrvaldada. Kogemus näitab, et kogu veamäära on võimalik alandada, kui eri etappide töötajad saavad ühes asukohas koos töötada. |
| --- | --- |

—

Kolmandaks laseb terviktootmine ühes asukohas vigade allikad võimalike puuduste korral kiiremini kindlaks teha ja kõrvaldada. Kogemus näitab, et kogu veamäära on võimalik alandada, kui eri etappide töötajad saavad ühes asukohas koos töötada.

| — | Neljandaks on otsustav tegur ka kaubamärgi maine. [1. asukoha Saksamaal] tehases toodetakse peamiselt [...] sõidukeid, samal ajal kui Macan on kvaliteetklassi sõiduk. |
| --- | --- |

—

Neljandaks on otsustav tegur ka kaubamärgi maine. [1. asukoha Saksamaal] tehases toodetakse peamiselt [...] sõidukeid, samal ajal kui Macan on kvaliteetklassi sõiduk.

| (58) | Nende arvutuste ja kaalutluste alusel tegi Porsche AG finantsjuhatus nõukogu 15. märtsi 2011. aasta koosolekul teatavaks, et Leipzigi tootmiskoha laiendamiseks tuleks taotleda regionaalabi. Nõukogu 15. märtsi 2011. aasta koosoleku protokolli alusel teatas finantsjuhatus, et lõplik otsus asukoha kohta sõltub ka toetusele heakskiidu saamisest. |
| --- | --- |

(58)

Nende arvutuste ja kaalutluste alusel tegi Porsche AG finantsjuhatus nõukogu 15. märtsi 2011. aasta koosolekul teatavaks, et Leipzigi tootmiskoha laiendamiseks tuleks taotleda regionaalabi. Nõukogu 15. märtsi 2011. aasta koosoleku protokolli alusel teatas finantsjuhatus, et lõplik otsus asukoha kohta sõltub ka toetusele heakskiidu saamisest.

| (59) | Pärast seda avaldust kiitis nõukogu viienda stsenaariumi (terviktootmine Leipzigis) heaks tingimusel, et on võimalik kasutada riigiabi. |
| --- | --- |

(59)

Pärast seda avaldust kiitis nõukogu viienda stsenaariumi (terviktootmine Leipzigis) heaks tingimusel, et on võimalik kasutada riigiabi.

| (60) | Selle nõukogu 15. märtsi 2011. aasta tingimusliku otsuse järel esitas Porsche Leipzig ametliku taotluse regionaalabi saamiseks regionaalse majandusstruktuuri parandamise ühisülesande vahenditest. Taotlus esitati Sächsische Aufbaubankile (edaspidi „SAB”) 24. märtsil 2011. Investeeringuks nõusoleku andmise kohta on olemas õiguslik dokument, mille käesoleval juhul peab heaks kiitma komisjon. Eelnev taotlus ei ole vajalik. Abitaotluses tuleb siiski märkida oodatav investeerimistoetuse summa, tagamaks et ülemmäära ei ületata. |
| --- | --- |

(60)

Selle nõukogu 15. märtsi 2011. aasta tingimusliku otsuse järel esitas Porsche Leipzig ametliku taotluse regionaalabi saamiseks regionaalse majandusstruktuuri parandamise ühisülesande vahenditest. Taotlus esitati Sächsische Aufbaubankile (edaspidi „SAB”) 24. märtsil 2011. Investeeringuks nõusoleku andmise kohta on olemas õiguslik dokument, mille käesoleval juhul peab heaks kiitma komisjon. Eelnev taotlus ei ole vajalik. Abitaotluses tuleb siiski märkida oodatav investeerimistoetuse summa, tagamaks et ülemmäära ei ületata.

| (61) | 29. märtsil 2011 kinnitas SAB, et investeerimisprojekt vastab põhimõtteliselt rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(61)

29. märtsil 2011 kinnitas SAB, et investeerimisprojekt vastab põhimõtteliselt rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele.

| (62) | Investeerimisprojekti alustati 2011. aasta aprillis. |
| --- | --- |

(62)

Investeerimisprojekti alustati 2011. aasta aprillis.

| (63) | Tabelis allpool on loetletud mitmeetapilise otsustusprotsessi üksiketapid.






  Kuupäev | |
| --- | --- | --- |
| [2010] | Juhatuse tootekomisjoni koosolek






  — | Tutvustatakse ainult 1.–4. stsenaariumi.






  — | Juhatuse tootekomisjon otsustab jätkata 1.–4. stsenaariumi väljatöötamist. |

(63)

Tabelis allpool on loetletud mitmeetapilise otsustusprotsessi üksiketapid.

Kuupäev

[2010]

Juhatuse tootekomisjoni koosolek

—

Tutvustatakse ainult 1.–4. stsenaariumi.

—

Juhatuse tootekomisjon otsustab jätkata 1.–4. stsenaariumi väljatöötamist.

| — | Võrdlusaluseks määratakse esimene stsenaarium. |
| --- | --- |

—

Võrdlusaluseks määratakse esimene stsenaarium.

[2010]

Juhatuse tootekomisjoni koosolek

| — | Tutvustatakse 1.–5. stsenaariumi. |
| --- | --- |

—

Tutvustatakse 1.–5. stsenaariumi.

| — | Võrdlusaluseks määratakse kolmas stsenaarium. |
| --- | --- |

—

Võrdlusaluseks määratakse kolmas stsenaarium.

[2010]

Nõukogu koosolek

| — | Nõukogu otsustab Macani projekti ellu viia. |
| --- | --- |

—

Nõukogu otsustab Macani projekti ellu viia.

| — | Otsus asukoha kohta on endiselt lahtine. Nõukogu palub juhatuse tootekomisjonilt ettepanekuid asukoha kohta. |
| --- | --- |

—

Otsus asukoha kohta on endiselt lahtine. Nõukogu palub juhatuse tootekomisjonilt ettepanekuid asukoha kohta.

| — | Nõukogu kiidab heaks viienda stsenaariumi. |
| --- | --- |

—

Nõukogu kiidab heaks viienda stsenaariumi.

[2010]

Juhatuse tootekomisjoni koosolek

| — | Endiselt on arutuse all kõik viis asukohastsenaariumi. |
| --- | --- |

—

Endiselt on arutuse all kõik viis asukohastsenaariumi.

| — | Juhatuse tootekomisjon teeb ülesandeks arendada edasi viiendat stsenaariumi. |
| --- | --- |

—

Juhatuse tootekomisjon teeb ülesandeks arendada edasi viiendat stsenaariumi.

| — | Võrdlusaluseks määratakse viies stsenaarium. |
| --- | --- |

—

Võrdlusaluseks määratakse viies stsenaarium.

[2011]

Juhatuse tootekomisjoni koosolek

| — | Juhatuse tootekomisjon kinnitab, et otsuse ettepanek esitatakse nõukogule järgmisel nõukogu koosolekul, kus on kavas teha otsus tootmise asukoha kohta.






  — | Nõukogu ei ole veel heakskiitu andnud. |
| --- | --- | --- |

—

Juhatuse tootekomisjon kinnitab, et otsuse ettepanek esitatakse nõukogule järgmisel nõukogu koosolekul, kus on kavas teha otsus tootmise asukoha kohta.

—

Nõukogu ei ole veel heakskiitu andnud.

25. veebruar 2011

Porsche Leipzigi kiri SMWA-le

| — | SMWA-l palutakse uurida, kas investeerimisprojektile on võimalik abi anda. |
| --- | --- |

—

SMWA-l palutakse uurida, kas investeerimisprojektile on võimalik abi anda.

[enne 15. märtsi 2011]

Juhatuse tootekomisjoni koosolek

| — | Juhatuse tootekomisjon kinnitab viienda stsenaariumi kuluhinnangud. |
| --- | --- |

—

Juhatuse tootekomisjon kinnitab viienda stsenaariumi kuluhinnangud.

| — | Juhatuse tootekomisjon nõuab edasisi säästumeetmeid. |
| --- | --- |

—

Juhatuse tootekomisjon nõuab edasisi säästumeetmeid.

9. märts 2011

SMWA kinnitab oma kirjas valmisolekut projekti toetada

| — | SMWA kinnitab, et toetab olemasolevate regionaalabi võimaluste raames Macani terviktootmise investeerimisprojekti Leipzigis. |
| --- | --- |

—

SMWA kinnitab, et toetab olemasolevate regionaalabi võimaluste raames Macani terviktootmise investeerimisprojekti Leipzigis.

15. märts 2011

Nõukogu koosolek

| — | Nõukogu kiidab heaks Macani terviktootmise Leipzigis riigiabi saamise tingimusel. |
| --- | --- |

—

Nõukogu kiidab heaks Macani terviktootmise Leipzigis riigiabi saamise tingimusel.

24. märts 2011

Porsche Leipzigi ametlik taotlus, et saada kaalumisel olev osa abist.

29. märts 2011

SABi kiri

| — | SAB kinnitab, et investeerimisprojekt vastab põhimõtteliselt rahastamiskõlblikkuse tingimustele. |
| --- | --- |

—

SAB kinnitab, et investeerimisprojekt vastab põhimõtteliselt rahastamiskõlblikkuse tingimustele.

Aprill 2011

Alustatakse tööd investeerimisprojekti kallal.

5.3.4.   Abi proportsionaalsus

| (64) | Hindamiskriteeriumide punkti 22 kohaselt teises stsenaariumis „[...] peetakse abi üldiselt proportsionaalseks, kui see võrdub abi saava ettevõtja poolt abistatavas piirkonnas tehtava investeeringu puhaskulude ja mõnes muus piirkonnas tehtava investeeringu puhaskulude vahega”. Saksamaa juhib tähelepanu sellele, et ergutava mõju analüüsimiseks kasutatavaid arvutusi saab võtta aluseks ka abi proportsionaalsuse hindamisel. |
| --- | --- |

(64)

Hindamiskriteeriumide punkti 22 kohaselt teises stsenaariumis „[...] peetakse abi üldiselt proportsionaalseks, kui see võrdub abi saava ettevõtja poolt abistatavas piirkonnas tehtava investeeringu puhaskulude ja mõnes muus piirkonnas tehtava investeeringu puhaskulude vahega”. Saksamaa juhib tähelepanu sellele, et ergutava mõju analüüsimiseks kasutatavaid arvutusi saab võtta aluseks ka abi proportsionaalsuse hindamisel.

| (65) | Viiendas tootmisstsenaariumis on kolmanda stsenaariumiga võrreldes märgitud kuluhalvemuse summaks 65 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(65)

Viiendas tootmisstsenaariumis on kolmanda stsenaariumiga võrreldes märgitud kuluhalvemuse summaks 65 miljonit eurot.

| (66) | Ka suurimat lubatavat 47,5 miljoni euro suurust abisummat (nominaalsumma) arvesse võttes on viienda stsenaariumi kuluhalvemus ikka veel 27,52 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(66)

Ka suurimat lubatavat 47,5 miljoni euro suurust abisummat (nominaalsumma) arvesse võttes on viienda stsenaariumi kuluhalvemus ikka veel 27,52 miljonit eurot.

| (67) | Saksamaa väidab seetõttu, et ülekompenseerimist ei toimu, kuna abi ei leevenda täielikult Leipzigi tehase asukohaga seotud halvemust. Abi on seega proportsionaalne. |
| --- | --- |

(67)

Saksamaa väidab seetõttu, et ülekompenseerimist ei toimu, kuna abi ei leevenda täielikult Leipzigi tehase asukohaga seotud halvemust. Abi on seega proportsionaalne.

| (68) | Saksamaa juhib tähelepanu asjaolule, et Porsche AG ei võta kõnealuse asukohta käsitleva otsuse puhul arvesse mitte üksnes rahalisi, vaid ka kvalitatiivseid kriteeriume. |
| --- | --- |

(68)

Saksamaa juhib tähelepanu asjaolule, et Porsche AG ei võta kõnealuse asukohta käsitleva otsuse puhul arvesse mitte üksnes rahalisi, vaid ka kvalitatiivseid kriteeriume.

5.3.5.   Abi negatiivne mõju konkurentsile ja kaubandusele

| (69) | Saksamaa rõhutab, et regionaalabi eesmärk on eranditult Leipzigi tehase asukohast tingitud halvemuse leevendamine, et hüvitada lisakulud, mis tekivad terviktootmisel Leipzigis võrreldes tootmisstsenaariumiga, kus kerede valmistamine ja värvimine toimub [1. asukohas Saksamaal] ja värvitud kered saadetakse kokkupankuks Leipzigisse. Kuna abi on proportsionaalne, ei mõjuta see konkurentsi. Igal juhul investeeritaks Macani projekti ja selle toel avalduks mõju konkurentsile ja kaubandusele. |
| --- | --- |

(69)

Saksamaa rõhutab, et regionaalabi eesmärk on eranditult Leipzigi tehase asukohast tingitud halvemuse leevendamine, et hüvitada lisakulud, mis tekivad terviktootmisel Leipzigis võrreldes tootmisstsenaariumiga, kus kerede valmistamine ja värvimine toimub [1. asukohas Saksamaal] ja värvitud kered saadetakse kokkupankuks Leipzigisse. Kuna abi on proportsionaalne, ei mõjuta see konkurentsi. Igal juhul investeeritaks Macani projekti ja selle toel avalduks mõju konkurentsile ja kaubandusele.

| (70) | Saksamaa leiab seetõttu, et hindamiskriteeriumide punkti 40 tähenduses ei hakka abi konkurentsile ja kaubandusele negatiivset mõju avaldama. |
| --- | --- |

(70)

Saksamaa leiab seetõttu, et hindamiskriteeriumide punkti 40 tähenduses ei hakka abi konkurentsile ja kaubandusele negatiivset mõju avaldama.

6.   ABI HINDAMINE JA MEETME KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

6.1.   ABI OLEMASOLU

| (71) | Saksamaa eraldab finantsabi otsetoetuse ja investeerimistoetuse kujul. Sealjuures on tegemist riikliku ja riigi vahenditest antava toetusega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(71)

Saksamaa eraldab finantsabi otsetoetuse ja investeerimistoetuse kujul. Sealjuures on tegemist riikliku ja riigi vahenditest antava toetusega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (72) | Abi antakse ühe ettevõtete grupi – Volkswageni kontserni – tütarettevõtjatele ja abi on järelikult selektiivne. |
| --- | --- |

(72)

Abi antakse ühe ettevõtete grupi – Volkswageni kontserni – tütarettevõtjatele ja abi on järelikult selektiivne.

| (73) | Finantsabiga vabastatakse abisaajad kuludest, mida nad peaksid tavaliselt ise kandma. Järelikult tekib neil konkurentidega võrreldes majanduslik eelis. |
| --- | --- |

(73)

Finantsabiga vabastatakse abisaajad kuludest, mida nad peaksid tavaliselt ise kandma. Järelikult tekib neil konkurentidega võrreldes majanduslik eelis.

| (74) | Finantstoetus on määratud sõidukisektoris tehtavale investeeringule. Kuna sõidukeid ostetakse ja müüakse liikmesriikide vahel, võib meede kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(74)

Finantstoetus on määratud sõidukisektoris tehtavale investeeringule. Kuna sõidukeid ostetakse ja müüakse liikmesriikide vahel, võib meede kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (75) | Meede soodustab Volkswageni kontserni tootmistegevust ja moonutab seega konkurentsi või ähvardab seda moonutada. |
| --- | --- |

(75)

Meede soodustab Volkswageni kontserni tootmistegevust ja moonutab seega konkurentsi või ähvardab seda moonutada.

| (76) | Komisjon käsitleb meedet seetõttu riigiabina Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(76)

Komisjon käsitleb meedet seetõttu riigiabina Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

6.2.   ABIMEETME ÕIGUSPÄRASUS

| (77) | Saksamaa teatas ettenähtud abimeetmest enne selle rakendamist ja täitis seega oma kohustuse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 ning individuaalse teavitamise kohustuse vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1628/2006 (20) artikli 7 punktile e ja komisjoni määruse (EÜ) nr 800/2008 (21) artikli 6 lõikele 2. |
| --- | --- |

(77)

Saksamaa teatas ettenähtud abimeetmest enne selle rakendamist ja täitis seega oma kohustuse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 ning individuaalse teavitamise kohustuse vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1628/2006 (20) artikli 7 punktile e ja komisjoni määruse (EÜ) nr 800/2008 (21) artikli 6 lõikele 2.

6.3.   HINDAMISE ÕIGUSLIK ALUS

| (78) | Abi eesmärk on regionaalarengu toetamine. Kuna Saksamaa kohustus abi andma enne 1. juulit 2014 (tingimusel, et komisjon annab heakskiidu, kui seda ei ole veel tehtud), tugineb abi siseturuga kokkusobivuse hindamine regionaalabi suunistele aastateks 2007–2013, mida on regionaalabi suuniste aastateks 2014–2020 (22) punkti 186 kohaselt pikendatud 30. juunini 2014. Hindamisel tuleb eelkõige aluseks võtta regionaalabi suuniste aastateks 2007–2013 punkt 4.3 („Abi ulatuslikele investeerimisprojektidele”). Kui komisjonil ei ole võimalik ametliku uurimise käigus kahtlusteta kindlaks teha, et regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktides a (turuosa) ja b (tootmisvõimsuse kasv/turg) kehtestatud künniseid ei ületata, tehakse ulatuslikele investeerimisprojektidele antava regionaalabi süvahindamise kriteeriumide alusel nõutud süvahindamine. |
| --- | --- |

(78)

Abi eesmärk on regionaalarengu toetamine. Kuna Saksamaa kohustus abi andma enne 1. juulit 2014 (tingimusel, et komisjon annab heakskiidu, kui seda ei ole veel tehtud), tugineb abi siseturuga kokkusobivuse hindamine regionaalabi suunistele aastateks 2007–2013, mida on regionaalabi suuniste aastateks 2014–2020 (22) punkti 186 kohaselt pikendatud 30. juunini 2014. Hindamisel tuleb eelkõige aluseks võtta regionaalabi suuniste aastateks 2007–2013 punkt 4.3 („Abi ulatuslikele investeerimisprojektidele”). Kui komisjonil ei ole võimalik ametliku uurimise käigus kahtlusteta kindlaks teha, et regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktides a (turuosa) ja b (tootmisvõimsuse kasv/turg) kehtestatud künniseid ei ületata, tehakse ulatuslikele investeerimisprojektidele antava regionaalabi süvahindamise kriteeriumide alusel nõutud süvahindamine.

| (79) | Komisjon on kohustatud tegema hindamise kolmes etapis:






  — | esiteks peab ta kinnitama, et meede on kokkusobiv regionaalabi suuniste üldsätetega; |
| --- | --- | --- |

(79)

Komisjon on kohustatud tegema hindamise kolmes etapis:

—

esiteks peab ta kinnitama, et meede on kokkusobiv regionaalabi suuniste üldsätetega;

| — | teiseks peab ta kindlaks tegema, kas on võimalik kahtlusteta välistada, et turuosa hindamine ja tootmisvõimsuse kasvu hindamine vastavalt punkti 68 alapunktidele a ja b ei too kaasa süvahindamise vajadust; |
| --- | --- |

—

teiseks peab ta kindlaks tegema, kas on võimalik kahtlusteta välistada, et turuosa hindamine ja tootmisvõimsuse kasvu hindamine vastavalt punkti 68 alapunktidele a ja b ei too kaasa süvahindamise vajadust;

| — | kolmandaks peab ta olenevalt teises etapis toimunud hindamise tulemustest võib-olla algatama süvahindamise. |
| --- | --- |

—

kolmandaks peab ta olenevalt teises etapis toimunud hindamise tulemustest võib-olla algatama süvahindamise.

6.4.   MEETME KOKKUSOBIVUS REGIONAALABI SUUNISTE ÜLDISTE KOKKUSOBIVUSE KRITEERIUMIDEGA

| (80) | Komisjon märkis juba menetluse algatamise otsuse põhjenduses 36, et kõnealuse abi puhul on täidetud regionaalabi suuniste üldkriteeriumid siseturuga kokkusobivuse kohta. Ametliku uurimise käigus ei leitud midagi, mis seaks selle hinnangu küsimuse alla. Komisjon märgib eelkõige järgmist.






  — | Ei ole ühtegi märki selle kohta, et Porsche Leipzig, Porsche AG või Volkswageni kontsern oleksid finantsraskustes, sest ei esine ühtegi tingimust, mida oleks nimetatud ühenduse suunistes raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta
   (23). Järelikult on kontsern, mille alla abisaaja kuulub, regionaalabi saamiseks sobiv. |
| --- | --- | --- |

(80)

Komisjon märkis juba menetluse algatamise otsuse põhjenduses 36, et kõnealuse abi puhul on täidetud regionaalabi suuniste üldkriteeriumid siseturuga kokkusobivuse kohta. Ametliku uurimise käigus ei leitud midagi, mis seaks selle hinnangu küsimuse alla. Komisjon märgib eelkõige järgmist.

—

Ei ole ühtegi märki selle kohta, et Porsche Leipzig, Porsche AG või Volkswageni kontsern oleksid finantsraskustes, sest ei esine ühtegi tingimust, mida oleks nimetatud ühenduse suunistes raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta
   (23). Järelikult on kontsern, mille alla abisaaja kuulub, regionaalabi saamiseks sobiv.

| — | Abi antakse grupierandi eeskirjade alusel, mis vastavad regionaalabi suunistes kindlaks määratud üldkriteeriumidele siseturuga kokkusobivuse kohta. |
| --- | --- |

—

Abi antakse grupierandi eeskirjade alusel, mis vastavad regionaalabi suunistes kindlaks määratud üldkriteeriumidele siseturuga kokkusobivuse kohta.

| — | Kuna investeerimisprojekt toob eelkõige kaasa olemasoleva ettevõtte toodangu mitmekesistamise, sest kavas on hakata tootma uut sõiduauto mudelit Porsche Macan, on regionaalabi suuniste punkti 34 tähenduses tegemist alginvesteeringuga. |
| --- | --- |

—

Kuna investeerimisprojekt toob eelkõige kaasa olemasoleva ettevõtte toodangu mitmekesistamise, sest kavas on hakata tootma uut sõiduauto mudelit Porsche Macan, on regionaalabi suuniste punkti 34 tähenduses tegemist alginvesteeringuga.

| — | Rahastamiskõlblikud investeerimiskulud määratakse kindlaks regionaalabi suuniste alusel. |
| --- | --- |

—

Rahastamiskõlblikud investeerimiskulud määratakse kindlaks regionaalabi suuniste alusel.

| — | Abisaaja on kohustatud jätkama piirkonnas investeerimist vähemalt viie aasta jooksul pärast projekti lõpetamist. |
| --- | --- |

—

Abisaaja on kohustatud jätkama piirkonnas investeerimist vähemalt viie aasta jooksul pärast projekti lõpetamist.

| — | Abisaaja annab riigiabi mittesisaldava omapanuse, mis moodustab vähemalt 25 % rahastamiskõlblikest kuludest. |
| --- | --- |

—

Abisaaja annab riigiabi mittesisaldava omapanuse, mis moodustab vähemalt 25 % rahastamiskõlblikest kuludest.

| — | Projekti jaoks arvestatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma on 521 559 981,66 eurot (nüüdisväärtus, diskonteeritud teate esitamise ajahetkele). Puuduvad viited selle kohta, et abisaaja oleks viimasel kolmel aastal enne kõnealuse investeerimisprojekti kallal töö alustamist saanud regionaalabi mõne teise investeerimisprojekti jaoks. Seega ei ole kavandatav investeerimisprojekt ühtne investeerimisprojekt koos mõne varasema investeerimisprojektiga regionaalabi suuniste punkti 60 tähenduses. |
| --- | --- |

—

Projekti jaoks arvestatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma on 521 559 981,66 eurot (nüüdisväärtus, diskonteeritud teate esitamise ajahetkele). Puuduvad viited selle kohta, et abisaaja oleks viimasel kolmel aastal enne kõnealuse investeerimisprojekti kallal töö alustamist saanud regionaalabi mõne teise investeerimisprojekti jaoks. Seega ei ole kavandatav investeerimisprojekt ühtne investeerimisprojekt koos mõne varasema investeerimisprojektiga regionaalabi suuniste punkti 60 tähenduses.

| — | Regionaalabi suuniste punkti 67 kohase vähendamismeetodi alusel moodustab projektiga seotud abi lubatud ülemmäär 8,37 % brutotoetusekvivalendist. |
| --- | --- |

—

Regionaalabi suuniste punkti 67 kohase vähendamismeetodi alusel moodustab projektiga seotud abi lubatud ülemmäär 8,37 % brutotoetusekvivalendist.

| — | Kuna kavandatud abi osakaal (nüüdisväärtus 43 666 078,75 eurot) ei ületa abi lubatud ülemmäära ja teatatud abi ei kombineerita muu regionaalabiga, on projekti jaoks ette nähtud abi osakaal regionaalabi suunistega kooskõlas. |
| --- | --- |

—

Kuna kavandatud abi osakaal (nüüdisväärtus 43 666 078,75 eurot) ei ületa abi lubatud ülemmäära ja teatatud abi ei kombineerita muu regionaalabiga, on projekti jaoks ette nähtud abi osakaal regionaalabi suunistega kooskõlas.

| (81) | Komisjon teeb nende kaalutluste põhjal järelduse, et regionaalabi suunistes ette nähtud üldkriteeriumid siseturuga kokkusobivuse kohta on täidetud. |
| --- | --- |

(81)

Komisjon teeb nende kaalutluste põhjal järelduse, et regionaalabi suunistes ette nähtud üldkriteeriumid siseturuga kokkusobivuse kohta on täidetud.

6.5.   HINDAMINE VASTAVALT REGIONAALABI SUUNISTE PUNKTILE 68

| (82) | Menetluse algatamise otsuse põhjenduses 78 on öeldud, et kui komisjonil ei ole ametliku uurimismenetluse algatamise kohta esitatud märkuste alusel võimalik kahtlusteta kindlaks teha, et punkti 68 alapunktides a ja b nimetatud künniseid ei ületata, teeb ta kooskõlas komisjoni teatisega ulatuslikele investeerimisprojektidele antava regionaalabi süvahindamise kriteeriumide kohta investeerimisprojekti süvahindamise. Komisjon peab kontrollima, kas esitatud märkused toetavad seda järeldust. |
| --- | --- |

(82)

Menetluse algatamise otsuse põhjenduses 78 on öeldud, et kui komisjonil ei ole ametliku uurimismenetluse algatamise kohta esitatud märkuste alusel võimalik kahtlusteta kindlaks teha, et punkti 68 alapunktides a ja b nimetatud künniseid ei ületata, teeb ta kooskõlas komisjoni teatisega ulatuslikele investeerimisprojektidele antava regionaalabi süvahindamise kriteeriumide kohta investeerimisprojekti süvahindamise. Komisjon peab kontrollima, kas esitatud märkused toetavad seda järeldust.

| (83) | Saksamaa jäi märkustes oma seisukoha juurde, mis esitati juba menetluse algatamise otsuses. Täiendusi juba eelkontrolli etapil esitatud märkustele või teabele ei edastatud. Eeskätt jäi Saksamaa arvamusele, et asjaomase tooteturuna tuleb käsitleda POLKi kohast B-segmenti (mitte IHS Global Insighti kohast linnamaasturite D-segmenti) ja et asjaomane geograafiline turg peab hõlmama vähemalt EMP ja Põhja-Ameerika turgu (mitte ainult EMP turgu). Asjaomase geograafilise turu määratlemist põhjendatakse eelkõige sellega, et üleilmset turgu varustatakse ühestainsast tootmisüksusest. |
| --- | --- |

(83)

Saksamaa jäi märkustes oma seisukoha juurde, mis esitati juba menetluse algatamise otsuses. Täiendusi juba eelkontrolli etapil esitatud märkustele või teabele ei edastatud. Eeskätt jäi Saksamaa arvamusele, et asjaomase tooteturuna tuleb käsitleda POLKi kohast B-segmenti (mitte IHS Global Insighti kohast linnamaasturite D-segmenti) ja et asjaomane geograafiline turg peab hõlmama vähemalt EMP ja Põhja-Ameerika turgu (mitte ainult EMP turgu). Asjaomase geograafilise turu määratlemist põhjendatakse eelkõige sellega, et üleilmset turgu varustatakse ühestainsast tootmisüksusest.

| (84) | Asjaomase tooteturu kohta märgib komisjon järgmist: otsus viia ellu põhjalik uurimine ei määra ette ära sellest tuleneva siseturuga kokkusobivuse süvahindamise tulemust. Enne kui komisjon abi heaks kiidab, peab ta olema kindel, et abi positiivne mõju tasakaalustab igal juhul kogu negatiivse mõju kaubandusele ja konkurentsile. Otsuse tegemisel selle kohta, kas abimeetme siseturuga kokkusobivuse süvahindamine on vajalik, tuleb seetõttu määratleda asjaomane tooteturg kavandatud sõidukimudeli eripära arvesse võttes nii kitsalt kui võimalik. |
| --- | --- |

(84)

Asjaomase tooteturu kohta märgib komisjon järgmist: otsus viia ellu põhjalik uurimine ei määra ette ära sellest tuleneva siseturuga kokkusobivuse süvahindamise tulemust. Enne kui komisjon abi heaks kiidab, peab ta olema kindel, et abi positiivne mõju tasakaalustab igal juhul kogu negatiivse mõju kaubandusele ja konkurentsile. Otsuse tegemisel selle kohta, kas abimeetme siseturuga kokkusobivuse süvahindamine on vajalik, tuleb seetõttu määratleda asjaomane tooteturg kavandatud sõidukimudeli eripära arvesse võttes nii kitsalt kui võimalik.

| (85) | Menetluse algatamise otsuses leidis komisjon, et võttes arvesse, kui erinevad on linnamaasturid võrreldes tavaliste sõiduautodega hinna, suuruse, mootorivõimsuse jne poolest, on IHS Global Insighti klassifikatsioon sobivam kui POLKi liigitus ja seetõttu tuleb kõnealuse projekti puhul seda kasutada. Samadel põhjustel tugines komisjon ühes teises üsna hiljutises abijuhtumis, mille puhul oli samuti tegemist linnamaasturitega, IHS Global Insighti klassifikatsioonile, ega võtnud aluseks POLKi kohast laiaulatuslikumat B-segmenti (24). |
| --- | --- |

(85)

Menetluse algatamise otsuses leidis komisjon, et võttes arvesse, kui erinevad on linnamaasturid võrreldes tavaliste sõiduautodega hinna, suuruse, mootorivõimsuse jne poolest, on IHS Global Insighti klassifikatsioon sobivam kui POLKi liigitus ja seetõttu tuleb kõnealuse projekti puhul seda kasutada. Samadel põhjustel tugines komisjon ühes teises üsna hiljutises abijuhtumis, mille puhul oli samuti tegemist linnamaasturitega, IHS Global Insighti klassifikatsioonile, ega võtnud aluseks POLKi kohast laiaulatuslikumat B-segmenti (24).

| (86) | Komisjon peab IHS Global Insighti klassifikatsiooni linnamaasturite asjaomase tooteturu määratlemisel endiselt sobivamaks kui POLKi liigitust. Saksamaa ei ole uusi vastuväiteid esitanud. Argument, et Volkswageni kontsern tugineb pikaajalisele strateegilisele planeerimisele ja oma analüüsides POLKi kontseptsioonile, on siinses kontekstis tähtsusetu. Lisaks ei ole komisjon ametliku uurimise käigus saanud kolmandatelt isikutelt teavet, mis võimaldaks sellist turu segmentideks jagamist kõnealuse sõiduauto mudeliga seoses paremini mõista. Komisjon jätab seetõttu asjaomase tooteturu täpse määratlemise endiselt lahtiseks. Komisjon lähtub võimalikust alternatiivsest turumääratlusest, mis hõlmab lisaks kombineeritud segmentidele üksikuid sõidukisegmente (sealhulgas väikseim liigitus, mille kohta on andmed olemas) kui tõenäoliseid asjaomaseid tooteturgusid; (25) IHS Global Insighti linnamaasturite D-segmenti ei jäeta tõenäolise alternatiivse turusegmendina kõrvale. |
| --- | --- |

(86)

Komisjon peab IHS Global Insighti klassifikatsiooni linnamaasturite asjaomase tooteturu määratlemisel endiselt sobivamaks kui POLKi liigitust. Saksamaa ei ole uusi vastuväiteid esitanud. Argument, et Volkswageni kontsern tugineb pikaajalisele strateegilisele planeerimisele ja oma analüüsides POLKi kontseptsioonile, on siinses kontekstis tähtsusetu. Lisaks ei ole komisjon ametliku uurimise käigus saanud kolmandatelt isikutelt teavet, mis võimaldaks sellist turu segmentideks jagamist kõnealuse sõiduauto mudeliga seoses paremini mõista. Komisjon jätab seetõttu asjaomase tooteturu täpse määratlemise endiselt lahtiseks. Komisjon lähtub võimalikust alternatiivsest turumääratlusest, mis hõlmab lisaks kombineeritud segmentidele üksikuid sõidukisegmente (sealhulgas väikseim liigitus, mille kohta on andmed olemas) kui tõenäoliseid asjaomaseid tooteturgusid; (25) IHS Global Insighti linnamaasturite D-segmenti ei jäeta tõenäolise alternatiivse turusegmendina kõrvale.

| (87) | Komisjon jääb oma esialgse hinnangu juurde, et asjaomaseks geograafiliseks turuks tuleb pidada EMPd või suuremat turgu. Komisjonil ei ole seetõttu võimalik välistada, et asjaomane geograafiline turg piirdub EMPga. |
| --- | --- |

(87)

Komisjon jääb oma esialgse hinnangu juurde, et asjaomaseks geograafiliseks turuks tuleb pidada EMPd või suuremat turgu. Komisjonil ei ole seetõttu võimalik välistada, et asjaomane geograafiline turg piirdub EMPga.

| (88) | Menetluse algatamise otsuses (põhjendus 58) osutab komisjon kahele sel ajahetkel pooleli olevale ametlikule uurimismenetlusele, (26) mille puhul käsitleti küsimust, kas asjaomane geograafiline turg ületab EMP turu piire. Komisjoni talituste tehtud süvahindamise järelduste alusel ei olnud võimalik välistada, et asjaomaste toodete ja võrdlusperioodide asjaomane geograafiline turg ei ole suurem kui EMP turg. Kuna mõlemad menetluse algatamise otsustega seotud liikmesriigid võtsid oma regionaalabi teated enne komisjoni lõplike otsuste vastuvõtmist tagasi, ei olnud süvahindamise järeldusi võimalik nendel juhtudel ametlike otsustega kinnitada. |
| --- | --- |

(88)

Menetluse algatamise otsuses (põhjendus 58) osutab komisjon kahele sel ajahetkel pooleli olevale ametlikule uurimismenetlusele, (26) mille puhul käsitleti küsimust, kas asjaomane geograafiline turg ületab EMP turu piire. Komisjoni talituste tehtud süvahindamise järelduste alusel ei olnud võimalik välistada, et asjaomaste toodete ja võrdlusperioodide asjaomane geograafiline turg ei ole suurem kui EMP turg. Kuna mõlemad menetluse algatamise otsustega seotud liikmesriigid võtsid oma regionaalabi teated enne komisjoni lõplike otsuste vastuvõtmist tagasi, ei olnud süvahindamise järeldusi võimalik nendel juhtudel ametlike otsustega kinnitada.

| (89) | Komisjon järeldab, et argumentidest, mille Saksamaa eelkontrolli käigus esitas, kuid mida ta ametliku uurimise käigus lisafaktide ega -teabega ei toetanud, ei piisa kahtluste kõrvaldamiseks, et asjaomane geograafiline turg võib piirduda ainult EMP turuga. Komisjon märgib eelkõige järgmist. |
| --- | --- |

(89)

Komisjon järeldab, et argumentidest, mille Saksamaa eelkontrolli käigus esitas, kuid mida ta ametliku uurimise käigus lisafaktide ega -teabega ei toetanud, ei piisa kahtluste kõrvaldamiseks, et asjaomane geograafiline turg võib piirduda ainult EMP turuga. Komisjon märgib eelkõige järgmist.

| (90) | Asjaolu, et suured autotootjad tegutsevad rahvusvaheliselt ja osalevad üleilmses konkurentsis, ei tõenda veel, et üksikturud on lõimunud ja moodustavad ühtse maailmaturu (või EMP ja Põhja-Ameerika ühendatud turu). See kehtib ka väite kohta, et kümme suurimat algseadmete valmistajat (original equipment manufacturers) on kogu maailmas tootmisüksuste ja turustussüsteemidega esindatud. Komisjon näeb vahetuskursi ebastabiilsuses üht tegurit, mis on ajendanud algseadmete valmistajaid ehitama tootmistehaseid piirkondlikule nõudlusele lähemale; sama võiks kehtida tõhusate kaitsemeetmete kohta (kõrged imporditollid lõpptootjatele ja madalad vahetoodete tollid, et luua stiimul kohalikuks tootmiseks/lõplikuks kokkupanekuks). Kolmas argument globaliseerunud tootmisstruktuuride olemasolu kohta ilma lõimumata turgudeta on asjaolu, et mõned riigid lubavad importida ainult juhul, kui sellega paralleelselt asutatakse ühisettevõtted kohalikuks tootmiseks. Suurte turuosaliste ja tootjate üleilmne kohalolek iseenesest ei ole seega tõend globaalse (või EMP piire ületava) turu olemasolu kohta. Sama vähe tõendab üleilmsete turustussüsteemide olemasolu, et turg on konkurentsiolukorda silmas pidades globaalne (või ületab EMP piire). Asjaolu, et Porsche AG soovib hakata maailmaturgu ühest asukohast varustama, ei ole piisav tõend asjaomase geograafilise turu kohta, mis ületab EMP turu piire. Lähemalt vaadates on linnamaasturite D-segmendi turg teiste turusegmentidega võrreldes suhteliselt väike. Seetõttu võiks mastaabisääst siinsel juhul soodustada ainult ühe asukohaga strateegiat. Kuna mudelit kavatsetakse hakata müüma Porsche nime all ja Porsche AG toodetud luksusautode hea kvaliteet seondub tema klientide silmis seni tootmisega Saksamaal, võib teine tootmiskoht väljaspool Saksamaad edukat turundusstrateegiat kahjustada. Saksamaa ise (vt põhjendus 57) põhjendas [1. asukoha Saksamaal] asemel Leipzigi kasuks tehtud otsust muu hulgas kaubamärgi nimega. |
| --- | --- |

(90)

Asjaolu, et suured autotootjad tegutsevad rahvusvaheliselt ja osalevad üleilmses konkurentsis, ei tõenda veel, et üksikturud on lõimunud ja moodustavad ühtse maailmaturu (või EMP ja Põhja-Ameerika ühendatud turu). See kehtib ka väite kohta, et kümme suurimat algseadmete valmistajat (original equipment manufacturers) on kogu maailmas tootmisüksuste ja turustussüsteemidega esindatud. Komisjon näeb vahetuskursi ebastabiilsuses üht tegurit, mis on ajendanud algseadmete valmistajaid ehitama tootmistehaseid piirkondlikule nõudlusele lähemale; sama võiks kehtida tõhusate kaitsemeetmete kohta (kõrged imporditollid lõpptootjatele ja madalad vahetoodete tollid, et luua stiimul kohalikuks tootmiseks/lõplikuks kokkupanekuks). Kolmas argument globaliseerunud tootmisstruktuuride olemasolu kohta ilma lõimumata turgudeta on asjaolu, et mõned riigid lubavad importida ainult juhul, kui sellega paralleelselt asutatakse ühisettevõtted kohalikuks tootmiseks. Suurte turuosaliste ja tootjate üleilmne kohalolek iseenesest ei ole seega tõend globaalse (või EMP piire ületava) turu olemasolu kohta. Sama vähe tõendab üleilmsete turustussüsteemide olemasolu, et turg on konkurentsiolukorda silmas pidades globaalne (või ületab EMP piire). Asjaolu, et Porsche AG soovib hakata maailmaturgu ühest asukohast varustama, ei ole piisav tõend asjaomase geograafilise turu kohta, mis ületab EMP turu piire. Lähemalt vaadates on linnamaasturite D-segmendi turg teiste turusegmentidega võrreldes suhteliselt väike. Seetõttu võiks mastaabisääst siinsel juhul soodustada ainult ühe asukohaga strateegiat. Kuna mudelit kavatsetakse hakata müüma Porsche nime all ja Porsche AG toodetud luksusautode hea kvaliteet seondub tema klientide silmis seni tootmisega Saksamaal, võib teine tootmiskoht väljaspool Saksamaad edukat turundusstrateegiat kahjustada. Saksamaa ise (vt põhjendus 57) põhjendas [1. asukoha Saksamaal] asemel Leipzigi kasuks tehtud otsust muu hulgas kaubamärgi nimega.

| (91) | Ka argumendist, et Põhja-Ameerika turule eksporditakse suur osa kaubandusvoogudest, näiteks üle 20 % EMP toodangust, ei piisa üleilmse (või käesoleval juhul EMP piire ületava) turu olemasolu tõendamiseks. Komisjoni hinnangul võivad kaubandusvood olla küll märk erinevate asjaomaste geograafiliste turgude lõimumise ulatuse kohta, kui aluseks võetakse impordi- ja ekspordimaht võrreldes kohaliku tootmise ja tarbimisega. Siiski ei saa kaubandusvoogude olemasolu olla piisav tõend lõimunud asjaomase geograafilise turu olemasolu kohta. Isegi kui EMP ja teiste piirkondade vahel liiguvad veosed, ei tähenda see veel, et turud on lõimitud selles mõttes, et turutingimused (näiteks hinnad) ühel turul mõjutavad tingimusi teisel turul. See kehtib eriti juhul, kui kindlaks tehtud veosed väljuvad esmajoones tootjate juurest, mitte sõltumatute ekspediitorite ja eksportijate juurest, kes hinnaerinevusi ära kasutavad. Hinnakujundus võib lähtuda täielikult ühest turust (nt kõrged hinnad ühel turul, madalad hinnad teisel) ega pruugi olla üldse seatud väidetava lõimitud turu tingimuste järgi. Kaubandusvoogude analüüsist ei saa turu määratlemisel vastust põhimõttelisele küsimusele, kas import või eksport võib takistada hinnatõusu kohalikul turul. Komisjon märgib, et Saksamaa ei ole esitanud empiirilisi lisaandmeid, et tõendada korrelatsioonis olevate hinnaliikumiste olemasolu või netoimpordi reageerimist suhteliste hindade muutustele. Eelnimetatud varasematel juhtudel edastatud empiirilised andmed on käesoleva juhtumi puhul ebaolulised, sest tegemist oli teiste turusegmentide (POLKi kohane A-segment) ja muude võrdlusperioodidega. |
| --- | --- |

(91)

Ka argumendist, et Põhja-Ameerika turule eksporditakse suur osa kaubandusvoogudest, näiteks üle 20 % EMP toodangust, ei piisa üleilmse (või käesoleval juhul EMP piire ületava) turu olemasolu tõendamiseks. Komisjoni hinnangul võivad kaubandusvood olla küll märk erinevate asjaomaste geograafiliste turgude lõimumise ulatuse kohta, kui aluseks võetakse impordi- ja ekspordimaht võrreldes kohaliku tootmise ja tarbimisega. Siiski ei saa kaubandusvoogude olemasolu olla piisav tõend lõimunud asjaomase geograafilise turu olemasolu kohta. Isegi kui EMP ja teiste piirkondade vahel liiguvad veosed, ei tähenda see veel, et turud on lõimitud selles mõttes, et turutingimused (näiteks hinnad) ühel turul mõjutavad tingimusi teisel turul. See kehtib eriti juhul, kui kindlaks tehtud veosed väljuvad esmajoones tootjate juurest, mitte sõltumatute ekspediitorite ja eksportijate juurest, kes hinnaerinevusi ära kasutavad. Hinnakujundus võib lähtuda täielikult ühest turust (nt kõrged hinnad ühel turul, madalad hinnad teisel) ega pruugi olla üldse seatud väidetava lõimitud turu tingimuste järgi. Kaubandusvoogude analüüsist ei saa turu määratlemisel vastust põhimõttelisele küsimusele, kas import või eksport võib takistada hinnatõusu kohalikul turul. Komisjon märgib, et Saksamaa ei ole esitanud empiirilisi lisaandmeid, et tõendada korrelatsioonis olevate hinnaliikumiste olemasolu või netoimpordi reageerimist suhteliste hindade muutustele. Eelnimetatud varasematel juhtudel edastatud empiirilised andmed on käesoleva juhtumi puhul ebaolulised, sest tegemist oli teiste turusegmentide (POLKi kohane A-segment) ja muude võrdlusperioodidega.

| (92) | Nagu komisjon kindlaks tegi, on Porschel kavas märkimisväärne osa Macani toodangust Hiinasse eksportida. See kavatsus iseenesest ei ole veel tõend ühtse turu olemasolu kohta. |
| --- | --- |

(92)

Nagu komisjon kindlaks tegi, on Porschel kavas märkimisväärne osa Macani toodangust Hiinasse eksportida. See kavatsus iseenesest ei ole veel tõend ühtse turu olemasolu kohta.

| (93) | Komisjon tunnistab, et kaubandustõkete tähtsus väheneb aja jooksul üha enam. Komisjon on sellele vaatamata veendunud, et turutõkked sihtturgudel on üks olulisematest teguritest, mis mõjutab ülemerepiirkondades tootmise ja ELi autotootjate asukohtade üleviimise otsuseid. Kõrged tollitõkked eelkõige Aasias takistavad endiselt ELi eksportijate juurdepääsu. Muud tõkked, näiteks kulukad ja diskrimineerivad sertifitseerimisnõuded, täiendavad kontrollinõuded, aktsiisid jne mõjutavad suurel määral sõidukite eksporti EList Kagu-Aasiasse, Hiinasse ja Lõuna-Ameerikasse. Komisjon tunnistab, et USA on ELi sõidukite koguekspordi jaoks vaieldamatult kõige olulisem sihtturg. ELi ja USA arusaamad õigusaktidest ja turujärelevalvest lahknevad siiski väga suurel määral. Õigusaktide erinevused on praegugi veel sõidukite EList USAsse eksportimisel suurim kaubandustõke. |
| --- | --- |

(93)

Komisjon tunnistab, et kaubandustõkete tähtsus väheneb aja jooksul üha enam. Komisjon on sellele vaatamata veendunud, et turutõkked sihtturgudel on üks olulisematest teguritest, mis mõjutab ülemerepiirkondades tootmise ja ELi autotootjate asukohtade üleviimise otsuseid. Kõrged tollitõkked eelkõige Aasias takistavad endiselt ELi eksportijate juurdepääsu. Muud tõkked, näiteks kulukad ja diskrimineerivad sertifitseerimisnõuded, täiendavad kontrollinõuded, aktsiisid jne mõjutavad suurel määral sõidukite eksporti EList Kagu-Aasiasse, Hiinasse ja Lõuna-Ameerikasse. Komisjon tunnistab, et USA on ELi sõidukite koguekspordi jaoks vaieldamatult kõige olulisem sihtturg. ELi ja USA arusaamad õigusaktidest ja turujärelevalvest lahknevad siiski väga suurel määral. Õigusaktide erinevused on praegugi veel sõidukite EList USAsse eksportimisel suurim kaubandustõke.

| (94) | Komisjon on vähenevate veokuludega seotud argumendid teadmiseks võtnud, kuid ei ole nendes siiski täiesti veendunud. Seda, kuidas veokulude vähenemine tulevikus muutub, ei ole võimalik praeguses majandusolukorras, kus kütusekulud kasvavad, ühetähenduslikult kindlaks teha. Seetõttu ei saa väidetud kulude tulevast langust arvesse võtta. |
| --- | --- |

(94)

Komisjon on vähenevate veokuludega seotud argumendid teadmiseks võtnud, kuid ei ole nendes siiski täiesti veendunud. Seda, kuidas veokulude vähenemine tulevikus muutub, ei ole võimalik praeguses majandusolukorras, kus kütusekulud kasvavad, ühetähenduslikult kindlaks teha. Seetõttu ei saa väidetud kulude tulevast langust arvesse võtta.

| (95) | Kuna komisjon ei ole ametliku uurimise käigus saanud lisatõendeid selle kohta, et asjaomane geograafiline turg on EMPst suurem, jääb ta eespool toodud kaalutluste põhjal oma hinnangu juurde, mille kohaselt tuleb asjaomase tooteturu määratlemiseks valitud viisist sõltumata käsitada asjaomase geograafilise turuna EMPd või suuremat turgu. Komisjon osutab veel kord sellele, et on vaja kindlaks teha, kas abimeetme positiivne mõju tasakaalustab igal juhul kogu negatiivse mõju kaubandusele ja konkurentsile. Otsuse tegemisel selle kohta, kas abimeetme siseturuga kokkusobivuse süvahindamine on vajalik, tuleb seetõttu määratleda asjaomane tooteturg kavandatud sõidukimudeli eripära arvesse võttes nii kitsalt kui võimalik. |
| --- | --- |

(95)

Kuna komisjon ei ole ametliku uurimise käigus saanud lisatõendeid selle kohta, et asjaomane geograafiline turg on EMPst suurem, jääb ta eespool toodud kaalutluste põhjal oma hinnangu juurde, mille kohaselt tuleb asjaomase tooteturu määratlemiseks valitud viisist sõltumata käsitada asjaomase geograafilise turuna EMPd või suuremat turgu. Komisjon osutab veel kord sellele, et on vaja kindlaks teha, kas abimeetme positiivne mõju tasakaalustab igal juhul kogu negatiivse mõju kaubandusele ja konkurentsile. Otsuse tegemisel selle kohta, kas abimeetme siseturuga kokkusobivuse süvahindamine on vajalik, tuleb seetõttu määratleda asjaomane tooteturg kavandatud sõidukimudeli eripära arvesse võttes nii kitsalt kui võimalik.

6.5.1.   Järeldus turuosa kohta (regionaalabi suuniste punkti 68 alapunkt a)

| (96) | Komisjon kontrollis regionaalabi suuniste punkti 68 alapunkti a alusel kõiki tõenäolisi asjaomaseid toote- ja geograafilisi turgusid, et teha kindlaks, kas abisaaja turuosa on enne ja pärast investeeringut üle 25 %. |
| --- | --- |

(96)

Komisjon kontrollis regionaalabi suuniste punkti 68 alapunkti a alusel kõiki tõenäolisi asjaomaseid toote- ja geograafilisi turgusid, et teha kindlaks, kas abisaaja turuosa on enne ja pärast investeeringut üle 25 %.

| (97) | Kuna ei olnud võimalik kindlaks teha, kas on olemas ühtne asjaomane toote- ja geograafiline turg, tuli arvesse võtta tulemusi kõikide tõenäoliste turgude puhul. POLKi kohases B-segmendis oli Volkswageni kontserni turuosa EMPs aastatel 2010–2015 igal aastal üle [> 25] %. Komisjon teeb seetõttu järelduse, et punkti 68 alapunktis a kindlaks määratud künnis on ületatud. Linnamaasturite D-segmendi puhul seevastu ei ületata turuosa ühelgi vaatlusalustest asjaomastest geograafilistest turgudest (EMP, EMP ja Põhja-Ameerika ning maailmaturg). |
| --- | --- |

(97)

Kuna ei olnud võimalik kindlaks teha, kas on olemas ühtne asjaomane toote- ja geograafiline turg, tuli arvesse võtta tulemusi kõikide tõenäoliste turgude puhul. POLKi kohases B-segmendis oli Volkswageni kontserni turuosa EMPs aastatel 2010–2015 igal aastal üle [> 25] %. Komisjon teeb seetõttu järelduse, et punkti 68 alapunktis a kindlaks määratud künnis on ületatud. Linnamaasturite D-segmendi puhul seevastu ei ületata turuosa ühelgi vaatlusalustest asjaomastest geograafilistest turgudest (EMP, EMP ja Põhja-Ameerika ning maailmaturg).

6.5.2.   Järeldus tootmisvõimsuse kohta nõrgalt arenenud turul (regionaalabi suuniste punkti 68 alapunkt b)

| (98) | Kuna ei olnud võimalik kindlaks teha, kas asjaomase tooteturuna tuleb käsitleda kogu segmenteerimata sõiduautode turgu, ainult POLKi kohast B-segmenti või ainult IHS Global Insighti linnamaasturite D-segmenti, pidi komisjon kontrollima, kas projekti tulemusena tekkiv tootmisvõimsus, mõõdetuna vaatlusaluse toote nähtavat tarbimist käsitlevate andmete alusel, moodustab EMPs üle 5 % kõikide tõenäoliste turgude suurusest. |
| --- | --- |

(98)

Kuna ei olnud võimalik kindlaks teha, kas asjaomase tooteturuna tuleb käsitleda kogu segmenteerimata sõiduautode turgu, ainult POLKi kohast B-segmenti või ainult IHS Global Insighti linnamaasturite D-segmenti, pidi komisjon kontrollima, kas projekti tulemusena tekkiv tootmisvõimsus, mõõdetuna vaatlusaluse toote nähtavat tarbimist käsitlevate andmete alusel, moodustab EMPs üle 5 % kõikide tõenäoliste turgude suurusest.

| (99) | IHS Global Insighti linnamaasturite D-segmendi puhul on tootmisvõimsus 5 % künnisest palju suurem, kui võtta aluseks EMP turg. Menetluse algatamise otsuses märgiti juba põhjenduses 72, et asjaomane turg on vähem arenenud ja oli viimasel viiel aastal enne investeeringut koguni languses. |
| --- | --- |

(99)

IHS Global Insighti linnamaasturite D-segmendi puhul on tootmisvõimsus 5 % künnisest palju suurem, kui võtta aluseks EMP turg. Menetluse algatamise otsuses märgiti juba põhjenduses 72, et asjaomane turg on vähem arenenud ja oli viimasel viiel aastal enne investeeringut koguni languses.

| (100) | Komisjon teeb seetõttu järelduse, et regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis b kehtestatud 5 % suurune tootmisvõimsuse kasvu künnis nõrgalt arenenud turu IHS Global Insighti kohases linnamaasturite D-segmendis ületatakse. |
| --- | --- |

(100)

Komisjon teeb seetõttu järelduse, et regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis b kehtestatud 5 % suurune tootmisvõimsuse kasvu künnis nõrgalt arenenud turu IHS Global Insighti kohases linnamaasturite D-segmendis ületatakse.

6.5.3.   Järeldus

| (101) | Komisjon järeldas eespool toodud kaalutluste alusel, et ei ole võimalik välistada, et punkti 68 alapunktides a ja b kindlaks määratud künnised ületatakse. Komisjon otsustab seetõttu teha pärast Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohase menetluse algatamist süvahindamise, et teha kindlaks, kas abi on investeerimisprojekti jaoks ergutava mõjuna vajalik ja kas abimeetme eelised tasakaalustavad sellega põhjustatud konkurentsimoonutuse ja mõju liikmesriikide vahelisele kaubandusele. |
| --- | --- |

(101)

Komisjon järeldas eespool toodud kaalutluste alusel, et ei ole võimalik välistada, et punkti 68 alapunktides a ja b kindlaks määratud künnised ületatakse. Komisjon otsustab seetõttu teha pärast Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohase menetluse algatamist süvahindamise, et teha kindlaks, kas abi on investeerimisprojekti jaoks ergutava mõjuna vajalik ja kas abimeetme eelised tasakaalustavad sellega põhjustatud konkurentsimoonutuse ja mõju liikmesriikide vahelisele kaubandusele.

6.6.   ABIMEETME SÜVAHINDAMINE

| (102) | Süvahindamine tehakse hindamiskriteeriumide alusel. |
| --- | --- |

(102)

Süvahindamine tehakse hindamiskriteeriumide alusel.

6.6.1.   Abi positiivne mõju

6.6.1.1.   Abi eesmärk

| (103) | Saksamaa on selgitanud investeeringu positiivset regionaalmõju. Kindlaks on tehtud investeeringu järgmine positiivne mõju.






  — | Mõju regionaalarengule: investeerimisprojekt loob lisaks olemasolevale 833 töökohale ja 29 väljaõppekohale 1 040 uut töökohta ja 30 uut väljaõppekohta. Lisaks saab arvestada vähemalt 2 700 kaudse töökoha tekkimisega. Eeldatakse, et asjaomase tehase ümbruskonnas tekib vähemalt 744 kaudset töökohta. |
| --- | --- | --- |

(103)

Saksamaa on selgitanud investeeringu positiivset regionaalmõju. Kindlaks on tehtud investeeringu järgmine positiivne mõju.

—

Mõju regionaalarengule: investeerimisprojekt loob lisaks olemasolevale 833 töökohale ja 29 väljaõppekohale 1 040 uut töökohta ja 30 uut väljaõppekohta. Lisaks saab arvestada vähemalt 2 700 kaudse töökoha tekkimisega. Eeldatakse, et asjaomase tehase ümbruskonnas tekib vähemalt 744 kaudset töökohta.

| — | Tarnijate ja teenuseosutajate ligitõmbamine autotööstusest ja piirkonna teistest valdkondadest: komisjon lähtub sellest, et Porsche AG investeerimisprojekt etendab Saksimaa sõidukitööstuse ülesehitamisel ja laiendamisel tähtsat osa ning meelitab piirkonda tarnijaid ja teenuseosutajaid. |
| --- | --- |

—

Tarnijate ja teenuseosutajate ligitõmbamine autotööstusest ja piirkonna teistest valdkondadest: komisjon lähtub sellest, et Porsche AG investeerimisprojekt etendab Saksimaa sõidukitööstuse ülesehitamisel ja laiendamisel tähtsat osa ning meelitab piirkonda tarnijaid ja teenuseosutajaid.

| — | Abisaaja aktiivne osalemine erinevates võrgustiku- ja klastrialgatustes: et toetada sõidukitööstuse arengut Leipzigi piirkonnas ja kogu Ida-Saksamaal, osaleb abisaaja aktiivselt sellistes võrgustiku- ja klastrialgatustes nagu Automotive Cluster Ostdeutschland (ACOD). |
| --- | --- |

—

Abisaaja aktiivne osalemine erinevates võrgustiku- ja klastrialgatustes: et toetada sõidukitööstuse arengut Leipzigi piirkonnas ja kogu Ida-Saksamaal, osaleb abisaaja aktiivselt sellistes võrgustiku- ja klastrialgatustes nagu Automotive Cluster Ostdeutschland (ACOD).

| — | Täienduskoolitus: ette on nähtud töötajate täienduskoolitus ettevõttesiseste ja -väliste meetmete raames. |
| --- | --- |

—

Täienduskoolitus: ette on nähtud töötajate täienduskoolitus ettevõttesiseste ja -väliste meetmete raames.

| (104) | Komisjon on seisukohal, et Saksamaa on esitanud piisavalt teavet selle tõendamiseks, et projekt soodustab Leipzigi piirkonna majandusarengut. |
| --- | --- |

(104)

Komisjon on seisukohal, et Saksamaa on esitanud piisavalt teavet selle tõendamiseks, et projekt soodustab Leipzigi piirkonna majandusarengut.

6.6.1.2.   Abi asjakohasus

| (105) | Hindamiskriteeriumide punktide 17 ja 18 kohaselt ei ole investeerimistoetuste kujul võimaldatav riigiabi ainuke vahend, millega leevendada turuhäireid ja edendada majanduslikke raamtingimusi ebasoodsas olukorras olevates piirkondades. Abi on sobiv vahend siis, kui tal on teiste poliitiliste meetmetega võrreldes eeliseid. Hindamiskriteeriumide punkti 18 kohaselt loetakse asjakohaseks vahendiks ainult „meetmeid, mille puhul liikmesriik on kavandanud teisi poliitikavahendeid ja mille puhul sellise valikvahendi eelised nagu riigiabi konkreetsele ettevõtjale, on tuvastatud”. |
| --- | --- |

(105)

Hindamiskriteeriumide punktide 17 ja 18 kohaselt ei ole investeerimistoetuste kujul võimaldatav riigiabi ainuke vahend, millega leevendada turuhäireid ja edendada majanduslikke raamtingimusi ebasoodsas olukorras olevates piirkondades. Abi on sobiv vahend siis, kui tal on teiste poliitiliste meetmetega võrreldes eeliseid. Hindamiskriteeriumide punkti 18 kohaselt loetakse asjakohaseks vahendiks ainult „meetmeid, mille puhul liikmesriik on kavandanud teisi poliitikavahendeid ja mille puhul sellise valikvahendi eelised nagu riigiabi konkreetsele ettevõtjale, on tuvastatud”.

| (106) | Saksamaa osutas abivahendi asjakohasuse põhjendamisel Saksimaa majandusolukorrale ja esitas tõendid selle kohta, et piirkond on teiste Saksamaa piirkondade keskmise olukorraga võrreldes ebasoodsas olukorras. 2011. aastal, kui töid alustati, oli Saksimaa SKP elaniku kohta ainult 75 % Saksamaa keskmisest ja tööpuudus umbes 50 % suurem kui Saksamaal keskmiselt. Aastatel 2007–2009 oli keskmine kasutada jääv sissetulek Saksimaal ligikaudu 82 % Saksamaa keskmisest. Saksamaa väidab, et komisjon tunnistas juba varem, et sellistes majanduslikes tingimustes on otsetoetus sobiv vahend piirkonna arengu vajakajäämiste leevendamiseks. |
| --- | --- |

(106)

Saksamaa osutas abivahendi asjakohasuse põhjendamisel Saksimaa majandusolukorrale ja esitas tõendid selle kohta, et piirkond on teiste Saksamaa piirkondade keskmise olukorraga võrreldes ebasoodsas olukorras. 2011. aastal, kui töid alustati, oli Saksimaa SKP elaniku kohta ainult 75 % Saksamaa keskmisest ja tööpuudus umbes 50 % suurem kui Saksamaal keskmiselt. Aastatel 2007–2009 oli keskmine kasutada jääv sissetulek Saksimaal ligikaudu 82 % Saksamaa keskmisest. Saksamaa väidab, et komisjon tunnistas juba varem, et sellistes majanduslikes tingimustes on otsetoetus sobiv vahend piirkonna arengu vajakajäämiste leevendamiseks.

| (107) | Võttes arvesse sotsiaal-majanduslikku olukorda Leipzigi piirkonnas, mis on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt rahastamiskõlblik piirkond, kus abi ülemmäär on 20 %, ja kooskõlas varasemate otsustega (nt Dell Products Polandi abijuhtumis) (27) nõustub komisjon, et riigiabi andmine on sobiv vahend asjaomase piirkonna arengueesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(107)

Võttes arvesse sotsiaal-majanduslikku olukorda Leipzigi piirkonnas, mis on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt rahastamiskõlblik piirkond, kus abi ülemmäär on 20 %, ja kooskõlas varasemate otsustega (nt Dell Products Polandi abijuhtumis) (27) nõustub komisjon, et riigiabi andmine on sobiv vahend asjaomase piirkonna arengueesmärkide saavutamiseks.

6.6.1.3.   Ergutav mõju/vastupidine stsenaarium

| (108) | Kuna ettevõtjal on palju veenvaid põhjusi investeerimisprojekti elluviimiseks teatavas piirkonnas, isegi kui riigiabi ei anta, peab komisjon hindamiskriteeriumide alusel süvahindama, kas abi on investeeringule ergutava mõju avaldamiseks vajalik. Süvahindamise käigus tuleb kindlaks teha, kas abi aitab tegelikult mõjutada abisaaja käitumist selles suunas, et ta teeb asjaomases abistatavas piirkonnas (täiendava) investeeringu. Hindamiskriteeriumide punkti 22 kohaselt on ergutavat mõju võimalik tõendada kahe stsenaariumi korral: ilma abita ei tehtaks üldse mingit investeeringut, kuna see ei oleks ettevõtja jaoks üheski asukohas kasumlik (esimene stsenaarium); ilma abita tehtaks investeering teises asukohas ELis (teine stsenaarium). |
| --- | --- |

(108)

Kuna ettevõtjal on palju veenvaid põhjusi investeerimisprojekti elluviimiseks teatavas piirkonnas, isegi kui riigiabi ei anta, peab komisjon hindamiskriteeriumide alusel süvahindama, kas abi on investeeringule ergutava mõju avaldamiseks vajalik. Süvahindamise käigus tuleb kindlaks teha, kas abi aitab tegelikult mõjutada abisaaja käitumist selles suunas, et ta teeb asjaomases abistatavas piirkonnas (täiendava) investeeringu. Hindamiskriteeriumide punkti 22 kohaselt on ergutavat mõju võimalik tõendada kahe stsenaariumi korral: ilma abita ei tehtaks üldse mingit investeeringut, kuna see ei oleks ettevõtja jaoks üheski asukohas kasumlik (esimene stsenaarium); ilma abita tehtaks investeering teises asukohas ELis (teine stsenaarium).

| (109) | Hindamiskriteeriumide alusel peab liikmesriik abi ergutava mõju olemasolu komisjonile tõendama ja esitama selged tõendid selle kohta, et abil on reaalne mõju investeeringu või asukoha valikule. Lisaks peab liikmesriik esitama ka vastupidise stsenaariumi üksikasjaliku kirjelduse, mille kohaselt liikmesriik abisaajale abi ei anna. Komisjon peab nimetatud stsenaariume realistlikeks pidama. |
| --- | --- |

(109)

Hindamiskriteeriumide alusel peab liikmesriik abi ergutava mõju olemasolu komisjonile tõendama ja esitama selged tõendid selle kohta, et abil on reaalne mõju investeeringu või asukoha valikule. Lisaks peab liikmesriik esitama ka vastupidise stsenaariumi üksikasjaliku kirjelduse, mille kohaselt liikmesriik abisaajale abi ei anna. Komisjon peab nimetatud stsenaariume realistlikeks pidama.

| (110) | Saksamaa väitel kuulub Porsche Leipzigile ja Porsche AG-le antav abi teise stsenaariumi alla. Saksamaa esitas seetõttu vastupidise stsenaariumi Macaniga seotud konkreetse investeeringu ja asukoha planeerimise kohta, kus võeti arvesse mitut Leipzigi tehasele alternatiivset asukohta Saksamaal. |
| --- | --- |

(110)

Saksamaa väitel kuulub Porsche Leipzigile ja Porsche AG-le antav abi teise stsenaariumi alla. Saksamaa esitas seetõttu vastupidise stsenaariumi Macaniga seotud konkreetse investeeringu ja asukoha planeerimise kohta, kus võeti arvesse mitut Leipzigi tehasele alternatiivset asukohta Saksamaal.

| (111) | Hindamiskriteeriumide kohaselt peab liikmesriik ergutavat mõju tõendama. Hindamiskriteeriumide punkti 25 kohaselt „võib liikmesriik tõendada abi stimuleeriva toime olemasolu, esitades ettevõtja dokumente, millest nähtub, et asukoha abistatavas piirkonnas paiknemisel tekkivaid kulusid ja tulusid on võrreldud kulude ja tuludega, mis tekiksid asukoha paiknemisel mõnes teises piirkonnas”. Liikmesriiki kutsutakse üles esitama finantsaruandeid, äriplaane ja muid dokumente mitmesuguste investeerimisstsenaariumide kohta. |
| --- | --- |

(111)

Hindamiskriteeriumide kohaselt peab liikmesriik ergutavat mõju tõendama. Hindamiskriteeriumide punkti 25 kohaselt „võib liikmesriik tõendada abi stimuleeriva toime olemasolu, esitades ettevõtja dokumente, millest nähtub, et asukoha abistatavas piirkonnas paiknemisel tekkivaid kulusid ja tulusid on võrreldud kulude ja tuludega, mis tekiksid asukoha paiknemisel mõnes teises piirkonnas”. Liikmesriiki kutsutakse üles esitama finantsaruandeid, äriplaane ja muid dokumente mitmesuguste investeerimisstsenaariumide kohta.

| (112) | Saksamaa esitas üksikasjalikud ajakohased autentsed dokumendid, mis kajastavad Porsche AG mitmeetapilist otsustusprotsessi seoses investeerimisprojekti asukohaga. |
| --- | --- |

(112)

Saksamaa esitas üksikasjalikud ajakohased autentsed dokumendid, mis kajastavad Porsche AG mitmeetapilist otsustusprotsessi seoses investeerimisprojekti asukohaga.

| (113) | Selle kohaselt uuriti tootmise asukoha jaoks viit stsenaariumi. Kõik asukohad peale Leipzigi asuvad väljaspool Saksamaa abistatavaid piirkondi. |
| --- | --- |

(113)

Selle kohaselt uuriti tootmise asukoha jaoks viit stsenaariumi. Kõik asukohad peale Leipzigi asuvad väljaspool Saksamaa abistatavaid piirkondi.

| (114) | Planeerimisprotsessi käigus tehti erinevaid ja üha suurema täpsusega arvutusi ja kuluhindamisi. Sellel alusel määratleti kolm korda uuesti kõige paremini sobiv stsenaarium ehk võrdlusalus (28). Komisjon teeb esitatud dokumentide põhjal järelduse, et tootmiskohas tekkivate tootmiskulude hinnangute ühesuguse täpsusastme juures (kõikides stsenaariumides võetakse aluseks sama käibetase) osutusid kõige konkurentsivõimelisemateks stsenaariumideks (asukoha võimalused) kolmas stsenaarium (kerede valmistamine ja värvimine [1. asukohas Saksamaal], värvitud kere saatmine kokkupanekuks Leipzigisse) ja viies stsenaarium (kerede valmistamine, värvimine ja kokkupanek Leipzigis). |
| --- | --- |

(114)

Planeerimisprotsessi käigus tehti erinevaid ja üha suurema täpsusega arvutusi ja kuluhindamisi. Sellel alusel määratleti kolm korda uuesti kõige paremini sobiv stsenaarium ehk võrdlusalus (28). Komisjon teeb esitatud dokumentide põhjal järelduse, et tootmiskohas tekkivate tootmiskulude hinnangute ühesuguse täpsusastme juures (kõikides stsenaariumides võetakse aluseks sama käibetase) osutusid kõige konkurentsivõimelisemateks stsenaariumideks (asukoha võimalused) kolmas stsenaarium (kerede valmistamine ja värvimine [1. asukohas Saksamaal], värvitud kere saatmine kokkupanekuks Leipzigisse) ja viies stsenaarium (kerede valmistamine, värvimine ja kokkupanek Leipzigis).

| (115) | Nagu dokumentidest nähtub, võrreldi otsustusprotsessi viimasel etapil seetõttu omavahel veel ainult kolmandat ja viiendat stsenaariumi. |
| --- | --- |

(115)

Nagu dokumentidest nähtub, võrreldi otsustusprotsessi viimasel etapil seetõttu omavahel veel ainult kolmandat ja viiendat stsenaariumi.

| (116) | Nagu käesoleva otsuse põhjenduses 53 selgitati, oli asukohaga seotud tootmiskulude viienda stsenaariumi (Leipzig) kuluhalvemuse suurus lõplike hinnangute põhjal 65 miljonit eurot võrreldes kolmanda stsenaariumiga ([1. asukoht Saksamaal]/Leipzig). Viienda stsenaariumi kuluhalvemuse tasakaalustamiseks ja pidades silmas nõukogu eesseisvat ametlikku otsust investeerimisprojekti asukoha kohta, esitas Porsche Leipzig Saksimaa ametiasutustele järelepärimised riigiabi võimaluse kohta, et tuua investeerimisprojekt Leipzigisse. |
| --- | --- |

(116)

Nagu käesoleva otsuse põhjenduses 53 selgitati, oli asukohaga seotud tootmiskulude viienda stsenaariumi (Leipzig) kuluhalvemuse suurus lõplike hinnangute põhjal 65 miljonit eurot võrreldes kolmanda stsenaariumiga ([1. asukoht Saksamaal]/Leipzig). Viienda stsenaariumi kuluhalvemuse tasakaalustamiseks ja pidades silmas nõukogu eesseisvat ametlikku otsust investeerimisprojekti asukoha kohta, esitas Porsche Leipzig Saksimaa ametiasutustele järelepärimised riigiabi võimaluse kohta, et tuua investeerimisprojekt Leipzigisse.

| (117) | 25. veebruari 2011. aasta kirjas palus Porsche Leipzig SMWA-l uurida investeerimisprojektile abi andmise võimalust. Pärast koosolekut, millest võtsid osa Porsche Leipzig ja Saksimaa ametiasutused ja kus Porsche Leipzig selgitas investeerimisprojekti ja otsustusprotsessi seisu, kinnitasid Saksimaa ametiasutused 9. märtsi 2011. aasta kirjas Porsche Leipzigile, et nad toetavad olemasolevate regionaalabi võimaluste raames investeerimisprojekti Macani terviktootmiseks Leipzigis. |
| --- | --- |

(117)

25. veebruari 2011. aasta kirjas palus Porsche Leipzig SMWA-l uurida investeerimisprojektile abi andmise võimalust. Pärast koosolekut, millest võtsid osa Porsche Leipzig ja Saksimaa ametiasutused ja kus Porsche Leipzig selgitas investeerimisprojekti ja otsustusprotsessi seisu, kinnitasid Saksimaa ametiasutused 9. märtsi 2011. aasta kirjas Porsche Leipzigile, et nad toetavad olemasolevate regionaalabi võimaluste raames investeerimisprojekti Macani terviktootmiseks Leipzigis.

| (118) | Nagu käesoleva otsuse põhjenduses 56 selgitati, vähenes viienda stsenaariumi kuluhalvemus võrreldes kolmanda stsenaariumiga suurimat lubatud abisummat arvesse võttes 27,52 miljoni euroni. Viienda stsenaariumi kasuks võeti lisaks veel arvesse mõningaid kvalitatiivseid kriteeriume. |
| --- | --- |

(118)

Nagu käesoleva otsuse põhjenduses 56 selgitati, vähenes viienda stsenaariumi kuluhalvemus võrreldes kolmanda stsenaariumiga suurimat lubatud abisummat arvesse võttes 27,52 miljoni euroni. Viienda stsenaariumi kasuks võeti lisaks veel arvesse mõningaid kvalitatiivseid kriteeriume.

| (119) | 15. märtsil 2011 otsustas nõukogu viia kogu investeerimisprojekti Leipzigisse (viies stsenaarium). Nagu nõukogu koosoleku protokollist nähtub, tehti see otsus riigiabi saamise tingimusel. |
| --- | --- |

(119)

15. märtsil 2011 otsustas nõukogu viia kogu investeerimisprojekti Leipzigisse (viies stsenaarium). Nagu nõukogu koosoleku protokollist nähtub, tehti see otsus riigiabi saamise tingimusel.

| (120) | Pärast nõukogu tehtud tingimuslikku otsust esitas Porsche Leipzig 24. märtsil 2011 ametliku taotluse regionaalabi saamiseks. Sächsische Aufbaubank kinnitas 29. märtsil 2011 kirjalikult, et investeerimisprojekt täidab põhimõtteliselt rahastamiskõlblikkuse tingimused. Pärast seda ametlikku kinnitust alustati 2011. aasta aprillis investeerimisprojektiga seotud töid. |
| --- | --- |

(120)

Pärast nõukogu tehtud tingimuslikku otsust esitas Porsche Leipzig 24. märtsil 2011 ametliku taotluse regionaalabi saamiseks. Sächsische Aufbaubank kinnitas 29. märtsil 2011 kirjalikult, et investeerimisprojekt täidab põhimõtteliselt rahastamiskõlblikkuse tingimused. Pärast seda ametlikku kinnitust alustati 2011. aasta aprillis investeerimisprojektiga seotud töid.

| (121) | Komisjon märgib eeltoodud selgitustest lähtudes kooskõlas hindamiskriteeriumide punktiga 20, et regionaalabi suuniste punktis 38 sisalduvad ergutava mõju ametliku hindamise üldkriteeriumid on täidetud. Abisaaja esitas regionaalabi taotluse ja pädev asutus kinnitas seejärel enne investeerimisprojektiga seotud tööde algust kirjalikult, et projekt täidab põhimõtteliselt rahastamiskõlblikkuse tingimused. Lisaks esitas Saksamaa selged tõendid selle kohta, et abil oli asukoha otsuse tegemisel reaalne mõju. Porsche AG otsus viia Macani terviktootmine üle Leipzigisse tehti alles pärast kinnituse saamist selle kohta, et projekti puhul võib arvestada riigiabi ja ametiasutuste toetusega, ja pärast seda, kui nõukogu oli asukoha riigiabi saamise tingimusel heaks kiitnud. Komisjon on seisukohal, et Saksamaa poolt hindamiskriteeriumide punktide 23 ja 25 alusel esitatud vastupidine stsenaarium on realistlik ning autentsete ja ajakohaste dokumentidega tõendatud. Abil on järelikult reaalne (oluline) ergutav mõju. Kuluhalvemuse vähendamise kaudu Leipzigi kasuks mõjutas see abi abisaava ettevõtja otsust asukoha valimisel. Ilma abita ei oleks investeeringut Leipzigis tehtud. |
| --- | --- |

(121)

Komisjon märgib eeltoodud selgitustest lähtudes kooskõlas hindamiskriteeriumide punktiga 20, et regionaalabi suuniste punktis 38 sisalduvad ergutava mõju ametliku hindamise üldkriteeriumid on täidetud. Abisaaja esitas regionaalabi taotluse ja pädev asutus kinnitas seejärel enne investeerimisprojektiga seotud tööde algust kirjalikult, et projekt täidab põhimõtteliselt rahastamiskõlblikkuse tingimused. Lisaks esitas Saksamaa selged tõendid selle kohta, et abil oli asukoha otsuse tegemisel reaalne mõju. Porsche AG otsus viia Macani terviktootmine üle Leipzigisse tehti alles pärast kinnituse saamist selle kohta, et projekti puhul võib arvestada riigiabi ja ametiasutuste toetusega, ja pärast seda, kui nõukogu oli asukoha riigiabi saamise tingimusel heaks kiitnud. Komisjon on seisukohal, et Saksamaa poolt hindamiskriteeriumide punktide 23 ja 25 alusel esitatud vastupidine stsenaarium on realistlik ning autentsete ja ajakohaste dokumentidega tõendatud. Abil on järelikult reaalne (oluline) ergutav mõju. Kuluhalvemuse vähendamise kaudu Leipzigi kasuks mõjutas see abi abisaava ettevõtja otsust asukoha valimisel. Ilma abita ei oleks investeeringut Leipzigis tehtud.

6.6.1.4.   Abi proportsionaalsus

| (122) | Selleks et abi oleks proportsionaalne, peab abi suurus ja osakaal piirduma minimaalsega, mis on vajalik selleks, et investeerimisprojekt viidaks ellu abistatavas piirkonnas. |
| --- | --- |

(122)

Selleks et abi oleks proportsionaalne, peab abi suurus ja osakaal piirduma minimaalsega, mis on vajalik selleks, et investeerimisprojekt viidaks ellu abistatavas piirkonnas.

| (123) | Regionaalabi loetakse üldiselt abistatavate piirkondade probleemide ulatusega proportsionaalseks, kui see ei ületa abi andmisel kehtivaid ülemmäärasid, kaasa arvatud ulatuslikele investeerimisprojektidele (mis on kehtival regionaalabi kaardil juba märgitud) antava abi ülemmäärade automaatne järkjärguline vähendamine. Sel juhul ei ole abi osakaal suurem kui regionaalabi ülemmäärad, mida korrigeeritakse vähendamismehhanismiga, millele osutati juba põhjenduses 80. |
| --- | --- |

(123)

Regionaalabi loetakse üldiselt abistatavate piirkondade probleemide ulatusega proportsionaalseks, kui see ei ületa abi andmisel kehtivaid ülemmäärasid, kaasa arvatud ulatuslikele investeerimisprojektidele (mis on kehtival regionaalabi kaardil juba märgitud) antava abi ülemmäärade automaatne järkjärguline vähendamine. Sel juhul ei ole abi osakaal suurem kui regionaalabi ülemmäärad, mida korrigeeritakse vähendamismehhanismiga, millele osutati juba põhjenduses 80.

| (124) | Lisaks regionaalabi suunistes sätestatud proportsionaalsuse üldpõhimõttele on hindamiskriteeriumides ette nähtud süvahindamine. Hindamiskriteeriumide teise stsenaariumi kohaselt on abi proportsionaalne, kui see võrdub abi saava ettevõtja poolt abistatavas piirkonnas tehtava investeeringu puhaskulude ja mõnes muus piirkonnas tehtava investeeringu puhaskulude vahega. |
| --- | --- |

(124)

Lisaks regionaalabi suunistes sätestatud proportsionaalsuse üldpõhimõttele on hindamiskriteeriumides ette nähtud süvahindamine. Hindamiskriteeriumide teise stsenaariumi kohaselt on abi proportsionaalne, kui see võrdub abi saava ettevõtja poolt abistatavas piirkonnas tehtava investeeringu puhaskulude ja mõnes muus piirkonnas tehtava investeeringu puhaskulude vahega.

| (125) | Saksamaa esitatud dokumentidest nähtub, et abi oli piiratud vajaliku summaga, sest kolmanda ja viienda stsenaariumi kulude vahet ei ületatud. Lõplik arvutus näitab, et viies stsenaarium läheb kolmandast stsenaariumist isegi abi saamise korral nominaalsummas 27,5 miljoni euro võrra kallimaks (ilma abita 65 miljoni euro võrra). Võttes arvesse teatavaid kvantifitseerimata strateegilisi eeliseid (teine terviktehas Porsche nime all), kvaliteediaspekte ([1. asukoha Saksamaal] ja Leipzigi vahel vedamisest tulenevate riskide vältimine) ja maine-eeliseid ([...]), mis mõjutasid samuti asukoha Leipzigisse viimise otsust, peab Saksamaa järelejäävat kuluhalvemust vastuvõetavaks. |
| --- | --- |

(125)

Saksamaa esitatud dokumentidest nähtub, et abi oli piiratud vajaliku summaga, sest kolmanda ja viienda stsenaariumi kulude vahet ei ületatud. Lõplik arvutus näitab, et viies stsenaarium läheb kolmandast stsenaariumist isegi abi saamise korral nominaalsummas 27,5 miljoni euro võrra kallimaks (ilma abita 65 miljoni euro võrra). Võttes arvesse teatavaid kvantifitseerimata strateegilisi eeliseid (teine terviktehas Porsche nime all), kvaliteediaspekte ([1. asukoha Saksamaal] ja Leipzigi vahel vedamisest tulenevate riskide vältimine) ja maine-eeliseid ([...]), mis mõjutasid samuti asukoha Leipzigisse viimise otsust, peab Saksamaa järelejäävat kuluhalvemust vastuvõetavaks.

| (126) | Kuna abi piirdub summaga, mis on vajalik selleks, et tasakaalustada investeerimisprojekti täiendavad puhaskulud, mis tekivad Leipzigis paiknemise korral võrreldes teise asukohaga, peab komisjon abi proportsionaalsust tõendatuks. |
| --- | --- |

(126)

Kuna abi piirdub summaga, mis on vajalik selleks, et tasakaalustada investeerimisprojekti täiendavad puhaskulud, mis tekivad Leipzigis paiknemise korral võrreldes teise asukohaga, peab komisjon abi proportsionaalsust tõendatuks.

6.6.2.   Abi negatiivne mõju konkurentsile ja kaubandusele

| (127) | Hindamiskriteeriumide punktis 40 on öeldud: „Kui võrdlusanalüüs siiski annab alust arvata, et investeering oleks tehtud igal juhul ka ilma abita, kuigi võib-olla teises asukohas (teine stsenaarium), ja kui abi on proportsionaalne, siis oleksid võimalikud konkurentsimoonutuste tunnused, nagu suur turuosa ja tootmisvõimsuse kasv ebatõhusatel turgudel, abist sõltumata põhimõtteliselt samasugused”. |
| --- | --- |

(127)

Hindamiskriteeriumide punktis 40 on öeldud: „Kui võrdlusanalüüs siiski annab alust arvata, et investeering oleks tehtud igal juhul ka ilma abita, kuigi võib-olla teises asukohas (teine stsenaarium), ja kui abi on proportsionaalne, siis oleksid võimalikud konkurentsimoonutuste tunnused, nagu suur turuosa ja tootmisvõimsuse kasv ebatõhusatel turgudel, abist sõltumata põhimõtteliselt samasugused”.

| (128) | Kuna investeerimisotsus tugineb teisele stsenaariumile ja abi on piiratud miinimumini, ei olnud võimalik tuvastada negatiivset mõju kaubandusele ja konkurentsile. Investeering oleks tehtud teises kohas ja see oleks igal juhul kaasa toonud konkurentsi samasuguse kahjustamise. Komisjon leiab seetõttu, et abi ei avalda konkurentsile negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(128)

Kuna investeerimisotsus tugineb teisele stsenaariumile ja abi on piiratud miinimumini, ei olnud võimalik tuvastada negatiivset mõju kaubandusele ja konkurentsile. Investeering oleks tehtud teises kohas ja see oleks igal juhul kaasa toonud konkurentsi samasuguse kahjustamise. Komisjon leiab seetõttu, et abi ei avalda konkurentsile negatiivset mõju.

| (129) | Hindamiskriteeriumide punkti 53 kohaselt „[...] leitakse hindamise tulemusel, et ilma abita oleks investeering tehtud vaesemasse piirkonda (mida suurem piirkondlik mahajäämus, seda suurem maksimaalne regionaalabi osatähtsus) või piirkonda, millel arvatakse olevat samasugune mahajäämus kui sihtpiirkonnal (sama suur maksimaalne regionaalabi osatähtsus), loetakse seda kaalumisel negatiivseks elemendiks, mida positiivsed elemendid tõenäoliselt ei kompenseeri, kuna see on vastuolus regionaalabi aluspõhimõtetega”. |
| --- | --- |

(129)

Hindamiskriteeriumide punkti 53 kohaselt „[...] leitakse hindamise tulemusel, et ilma abita oleks investeering tehtud vaesemasse piirkonda (mida suurem piirkondlik mahajäämus, seda suurem maksimaalne regionaalabi osatähtsus) või piirkonda, millel arvatakse olevat samasugune mahajäämus kui sihtpiirkonnal (sama suur maksimaalne regionaalabi osatähtsus), loetakse seda kaalumisel negatiivseks elemendiks, mida positiivsed elemendid tõenäoliselt ei kompenseeri, kuna see on vastuolus regionaalabi aluspõhimõtetega”.

| (130) | Kuna miski ei viita sellele, et investeering oleks tehtud teises abistatavas piirkonnas, kus abi ülemmäär on suurem või võrreldav (või et kaalutud oleks väljaspool Saksamaad paiknevat asukohta), leiab komisjon, et abi ei avalda ühtekuuluvust kahjustavat mõju, mis oleks vastuolus regionaalabi tegeliku eesmärgiga. |
| --- | --- |

(130)

Kuna miski ei viita sellele, et investeering oleks tehtud teises abistatavas piirkonnas, kus abi ülemmäär on suurem või võrreldav (või et kaalutud oleks väljaspool Saksamaad paiknevat asukohta), leiab komisjon, et abi ei avalda ühtekuuluvust kahjustavat mõju, mis oleks vastuolus regionaalabi tegeliku eesmärgiga.

6.7.   KAALUMINE

| (131) | Olles kindlaks teinud, et abi stimuleerib investeeringu tegemist asjaomases piirkonnas ja et see on proportsionaalne, tuleb kaaluda positiivset ja negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(131)

Olles kindlaks teinud, et abi stimuleerib investeeringu tegemist asjaomases piirkonnas ja et see on proportsionaalne, tuleb kaaluda positiivset ja negatiivset mõju.

| (132) | Hindamine kinnitas, et abimeede avaldab ergutavat mõju investeeringute ligimeelitamisel, aidates märkimisväärselt kaasa ebasoodsas olukorras oleva piirkonna arengule, mis on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt rahastamiskõlblik, ilma et see kahjustaks sama või kõrgema abi ülemmääraga piirkonda (ei avalda ühtekuuluvust kahjustavat mõju). Komisjoni hinnangul on investeering vaesemasse piirkonda liidu ühtekuuluvuse jaoks tähtsam kui sama investeering soodsamas olukorras olevasse piirkonda. Komisjon lähtub vastavalt hindamiskriteeriumide punktile 53 sellest, et „teisalt ollakse üldiselt seisukohal, et sellise regionaalabi positiivne mõju, millega kompenseeritakse ainult puhaskulude vahe võrreldes arenenuma alternatiivse investeerimise sihtkohaga [...], kaalub üles kõik uue investeeringu alternatiivse sihtkohaga seotud negatiivsed mõjud”. |
| --- | --- |

(132)

Hindamine kinnitas, et abimeede avaldab ergutavat mõju investeeringute ligimeelitamisel, aidates märkimisväärselt kaasa ebasoodsas olukorras oleva piirkonna arengule, mis on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt rahastamiskõlblik, ilma et see kahjustaks sama või kõrgema abi ülemmääraga piirkonda (ei avalda ühtekuuluvust kahjustavat mõju). Komisjoni hinnangul on investeering vaesemasse piirkonda liidu ühtekuuluvuse jaoks tähtsam kui sama investeering soodsamas olukorras olevasse piirkonda. Komisjon lähtub vastavalt hindamiskriteeriumide punktile 53 sellest, et „teisalt ollakse üldiselt seisukohal, et sellise regionaalabi positiivne mõju, millega kompenseeritakse ainult puhaskulude vahe võrreldes arenenuma alternatiivse investeerimise sihtkohaga [...], kaalub üles kõik uue investeeringu alternatiivse sihtkohaga seotud negatiivsed mõjud”.

| (133) | Eeltoodud kaalutluste alusel lähtub komisjon lisaks sellest, et abi puhul, mis võrdub valitud asukohas teostatava investeerimisprojekti puhaskulude ja arenenumas alternatiivses asukohas tekkivate puhaskulude vahega, kaalub positiivne mõju eesmärke ja proportsionaalsust silmas pidades (vt ülal) üles negatiivse mõju kaubandusele alternatiivses asukohas. |
| --- | --- |

(133)

Eeltoodud kaalutluste alusel lähtub komisjon lisaks sellest, et abi puhul, mis võrdub valitud asukohas teostatava investeerimisprojekti puhaskulude ja arenenumas alternatiivses asukohas tekkivate puhaskulude vahega, kaalub positiivne mõju eesmärke ja proportsionaalsust silmas pidades (vt ülal) üles negatiivse mõju kaubandusele alternatiivses asukohas.

| (134) | Regionaalabi suuniste punkti 68 alusel ja võttes arvesse hindamiskriteeriumide alusel tehtud süvahindamist, teeb komisjon järelduse, et abi on investeeringute ligimeelitamiseks ergutava mõjuna vajalik ja et abimeetme eelised tasakaalustavad sellest tuleneva konkurentsimoonutuse ja mõju liikmesriikide vahelisele kaubandusele. |
| --- | --- |

(134)

Regionaalabi suuniste punkti 68 alusel ja võttes arvesse hindamiskriteeriumide alusel tehtud süvahindamist, teeb komisjon järelduse, et abi on investeeringute ligimeelitamiseks ergutava mõjuna vajalik ja et abimeetme eelised tasakaalustavad sellest tuleneva konkurentsimoonutuse ja mõju liikmesriikide vahelisele kaubandusele.

7.   JÄRELDUS

| (135) | Komisjon teeb järelduse, et kavandatud regionaalne investeerimisabi ettevõtjatele Porsche Leipzig GmbH ja Dr. Ing. h.c. F. Porsche Aktiengesellschaft, mida anti enne 1. juulit 2014 tingimusel, et komisjon annab selleks loa, on vastavuses kõikide regionaalabi suuniste ja hindamiskriteeriumide tingimustega ning seega võib seda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt käsitleda siseturuga kokkusobivana, |
| --- | --- |

(135)

Komisjon teeb järelduse, et kavandatud regionaalne investeerimisabi ettevõtjatele Porsche Leipzig GmbH ja Dr. Ing. h.c. F. Porsche Aktiengesellschaft, mida anti enne 1. juulit 2014 tingimusel, et komisjon annab selleks loa, on vastavuses kõikide regionaalabi suuniste ja hindamiskriteeriumide tingimustega ning seega võib seda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt käsitleda siseturuga kokkusobivana,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Saksamaa kavandatav riigiabi ettevõtjatele Porsche Leipzig GmbH ja Dr. Ing. h.c. F. Porsche Aktiengesellschaft summas 43 666 078,75 eurot (nüüdisväärtus, diskonteeritud teate esitamise ajahetkele), mille abi ülemmäär on 8,37 % brutotoetusekvivalendist, on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt siseturuga kokkusobiv.

2.   Artikli 1 lõikes 1 nimetatud abi andmine kiidetakse heaks, kui see antakse enne 1. juulit 2014.

Artikkel 2

Saksamaa edastab komisjonile

| — | kahe kuu jooksul pärast abi andmist koopia abimeetmega seotud olulistest dokumentidest; |
| --- | --- |

—

kahe kuu jooksul pärast abi andmist koopia abimeetmega seotud olulistest dokumentidest;

| — | alates hetkest, mil komisjon on abi heaks kiitnud, iga viie aasta järel vahearuande (andmetega makstud abisummade, abilepingu täitmise ja kõikide muude ettevõttes/tehases algatatud investeerimisprojektide kohta); |
| --- | --- |

—

alates hetkest, mil komisjon on abi heaks kiitnud, iga viie aasta järel vahearuande (andmetega makstud abisummade, abilepingu täitmise ja kõikide muude ettevõttes/tehases algatatud investeerimisprojektide kohta);

| — | kuue kuu jooksul pärast abi viimase osamakse väljamaksmist teatatud maksegraafiku alusel üksikasjaliku lõpparuande. |
| --- | --- |

—

kuue kuu jooksul pärast abi viimase osamakse väljamaksmist teatatud maksegraafiku alusel üksikasjaliku lõpparuande.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 9. juuli 2014

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  ELT C 333, 30.10.2012, lk 17.

1

(2)  ELT C 54, 4.3.2006, lk 13.

2

(3)  ELT C 223, 16.9.2009, lk 3.

3

(4)  Vt joonealune märkus 1.

4

(5)  Leipzig on nn statistilise mõju piirkond; vt komisjoni 8. novembri 2006. aasta otsus riigiabi asjas N 459/06 – Saksamaa regionaalabi kaart 2007–2013 (ELT C 295, 5.12.2006, lk 6). Leipzigi suhtes kehtib artikli 107 lõike 3 punktis c sätestatud erand regionaalabi kohta, mille ülemmäär on 1. jaanuarist 2011 kuni 30. juunini 2014. aastal 20 %.

5

(6)  Saksamaa on kinnitanud, et esitatud turuandmed hõlmavad kõiki Volkswageni kontserni toodetud või müüdud sõidukeid, samal ajal kui turuosa andmed põhinevad ainult sõiduautodel.

6

(7)  POLK ja IHS Global Insight on suured turu-uuringute ettevõtjad, kes analüüsivad sõidukiturgu.

7

(8)  Ärisaladus.

8

(9)  Käesolevas otsuses loetletud nüüdisväärtused arvutatakse teate esitamise kuupäeval (2011. aasta detsember) kehtiva baasmäära 2,05 % alusel, millele tuleb lisada 100 baaspunkti vastavalt komisjoni teatisele viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (ELT C 14, 19.1.2008, lk 6).

9

(10)  2010. aasta investeerimistoetuste seaduse lühikirjelduse avaldas komisjon numbri X 167/08 all (ELT C 280, 20.11.2009, lk 5).

10

(11)  Piirkondliku majandusstruktuuri parandamise ühisülesande koordineerimise raamistiku lühikirjeldus on avaldatud numbri XR 31/07 all (ELT C 102, 5.5.2007, lk 11).

11

(12)  Vt komisjoni otsus K(2011) 6479 lõplik, 20. september 2011 (N 559/10 – Ühendkuningriik – Ulatuslik investeerimisprojekt – Jaguar Cars) (ELT C 22, 27.1.2012, lk 2).

12

(13)  Ajavahemikul 2010–2015, aastal enne investeeringu algust ja aastal pärast investeeringu lõppu on Volkswageni kontserni turuosa POLKi kohases B-segmendis EMP ja Põhja-Ameerika turgudel koos võetuna ning IHS Global Insighti kohases linnamaasturite D-segmendis nii EMPs kui ka EMPs ja Põhja-Ameerikas kokku alla 25 %.

13

(14)  POLKi kohase B-segmendi puhul ei ületa võimsuse kasv 5 % künnist.

14

(15)  Eelduses, et tööhõive kordaja on 2,5, tugineb Saksamaa empiirilistele andmetele, mis on avaldatud võrdlusuuringutes; vt Meißner (2009): Automobilproduktion in der Prozess- oder Wertschöpfungskette, esitlus 28. oktoobril 2009 Brandenburgis; Kleinhenz, Heblich, Gold (2006): Das BMW Werk Regensburg – Wirtschaftliche und soziale Vernetzung in der Region; University of South Carolina (2002): The Economic Impact of BMW on South Carolina; Woodward, Guimaraes (2008): BMW in South Carolina: The Economic Impact of a Leading Sustainable Enterprise; Gesellschaft für Wirtschaftliche Strukturforschung mbH (2011): Gute Wachstumsperspektiven trotz zukünftiger Herausforderungen; Gehrke, Krawczyk et al. (2009): Die Bedeutung der Automobilindustrie für die deutsche Volkswirtschaft im europäischen Kontext.

15

The Economic Impact of BMW on South Carolina

The Economic Impact of a Leading Sustainable Enterprise

et al

(16)  Komisjoni otsus, 23. september 2009, C 46/08 (ELT L 29, 2.2.2010, lk 8), põhjendus 171.

16

(17)  Allikad: Saksimaa Statistikaamet (juuli 2012), Saksamaa Statistikaamet (statistika aastaraamat 2012) – SKP elaniku kohta; Saksamaa Tööamet – töötus elaniku kohta protsentides; Saksimaa statistika aastaraamat 2011 – kasutada jääv sissetulek elaniku kohta.

17

(18)  Viiendat stsenaariumi esialgu vaatluse alla ei võetud, sest seda ei peetud kasumlikuks. Porsche Leipzig GmbH tegevjuhtkonna algatusel suutis Porsche Leipzig selle väite pärast lühikese aja jooksul koostatud esialgset asukoha tootmiskulude arvutust ümber lükata.

18

(19)  Juhatuse tootekomisjon valis [2010] võrdlusaluseks esimese stsenaariumi, [2010] kolmanda stsenaariumi ja [2010] viienda stsenaariumi.

19

(20)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1628/2006, 24. oktoober 2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist investeeringuteks ette nähtud regionaalabi suhtes (ELT L 302, 1.11.2006, lk 29).

20

(21)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 800/2008, 6. august 2008, EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (ELT L 214, 9.8.2008, lk 3).

21

(22)  ELT C 209, 23.7.2013, lk 1.

22

(23)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

23

(24)  Vt joonealune märkus 11

24

(25)  Riigiabi otsused: SA.30340 Fiat Powertrain Technologies, 9. veebruar 2011, K(2011) 612 (ELT C 151, 21.5.2011, lk 5); SA. 32169 Volkswagen Sachsen, 13. juuli 2011, K(2011) 4935 (ELT C 361, 10.12.2011, lk 17).

25

(26)  SA.27913, C 31/2009, HUN – Ulatuslik investeerimisprojekt – Abi ettevõtjale Audi Hungaria Motor Kft, 28. oktoober 2009, K(2009) 8131 (ELT C 64, 16.3.2010, lk 15); 6. juuli 2010. aasta pikendamisotsus, K(2010) 4474 (ELT C 243, 10.9.2010, lk 4); 13. juuli 2011, K(2011) 4935, SA.32169, C/2011 – DE – Ulatuslik investeerimisprojekt – Abi ettevõtjale Volkswagen Sachsen (ELT C 361, 10.12.2011, lk 17).

26

(27)  Vt joonealune märkus 15.

27

(28)  Vt joonealune märkus 17.

28

---