# Službeni list L 277/2015

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 277 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Svezak 58.22. listopada 2015. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 277

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Svezak 58.22. listopada 2015.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEĐUNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2015/1893 od 5. listopada 2015. o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Republike Madagaskara i Europske zajednice | 1 |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2015/1894 od 5. listopada 2015. o sklapanju Protokola između Europske unije i Republike Kabo Verdea o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u području ribarstva između Europske zajednice i Republike Kabo Verdea | 4 |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2015/1895 оd 16. listopada 2015. o zabrani ribolova grdobine u zonama VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e za plovila koja plove pod zastavom Belgije | 7 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2015/1896 оd 16. listopada 2015. o zabrani ribolova oslića u zonama VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e za plovila koja plove pod zastavom Belgije | 9 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1897 оd 21. listopada 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2056/2001 u pogledu obveze iskrcavanja | 11 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2015/1898 оd 21. listopada 2015. o uskraćivanju odobrenja za zdravstvenu tvrdnju koja se navodi na hrani, osim onih koje se odnose na smanjenje rizika od neke bolesti te na razvoj i zdravlje djece (
  1
  ) | 13 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1899 оd 21. listopada 2015. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća | 15 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2015/1900 od 5. listopada 2015. o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Europske unije u Vijeću za stabilizaciju i pridruživanje osnovanom Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Bosne i Hercegovine, s druge strane, u vezi s Odlukom Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje o donošenju svojeg poslovnika | 17 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2015/1901 оd 20. listopada 2015. o utvrđivanju pravila certificiranja i obrasca zdravstvenog certifikata za uvoz pošiljaka živih životinja i proizvoda životinjskog podrijetla iz Novog Zelanda u Uniju i stavljanju izvan snage Odluke 2003/56/EZ
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 7013)

   (
  1
  ) | 32 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

*

Odluka Vijeća (EU) 2015/1893 od 5. listopada 2015. o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Republike Madagaskara i Europske zajednice

1

*

Odluka Vijeća (EU) 2015/1894 od 5. listopada 2015. o sklapanju Protokola između Europske unije i Republike Kabo Verdea o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u području ribarstva između Europske zajednice i Republike Kabo Verdea

4

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) 2015/1895 оd 16. listopada 2015. o zabrani ribolova grdobine u zonama VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e za plovila koja plove pod zastavom Belgije

7

*

Uredba Komisije (EU) 2015/1896 оd 16. listopada 2015. o zabrani ribolova oslića u zonama VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e za plovila koja plove pod zastavom Belgije

9

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1897 оd 21. listopada 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2056/2001 u pogledu obveze iskrcavanja

11

*

Uredba Komisije (EU) 2015/1898 оd 21. listopada 2015. o uskraćivanju odobrenja za zdravstvenu tvrdnju koja se navodi na hrani, osim onih koje se odnose na smanjenje rizika od neke bolesti te na razvoj i zdravlje djece (
  1
  )

1

13

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1899 оd 21. listopada 2015. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

15

ODLUKE

*

Odluka Vijeća (EU) 2015/1900 od 5. listopada 2015. o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Europske unije u Vijeću za stabilizaciju i pridruživanje osnovanom Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Bosne i Hercegovine, s druge strane, u vezi s Odlukom Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje o donošenju svojeg poslovnika

17

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2015/1901 оd 20. listopada 2015. o utvrđivanju pravila certificiranja i obrasca zdravstvenog certifikata za uvoz pošiljaka živih životinja i proizvoda životinjskog podrijetla iz Novog Zelanda u Uniju i stavljanju izvan snage Odluke 2003/56/EZ
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 7013)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 7013)

1

32

| | | III.   Drugi akti |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR |
| | * | Odluka Nadzornog tijela EFTA-e br. 244/14/COL od 26. lipnja 2014. o mogućim potporama nakladniku Nasjonal digital læringsarena (NDLA) [2015/1902] | 41 |

III.   Drugi akti

EUROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

*

Odluka Nadzornog tijela EFTA-e br. 244/14/COL od 26. lipnja 2014. o mogućim potporama nakladniku Nasjonal digital læringsarena (NDLA) [2015/1902]

41

| | | Ispravci |
| --- | --- | --- |
| | * | Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 140/2014 оd 13. veljače 2014. o odobravanju aktivne tvari spinetoram, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 ( SL L 44, 14.2.2014. ) | 60 |
| | * | Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 447/2014 оd 2. svibnja 2014. o posebnim pravilima primjene Uredbe (EU) br. 231/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi instrumenta pretpristupne pomoći (IPA II) ( SL L 132, 3.5.2014. ) | 60 |
| | * | Ispravak Uredbe (EZ) br. 1013/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2006. o pošiljkama otpada ( SL L 190, 12.7.2006. )
  (Posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 15., svezak 16, str. 86.) | 61 |

Ispravci

*

Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 140/2014 оd 13. veljače 2014. o odobravanju aktivne tvari spinetoram, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 ( SL L 44, 14.2.2014. )

( SL L 44, 14.2.2014. )

60

*

Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 447/2014 оd 2. svibnja 2014. o posebnim pravilima primjene Uredbe (EU) br. 231/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi instrumenta pretpristupne pomoći (IPA II) ( SL L 132, 3.5.2014. )

( SL L 132, 3.5.2014. )

60

*

Ispravak Uredbe (EZ) br. 1013/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2006. o pošiljkama otpada ( SL L 190, 12.7.2006. )
  (Posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 15., svezak 16, str. 86.)

( SL L 190, 12.7.2006. )

(Posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 15., svezak 16, str. 86.)

61

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

| 22.10.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 277/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 277/1

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2015/1893

od 5. listopada 2015.

o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Republike Madagaskara i Europske zajednice

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43. u vezi s člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) i člankom 218. stavkom 7.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta,

budući da:

| (1) | Vijeće je 15. studenoga 2007. donijelo Uredbu (EZ) br. 31/2008 o sklapanju Sporazuma o partnerstvu u sektoru ribarstva između Europske zajednice i Republike Madagaskara (1) (dalje u tekstu: „Sporazum”). Postojeći protokol uz Sporazum prestao je važiti 31. prosinca 2014. |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je 15. studenoga 2007. donijelo Uredbu (EZ) br. 31/2008 o sklapanju Sporazuma o partnerstvu u sektoru ribarstva između Europske zajednice i Republike Madagaskara (1) (dalje u tekstu: „Sporazum”). Postojeći protokol uz Sporazum prestao je važiti 31. prosinca 2014.

| (2) | Europska unija u pregovorima s Republikom Madagaskarom dogovorila je novi protokol uz Sporazum (dalje u tekstu: „Protokol”) kojim se plovilima Unije dodjeljuju ribolovne mogućnosti u ribolovnoj zoni pod jurisdikcijom Republike Madagaskara. |
| --- | --- |

(2)

Europska unija u pregovorima s Republikom Madagaskarom dogovorila je novi protokol uz Sporazum (dalje u tekstu: „Protokol”) kojim se plovilima Unije dodjeljuju ribolovne mogućnosti u ribolovnoj zoni pod jurisdikcijom Republike Madagaskara.

| (3) | Protokol je potpisan u skladu s Odlukom Vijeća 2014/929/EU (2) te se privremeno primjenjuje od 1. siječnja 2015. |
| --- | --- |

(3)

Protokol je potpisan u skladu s Odlukom Vijeća 2014/929/EU (2) te se privremeno primjenjuje od 1. siječnja 2015.

| (4) | Člankom 9. Sporazuma osnovan je Zajednički odbor koji je odgovoran za praćenje primjene Sporazuma. Nadalje, u skladu s Protokolom, Zajednički odbor može odobriti određene izmjene Protokola. Radi olakšavanja odobravanja tih izmjena, primjereno je ovlastiti Komisiju, podložno posebnim uvjetima, za njihovo odobravanje na temelju pojednostavnjenog postupka. |
| --- | --- |

(4)

Člankom 9. Sporazuma osnovan je Zajednički odbor koji je odgovoran za praćenje primjene Sporazuma. Nadalje, u skladu s Protokolom, Zajednički odbor može odobriti određene izmjene Protokola. Radi olakšavanja odobravanja tih izmjena, primjereno je ovlastiti Komisiju, podložno posebnim uvjetima, za njihovo odobravanje na temelju pojednostavnjenog postupka.

| (5) | Protokol bi trebalo odobriti, |
| --- | --- |

(5)

Protokol bi trebalo odobriti,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Protokol o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Republike Madagaskara i Europske zajednice odobrava se u ime Unije.

Članak 2.

Predsjednik Vijeća u ime Unije šalje obavijest predviđenu člankom 16. Protokola.

Članak 3.

Podložno odredbama i uvjetima navedenima u Prilogu, Komisija je ovlaštena odobriti, u ime Unije, izmjene Protokola u okviru Zajedničkog odbora.

Članak 4.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Luxembourgu 5. listopada 2015.

Za Vijeće

Predsjednik

N. SCHMIT

---

(1)  SL L 15, 18.1.2008., str. 1.

1

(2)  SL L 365, 19.12.2014., str. 6.

2

---

PRILOG

Opseg ovlaštenja i postupak za utvrđivanje stajališta Unije u okviru Zajedničkog odbora

| 1. | Komisija je ovlaštena pregovarati s Republikom Madagaskarom i, prema potrebi te podložno poštovanju točke 3. ovog Priloga, odobriti izmjene Protokola u odnosu na sljedeća pitanja:






  (a) | revidiranje ribolovnih mogućnosti, kao i revidiranje financijskog doprinosa te s tim povezane izmjene Protokola i njegova Priloga, u skladu s člankom 8. stavcima 1. i 2. Protokola; |
| --- | --- | --- |

1.

Komisija je ovlaštena pregovarati s Republikom Madagaskarom i, prema potrebi te podložno poštovanju točke 3. ovog Priloga, odobriti izmjene Protokola u odnosu na sljedeća pitanja:

(a)

revidiranje ribolovnih mogućnosti, kao i revidiranje financijskog doprinosa te s tim povezane izmjene Protokola i njegova Priloga, u skladu s člankom 8. stavcima 1. i 2. Protokola;

| (b) | utvrđivanje ribolovnih mogućnosti u skladu s člankom 9. stavkom 6. Protokola; |
| --- | --- |

(b)

utvrđivanje ribolovnih mogućnosti u skladu s člankom 9. stavkom 6. Protokola;

| (c) | odluku o načinima sektorske potpore u skladu s člankom 6. Protokola; |
| --- | --- |

(c)

odluku o načinima sektorske potpore u skladu s člankom 6. Protokola;

| (d) | usvajanje mjera u svrhu održivoga gospodarenja ribolovnim resursima obuhvaćenima Protokolom te u pogledu aktivnosti ribarskih plovila Unije, u skladu s člankom 7. stavkom 4. Protokola; |
| --- | --- |

(d)

usvajanje mjera u svrhu održivoga gospodarenja ribolovnim resursima obuhvaćenima Protokolom te u pogledu aktivnosti ribarskih plovila Unije, u skladu s člankom 7. stavkom 4. Protokola;

| (e) | prilagodbu odredaba koje se odnose na uvjete za obavljanje ribolova i pravila za primjenu Protokola i njegovih priloga, u skladu s člankom 8. stavkom 3. Protokola. |
| --- | --- |

(e)

prilagodbu odredaba koje se odnose na uvjete za obavljanje ribolova i pravila za primjenu Protokola i njegovih priloga, u skladu s člankom 8. stavkom 3. Protokola.

| 2. | U okviru Zajedničkog odbora Unija:






  (a) | djeluje u skladu s ciljevima koje Unija želi postići u okviru zajedničke ribarstvene politike; |
| --- | --- | --- |

2.

U okviru Zajedničkog odbora Unija:

(a)

djeluje u skladu s ciljevima koje Unija želi postići u okviru zajedničke ribarstvene politike;

| (b) | poštuje zaključke Vijeća od 19. ožujka 2012. o Komunikaciji o vanjskoj dimenziji zajedničke ribarstvene politike; |
| --- | --- |

(b)

poštuje zaključke Vijeća od 19. ožujka 2012. o Komunikaciji o vanjskoj dimenziji zajedničke ribarstvene politike;

| (c) | promiče stajališta usklađena s mjerodavnim pravilima koja su donijele regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom. |
| --- | --- |

(c)

promiče stajališta usklađena s mjerodavnim pravilima koja su donijele regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom.

| 3. | Kada se na sastanku Zajedničkog odbora predviđa donošenje odluke o izmjenama Protokola kako je navedeno u točki 1., poduzimaju se mjere potrebne kako bi se osiguralo da stajalište koje će se izraziti u ime Unije uzima u obzir najnovije statističke, biološke i druge relevantne informacije dostavljene Komisiji.
  U tu svrhu i na temelju tih informacija službe Komisije Vijeću ili njegovim pripremnim tijelima, dovoljno vremena prije relevantnog sastanka Zajedničkog odbora, šalju na razmatranje i odobrenje dokument koji sadržava pojedinosti o prijedlogu stajališta Unije.
  U odnosu na pitanja iz točke 1. podtočaka (a) i (b), za odobravanje predviđenog stajališta Unije od strane Vijeća zahtijeva se kvalificirana većina glasova. U ostalim slučajevima stajalište Unije predviđeno u pripremnom dokumentu smatra se odobrenim, osim ako se tomu protivi određeni broj država članica koji predstavlja blokirajuću manjinu tijekom sastanka pripremnog tijela Vijeća ili u roku od dvadeset dana od primitka pripremnog dokumenta, ovisno o tome što nastupi ranije. U slučaju protivljenja, pitanje se upućuje Vijeću.
  Ako tijekom daljnjih sastanaka, uključujući sastanke na licu mjesta, nije moguće postići dogovor kako bi stajalište Unije uzelo u obzir nove elemente, pitanje se upućuje Vijeću ili njegovim pripremnim tijelima. |
| --- | --- |

3.

Kada se na sastanku Zajedničkog odbora predviđa donošenje odluke o izmjenama Protokola kako je navedeno u točki 1., poduzimaju se mjere potrebne kako bi se osiguralo da stajalište koje će se izraziti u ime Unije uzima u obzir najnovije statističke, biološke i druge relevantne informacije dostavljene Komisiji.

U tu svrhu i na temelju tih informacija službe Komisije Vijeću ili njegovim pripremnim tijelima, dovoljno vremena prije relevantnog sastanka Zajedničkog odbora, šalju na razmatranje i odobrenje dokument koji sadržava pojedinosti o prijedlogu stajališta Unije.

U odnosu na pitanja iz točke 1. podtočaka (a) i (b), za odobravanje predviđenog stajališta Unije od strane Vijeća zahtijeva se kvalificirana većina glasova. U ostalim slučajevima stajalište Unije predviđeno u pripremnom dokumentu smatra se odobrenim, osim ako se tomu protivi određeni broj država članica koji predstavlja blokirajuću manjinu tijekom sastanka pripremnog tijela Vijeća ili u roku od dvadeset dana od primitka pripremnog dokumenta, ovisno o tome što nastupi ranije. U slučaju protivljenja, pitanje se upućuje Vijeću.

Ako tijekom daljnjih sastanaka, uključujući sastanke na licu mjesta, nije moguće postići dogovor kako bi stajalište Unije uzelo u obzir nove elemente, pitanje se upućuje Vijeću ili njegovim pripremnim tijelima.

| 4. | Komisiju se poziva da pravovremeno poduzme sve mjere potrebne kako bi se osiguralo daljnje postupanje u vezi s odlukom Zajedničkog odbora, uključujući, prema potrebi, objavu relevantne odluke u Službenom listu Europske unije i podnošenje svih prijedloga potrebnih za provedbu te odluke. |
| --- | --- |

4.

Komisiju se poziva da pravovremeno poduzme sve mjere potrebne kako bi se osiguralo daljnje postupanje u vezi s odlukom Zajedničkog odbora, uključujući, prema potrebi, objavu relevantne odluke u Službenom listu Europske unije i podnošenje svih prijedloga potrebnih za provedbu te odluke.

---

| 22.10.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 277/4 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 277/4

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2015/1894

od 5. listopada 2015.

o sklapanju Protokola između Europske unije i Republike Kabo Verdea o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u području ribarstva između Europske zajednice i Republike Kabo Verdea

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43. u vezi s člankom 218. stavkom 6. točkom (a) i člankom 218. stavkom 7.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta,

budući da:

| (1) | Vijeće je 19. prosinca 2006. donošenjem Uredbe (EZ) br. 2027/2006 (1) odobrilo sklapanje Sporazuma o partnerstvu u području ribarstva između Europske zajednice i Republike Kabo Verdea (dalje u tekstu „Sporazum”). Protokol dogovoren između Europske unije i Republike Kabo Verdea o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskom doprinosu predviđenom u Sporazumu o partnerstvu u području ribarstva između dvije stranke (2) istekao je 31. kolovoza 2014. |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je 19. prosinca 2006. donošenjem Uredbe (EZ) br. 2027/2006 (1) odobrilo sklapanje Sporazuma o partnerstvu u području ribarstva između Europske zajednice i Republike Kabo Verdea (dalje u tekstu „Sporazum”). Protokol dogovoren između Europske unije i Republike Kabo Verdea o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskom doprinosu predviđenom u Sporazumu o partnerstvu u području ribarstva između dvije stranke (2) istekao je 31. kolovoza 2014.

| (2) | Unija je u pregovorima s Republikom Kabo Verdeom dogovorila novi Protokol (dalje u tekstu „Protokol”) uz Sporazum kojim se plovilima Unije odobravaju ribolovne mogućnosti u ribolovnoj zoni pod suverenitetom ili nadležnošću u području ribarstva Republike Kabo Verdea. |
| --- | --- |

(2)

Unija je u pregovorima s Republikom Kabo Verdeom dogovorila novi Protokol (dalje u tekstu „Protokol”) uz Sporazum kojim se plovilima Unije odobravaju ribolovne mogućnosti u ribolovnoj zoni pod suverenitetom ili nadležnošću u području ribarstva Republike Kabo Verdea.

| (3) | Odlukom 2014/948//EU (3) Vijeće je odobrilo potpisivanje i privremenu primjenu Protokola, ne dovodeći u pitanje njegovo naknadno sklapanje. |
| --- | --- |

(3)

Odlukom 2014/948//EU (3) Vijeće je odobrilo potpisivanje i privremenu primjenu Protokola, ne dovodeći u pitanje njegovo naknadno sklapanje.

| (4) | Sporazumom se osniva zajednički odbor koji je zadužen za kontrolu njegove provedbe. Također, u skladu s Protokolom, zajednički odbor može odobriti određene njegove izmjene. Radi lakšeg odobravanja tih izmjena, primjereno je ovlastiti Europsku komisiju, podložno posebnim uvjetima, da ih odobri na temelju pojednostavnjenog postupka. |
| --- | --- |

(4)

Sporazumom se osniva zajednički odbor koji je zadužen za kontrolu njegove provedbe. Također, u skladu s Protokolom, zajednički odbor može odobriti određene njegove izmjene. Radi lakšeg odobravanja tih izmjena, primjereno je ovlastiti Europsku komisiju, podložno posebnim uvjetima, da ih odobri na temelju pojednostavnjenog postupka.

| (5) | Protokol bi trebalo odobriti, |
| --- | --- |

(5)

Protokol bi trebalo odobriti,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

U ime Unije sklapa se Protokol između Europske unije i Republike Kabo Verdea o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u području ribarstva između Europske zajednice i Republike Kabo Verdea.

Članak 2.

Predsjednik Vijeća, u ime Unije, daje obavijest predviđenu člankom 16. Protokola.

Članak 3.

Podložno uvjetima i u skladu s odredbama određenima u Prilogu ovoj Odluci i u članku 9. Sporazuma, Komisija je ovlaštena u ime Unije odobriti izmjene Protokola donesene u okviru zajedničkog odbora.

Članak 4.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Luxembourgu 5. listopada 2015.

Za Vijeće

Predsjednik

N. SCHMIT

---

(1)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2027/2006 od 19. prosinca 2006. o sklapanju Sporazuma o partnerstvu u području ribarstva između Europske zajednice i Republike Kabo Verdea (SL L 414, 30.12.2006., str. 1.).

1

(2)  SL L 181, 9.7.2011., str. 2.

2

(3)  Odluka Vijeća 2014/948/EU od 15. prosinca 2014. o potpisivanju, u ime Europske unije, i privremenoj primjeni Protokola između Europske unije i Republike Kabo Verdea o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u području ribarstva između Europske zajednice i Republike Kabo Verdea (SL L 369, 24.12.2014., str. 1.).

3

---

PRILOG

Opseg ovlaštenja i postupak za uspostavu stajališta Unije u zajedničkom odboru

| 1. | Komisija je ovlaštena pregovarati s Republikom Kabo Verdeom i, prema potrebi te podložno poštovanju stavka 3. ovog Priloga, odobriti izmjene Protokola u odnosu na sljedeća pitanja:






  (a) | preispitivanje ribolovnih mogućnosti, razmjerno prilagođavanje financijskog doprinosa te vršenje potrebnih izmjena u skladu s člankom 5. Protokola; |
| --- | --- | --- |

1.

Komisija je ovlaštena pregovarati s Republikom Kabo Verdeom i, prema potrebi te podložno poštovanju stavka 3. ovog Priloga, odobriti izmjene Protokola u odnosu na sljedeća pitanja:

(a)

preispitivanje ribolovnih mogućnosti, razmjerno prilagođavanje financijskog doprinosa te vršenje potrebnih izmjena u skladu s člankom 5. Protokola;

| (b) | odluka o pravilima o sektorskoj potpori u skladu s člankom 3. Protokola; |
| --- | --- |

(b)

odluka o pravilima o sektorskoj potpori u skladu s člankom 3. Protokola;

| (c) | prilagodba odredaba koje se odnose na uvjete za obavljanje ribolova i provedbena pravila Protokola i prilogâ u skladu s člankom 5. stavkom 2. Protokola; |
| --- | --- |

(c)

prilagodba odredaba koje se odnose na uvjete za obavljanje ribolova i provedbena pravila Protokola i prilogâ u skladu s člankom 5. stavkom 2. Protokola;

| (d) | donošenje mjera usmjerenih na održivo upravljanje ribolovnim resursima koje se odnose na aktivnosti plovila Unije u skladu s člankom 4. stavcima 4. i 6. Protokola. |
| --- | --- |

(d)

donošenje mjera usmjerenih na održivo upravljanje ribolovnim resursima koje se odnose na aktivnosti plovila Unije u skladu s člankom 4. stavcima 4. i 6. Protokola.

| 2. | U okviru zajedničkog odbora uspostavljenog člankom 9. Sporazuma, Unija:






  (a) | djeluje u skladu s ciljevima koje Unija želi postići u okviru zajedničke ribarstvene politike; |
| --- | --- | --- |

2.

U okviru zajedničkog odbora uspostavljenog člankom 9. Sporazuma, Unija:

(a)

djeluje u skladu s ciljevima koje Unija želi postići u okviru zajedničke ribarstvene politike;

| (b) | poštuje zaključke Vijeća od 19. ožujka 2012. o Komunikaciji o vanjskoj dimenziji zajedničke ribarstvene politike; |
| --- | --- |

(b)

poštuje zaključke Vijeća od 19. ožujka 2012. o Komunikaciji o vanjskoj dimenziji zajedničke ribarstvene politike;

| (c) | promiče stajališta usklađena s mjerodavnim pravilima koja su donijele regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom. |
| --- | --- |

(c)

promiče stajališta usklađena s mjerodavnim pravilima koja su donijele regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom.

| 3. | Kada se predviđa donošenje odluke o izmjenama Protokola iz stavka 1. na sastanku zajedničkog odbora, poduzimaju se mjere potrebne kako bi se osiguralo da stajalište koje će se izraziti u ime Unije uzima u obzir najnovije statističke, biološke i druge relevantne informacije dostavljene Komisiji.
  U tu svrhu i na temelju tih informacija službe Komisije Vijeću ili njegovim pripremnim tijelima, pravodobno prije relevantnog sastanka zajedničkog odbora, šalju na razmatranje i odobrenje dokument koji sadržava pojedinosti o prijedlogu stajališta Unije.
  U odnosu na pitanja iz stavka 1. točke (a), za odobravanje predviđenog stajališta Unije od strane Vijeća zahtijeva se kvalificirana većina glasova. U ostalim slučajevima stajalište Unije predviđeno u pripremnom dokumentu smatra se odobrenim osim ako se tome protivi određeni broj država članica koji predstavlja blokirajuću manjinu tijekom sastanka pripremnog tijela Vijeća ili u roku od dvadeset dana od primitka pripremnog dokumenta, ovisno o tome što nastupi ranije. U slučaju protivljenja, pitanje se upućuje Vijeću.
  Ako tijekom daljnjih sastanaka, uključujući sastanke na licu mjesta, nije moguće postići dogovor kako bi se stajalištem Unije uzeli u obzir novi elementi, pitanje se upućuje Vijeću ili njegovim pripremnim tijelima.
  Komisija je pozvana poduzeti sve pravodobne mjere potrebne u smislu daljnjeg postupanja u vezi s odlukom zajedničkog odbora, uključujući, prema potrebi, objavu relevantne odluke u Službenom listu Europske unije i podnošenje svih prijedloga potrebnih za provedbu te odluke. |
| --- | --- |

3.

Kada se predviđa donošenje odluke o izmjenama Protokola iz stavka 1. na sastanku zajedničkog odbora, poduzimaju se mjere potrebne kako bi se osiguralo da stajalište koje će se izraziti u ime Unije uzima u obzir najnovije statističke, biološke i druge relevantne informacije dostavljene Komisiji.

U tu svrhu i na temelju tih informacija službe Komisije Vijeću ili njegovim pripremnim tijelima, pravodobno prije relevantnog sastanka zajedničkog odbora, šalju na razmatranje i odobrenje dokument koji sadržava pojedinosti o prijedlogu stajališta Unije.

U odnosu na pitanja iz stavka 1. točke (a), za odobravanje predviđenog stajališta Unije od strane Vijeća zahtijeva se kvalificirana većina glasova. U ostalim slučajevima stajalište Unije predviđeno u pripremnom dokumentu smatra se odobrenim osim ako se tome protivi određeni broj država članica koji predstavlja blokirajuću manjinu tijekom sastanka pripremnog tijela Vijeća ili u roku od dvadeset dana od primitka pripremnog dokumenta, ovisno o tome što nastupi ranije. U slučaju protivljenja, pitanje se upućuje Vijeću.

Ako tijekom daljnjih sastanaka, uključujući sastanke na licu mjesta, nije moguće postići dogovor kako bi se stajalištem Unije uzeli u obzir novi elementi, pitanje se upućuje Vijeću ili njegovim pripremnim tijelima.

Komisija je pozvana poduzeti sve pravodobne mjere potrebne u smislu daljnjeg postupanja u vezi s odlukom zajedničkog odbora, uključujući, prema potrebi, objavu relevantne odluke u Službenom listu Europske unije i podnošenje svih prijedloga potrebnih za provedbu te odluke.

---

UREDBE

| 22.10.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 277/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 277/7

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1895

оd 16. listopada 2015.

o zabrani ribolova grdobine u zonama VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e za plovila koja plove pod zastavom Belgije

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike (1), a posebno njezin članak 36. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Uredbom Vijeća (EU) 2015/104 (2) utvrđuju se kvote za 2015. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Vijeća (EU) 2015/104 (2) utvrđuju se kvote za 2015.

| (2) | Prema informacijama koje je primila Komisija, za ulove stoka iz Priloga ovoj Uredbi ostvarene plovilima koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici iscrpljena je kvota dodijeljena za 2015. |
| --- | --- |

(2)

Prema informacijama koje je primila Komisija, za ulove stoka iz Priloga ovoj Uredbi ostvarene plovilima koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici iscrpljena je kvota dodijeljena za 2015.

| (3) | Stoga je potrebno zabraniti aktivnosti ribolova za taj stok, |
| --- | --- |

(3)

Stoga je potrebno zabraniti aktivnosti ribolova za taj stok,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Iscrpljenje kvote

Ribolovna kvota za 2015. dodijeljena državi članici iz Priloga ovoj Uredbi za stok koji je u njemu naveden smatra se iscrpljenom od datuma utvrđenog u tom Prilogu.

Članak 2.

Zabrane

Aktivnosti ribolova za stok iz Priloga ovoj Uredbi za plovila koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici zabranjuju se od datuma utvrđenog u tom Prilogu. Nakon tog datuma posebno se zabranjuje zadržavati na plovilu, premještati, prekrcavati ili iskrcavati ribu iz tog stoka koja je ulovljena tim plovilima.

Članak 3.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 16. listopada 2015.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

João AGUIAR MACHADO

Glavni direktor za pomorstvo i ribarstvo

---

(1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

1

(2)  Uredba Vijeća (EU) 2015/104 od 19. siječnja 2015. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za 2015. za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koje se primjenjuju u vodama Unije te za plovila Unije u određenim vodama izvan Unije, o izmjeni Uredbe (EU) br. 43/2014 i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 779/2014 (SL L 22, 28.1.2015., str. 1.).

2

---

PRILOG

| Br. | 49/TQ104 |
| --- | --- |
| Država članica | Belgija |
| Stok | ANF/8ABDE. |
| Vrsta | Grdobina (Lophiidae) |
| Zona | VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e |
| Datum zabrane | 19.9.2015. |

Br.

49/TQ104

Država članica

Belgija

Stok

ANF/8ABDE.

Vrsta

Grdobina (Lophiidae)

Zona

VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e

Datum zabrane

19.9.2015.

---

| 22.10.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 277/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 277/9

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1896

оd 16. listopada 2015.

o zabrani ribolova oslića u zonama VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e za plovila koja plove pod zastavom Belgije

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike (1), a posebno njezin članak 36. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Uredbom Vijeća (EU) 2015/104 (2) utvrđuju se kvote za 2015. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Vijeća (EU) 2015/104 (2) utvrđuju se kvote za 2015.

| (2) | Prema informacijama koje je primila Komisija, za ulove stoka iz Priloga ovoj Uredbi ostvarene plovilima koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici iscrpljena je kvota dodijeljena za 2015. |
| --- | --- |

(2)

Prema informacijama koje je primila Komisija, za ulove stoka iz Priloga ovoj Uredbi ostvarene plovilima koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici iscrpljena je kvota dodijeljena za 2015.

| (3) | Stoga je potrebno zabraniti aktivnosti ribolova za taj stok, |
| --- | --- |

(3)

Stoga je potrebno zabraniti aktivnosti ribolova za taj stok,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Iscrpljenje kvote

Ribolovna kvota za 2015. dodijeljena državi članici iz Priloga ovoj Uredbi za stok koji je u njemu naveden smatra se iscrpljenom od datuma utvrđenog u tom Prilogu.

Članak 2.

Zabrane

Aktivnosti ribolova za stok iz Priloga ovoj Uredbi za plovila koja plove pod zastavom države članice iz tog Priloga ili su registrirana u toj državi članici zabranjuju se od datuma utvrđenog u tom Prilogu. Nakon tog datuma posebno se zabranjuje zadržavati na plovilu, premještati, prekrcavati ili iskrcavati ribu iz tog stoka koja je ulovljena tim plovilima.

Članak 3.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 16. listopada 2015.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

João AGUIAR MACHADO

Glavni direktor za pomorstvo i ribarstvo

---

(1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

1

(2)  Uredba Vijeća (EU) 2015/104 od 19. siječnja 2015. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za 2015. za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koje se primjenjuju u vodama Unije te za plovila Unije u određenim vodama izvan Unije, o izmjeni Uredbe (EU) br. 43/2014 i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 779/2014 (SL L 22, 28.1.2015., str. 1.).

2

---

PRILOG

| Br. | 48/TQ104 |
| --- | --- |
| Država članica | Belgija |
| Stok | HKE/8ABDE. |
| Vrsta | Oslić (Merluccius merluccius) |
| Zona | VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e |
| Datum zabrane | 19.9.2015. |

Br.

48/TQ104

Država članica

Belgija

Stok

HKE/8ABDE.

Vrsta

Oslić (Merluccius merluccius)

Zona

VIII.a, VIII.b, VIII.d i VIII.e

Datum zabrane

19.9.2015.

---

| 22.10.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 277/11 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 277/11

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1897

оd 21. listopada 2015.

o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2056/2001 u pogledu obveze iskrcavanja

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 850/98 od 30. ožujka 1998. o očuvanju ribolovnih resursa putem tehničkih mjera za zaštitu nedoraslih morskih organizama (1), a posebno njezin članak 48.,

budući da:

| (1) | Jedan od ciljeva Uredbe (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (2) jest postupno uklanjanje odbačenog ulova uvođenjem obveze iskrcavanja za ulove vrsta koje podliježu ograničenjima ulova. Određenim odredbama Uredbe Komisije (EZ) br. 2056/2001 (3) o utvrđivanju dodatnih tehničkih mjera za obnavljanje stokova bakalara u Sjevernom moru i zapadno od Škotske ribari se obvezuju na odbacivanje ribe. Kako bi se otklonile neusklađenosti između te Uredbe i obveze iskrcavanja i kako bi se obvezu iskrcavanja učinilo operativnom, te bi odredbe trebalo izmijeniti. |
| --- | --- |

(1)

Jedan od ciljeva Uredbe (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (2) jest postupno uklanjanje odbačenog ulova uvođenjem obveze iskrcavanja za ulove vrsta koje podliježu ograničenjima ulova. Određenim odredbama Uredbe Komisije (EZ) br. 2056/2001 (3) o utvrđivanju dodatnih tehničkih mjera za obnavljanje stokova bakalara u Sjevernom moru i zapadno od Škotske ribari se obvezuju na odbacivanje ribe. Kako bi se otklonile neusklađenosti između te Uredbe i obveze iskrcavanja i kako bi se obvezu iskrcavanja učinilo operativnom, te bi odredbe trebalo izmijeniti.

| (2) | Konkretno, kako bi se osigurala provedba obveze iskrcavanja, Uredbu (EZ) br. 2056/2001 trebalo bi izmijeniti uvođenjem zahtjeva da se svi nenamjerni ulovi morskih organizama vrsta koje podliježu obvezi iskrcavanja i koje su ulovljene u količinama koje premašuju ograničenja sastava ulova, iskrcaju i oduzmu od kvota. |
| --- | --- |

(2)

Konkretno, kako bi se osigurala provedba obveze iskrcavanja, Uredbu (EZ) br. 2056/2001 trebalo bi izmijeniti uvođenjem zahtjeva da se svi nenamjerni ulovi morskih organizama vrsta koje podliježu obvezi iskrcavanja i koje su ulovljene u količinama koje premašuju ograničenja sastava ulova, iskrcaju i oduzmu od kvota.

| (3) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za ribarstvo i akvakulturu, |
| --- | --- |

(3)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za ribarstvo i akvakulturu,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Uredba (EZ) br. 2056/2001 mijenja se kako slijedi:

| 1. | U članku 2. dodaje se sljedeća točka 3.:






  „3. | ‚nenamjerni ulovi’ znači slučajni ulovi morskih organizama koje se u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4) mora iskrcati i oduzeti od kvota bilo zbog toga što su ispod minimalne referentne veličine za očuvanje ili zbog toga što premašuju količine dopuštene prema pravilima o sastavu ulova i usputnom ulovu. |
| --- | --- | --- |

1.

U članku 2. dodaje se sljedeća točka 3.:

„3.

‚nenamjerni ulovi’ znači slučajni ulovi morskih organizama koje se u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4) mora iskrcati i oduzeti od kvota bilo zbog toga što su ispod minimalne referentne veličine za očuvanje ili zbog toga što premašuju količine dopuštene prema pravilima o sastavu ulova i usputnom ulovu.

(4)  Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (SL L 354, 28.12.2013., str. 22.).”"

| 2. | Umeće se sljedeći članak 9.a:
  „Članak 9.a
  Ako su morski organizmi vrste koja podliježe obvezi iskrcavanja ulovljeni u količinama koje premašuju dopuštene postotke ili količine navedene u članku 4. stavcima 1. do 6., članku 5. stavku 2., članku 6. stavku 2., članku 7. i članku 8. ove Uredbe, primjenjuje se članak 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Navedene nenamjerne ulove iskrcava se i oduzima od kvota. Takvi se nenamjerni ulovi ne smatraju povredom dopuštenih postotaka sastava ulova utvrđenih u tim člancima.” |
| --- | --- |

2.

Umeće se sljedeći članak 9.a:

„Članak 9.a

Ako su morski organizmi vrste koja podliježe obvezi iskrcavanja ulovljeni u količinama koje premašuju dopuštene postotke ili količine navedene u članku 4. stavcima 1. do 6., članku 5. stavku 2., članku 6. stavku 2., članku 7. i članku 8. ove Uredbe, primjenjuje se članak 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Navedene nenamjerne ulove iskrcava se i oduzima od kvota. Takvi se nenamjerni ulovi ne smatraju povredom dopuštenih postotaka sastava ulova utvrđenih u tim člancima.”

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 21. listopada 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 125, 27.4.1998., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (SL L 354, 28.12.2013., str. 22.).

2

(3)  Uredba Komisije (EZ) br. 2056/2001 od 19. listopada 2001. o utvrđivanju dodatnih tehničkih mjera za obnavljanje stokova bakalara u Sjevernom moru i zapadno od Škotske (SL L 277, 20.10.2001., str. 13.).

3

---

| 22.10.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 277/13 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 277/13

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1898

оd 21. listopada 2015.

o uskraćivanju odobrenja za zdravstvenu tvrdnju koja se navodi na hrani, osim onih koje se odnose na smanjenje rizika od neke bolesti te na razvoj i zdravlje djece

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1924/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o prehrambenim i zdravstvenim tvrdnjama koje se navode na hrani (1), a posebno njezin članak 18. stavak 5.,

budući da:

| (1) | U skladu s Uredbom (EZ) br. 1924/2006 zabranjuju se zdravstvene tvrdnje koje se navode na hrani, osim ako ih je odobrila Komisija u skladu s tom Uredbom i ako su uvrštene na popis dopuštenih tvrdnji. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s Uredbom (EZ) br. 1924/2006 zabranjuju se zdravstvene tvrdnje koje se navode na hrani, osim ako ih je odobrila Komisija u skladu s tom Uredbom i ako su uvrštene na popis dopuštenih tvrdnji.

| (2) | Uredbom (EZ) br. 1924/2006 predviđa se i da subjekti u poslovanju s hranom mogu podnositi zahtjeve za odobrenje zdravstvenih tvrdnji nadležnom nacionalnom tijelu države članice. Nadležno nacionalno tijelo prosljeđuje valjane zahtjeve na znanstvenu procjenu Europskoj agenciji za sigurnost hrane (EFSA), dalje u tekstu „Agencija”, te Komisiji i državama članicama za informaciju. |
| --- | --- |

(2)

Uredbom (EZ) br. 1924/2006 predviđa se i da subjekti u poslovanju s hranom mogu podnositi zahtjeve za odobrenje zdravstvenih tvrdnji nadležnom nacionalnom tijelu države članice. Nadležno nacionalno tijelo prosljeđuje valjane zahtjeve na znanstvenu procjenu Europskoj agenciji za sigurnost hrane (EFSA), dalje u tekstu „Agencija”, te Komisiji i državama članicama za informaciju.

| (3) | Agencija daje mišljenje o dotičnoj zdravstvenoj tvrdnji. |
| --- | --- |

(3)

Agencija daje mišljenje o dotičnoj zdravstvenoj tvrdnji.

| (4) | Komisija odlučuje hoće li odobriti zdravstvene tvrdnje, uzimajući u obzir mišljenje Agencije. |
| --- | --- |

(4)

Komisija odlučuje hoće li odobriti zdravstvene tvrdnje, uzimajući u obzir mišljenje Agencije.

| (5) | Na temelju zahtjeva trgovačkog društva Clasado Limited koji je podnesen u skladu s člankom 13. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1924/2006, zatraženo je mišljenje Agencije o zdravstvenoj tvrdnji povezanoj s djelovanjem proizvoda Bimuno® GOS i smanjenjem gastrointestinalnih nelagoda (Predmet br. EFSA-Q-2014-00022 (2)). Tvrdnja koju je predložio podnositelj zahtjeva glasila je kako slijedi: „Redovito svakodnevno uzimanje 1,37 g galaktooligosaharida iz proizvoda Bimuno® može smanjiti probavne nelagode.” |
| --- | --- |

(5)

Na temelju zahtjeva trgovačkog društva Clasado Limited koji je podnesen u skladu s člankom 13. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1924/2006, zatraženo je mišljenje Agencije o zdravstvenoj tvrdnji povezanoj s djelovanjem proizvoda Bimuno® GOS i smanjenjem gastrointestinalnih nelagoda (Predmet br. EFSA-Q-2014-00022 (2)). Tvrdnja koju je predložio podnositelj zahtjeva glasila je kako slijedi: „Redovito svakodnevno uzimanje 1,37 g galaktooligosaharida iz proizvoda Bimuno® može smanjiti probavne nelagode.”

| (6) | Komisija i države članice primile su 16. srpnja 2014. znanstveno mišljenje Agencije koja je zaključila da na temelju dostavljenih podataka nije utvrđena uzročno-posljedična veza između uzimanja pripravka Bimuno® GOS i smanjenja gastrointestinalnih nelagoda. Agencija je u svojem mišljenju navela i da su sve druge studije provedene na ljudima i drugim bićima koje je dostavio podnositelj zahtjeva, s izuzetkom jedne neobjavljene intervencijske studije provedene na ljudima, već dostavljene u prethodnim zahtjevima povezanima s istom tvrdnjom te da su negativno ocijenjene (3). Stoga tu tvrdnju ne bi trebalo odobriti jer nije u skladu sa zahtjevima Uredbe (EZ) br. 1924/2006. |
| --- | --- |

(6)

Komisija i države članice primile su 16. srpnja 2014. znanstveno mišljenje Agencije koja je zaključila da na temelju dostavljenih podataka nije utvrđena uzročno-posljedična veza između uzimanja pripravka Bimuno® GOS i smanjenja gastrointestinalnih nelagoda. Agencija je u svojem mišljenju navela i da su sve druge studije provedene na ljudima i drugim bićima koje je dostavio podnositelj zahtjeva, s izuzetkom jedne neobjavljene intervencijske studije provedene na ljudima, već dostavljene u prethodnim zahtjevima povezanima s istom tvrdnjom te da su negativno ocijenjene (3). Stoga tu tvrdnju ne bi trebalo odobriti jer nije u skladu sa zahtjevima Uredbe (EZ) br. 1924/2006.

| (7) | Pri određivanju mjera predviđenih ovom Uredbom Komisija je uzela u obzir primjedbe koje su joj dostavili podnositelj zahtjeva i predstavnici javnosti u skladu s člankom 16. stavkom 6. Uredbe (EZ) br. 1924/2006. |
| --- | --- |

(7)

Pri određivanju mjera predviđenih ovom Uredbom Komisija je uzela u obzir primjedbe koje su joj dostavili podnositelj zahtjeva i predstavnici javnosti u skladu s člankom 16. stavkom 6. Uredbe (EZ) br. 1924/2006.

| (8) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(8)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Zdravstvena tvrdnja navedena u Prilogu ovoj Uredbi ne uvrštava se na popis dopuštenih tvrdnji Unije kako je predviđeno člankom 13. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1924/2006.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 21. listopada 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 404, 30.12.2006., str. 9.

1

(2)  EFSA Journal 2014.; 12(7):3756.

2

(3)  EFSA Journal 2011.; 9(12):2472, EFSA Journal 2013.; 11(6):3259.

3

---

PRILOG

Odbijena zdravstvena tvrdnja

| Zahtjev – Odgovarajuće odredbe Uredbe (EZ) br. 1924/2006 | Hranjiva tvar, tvar, hrana ili kategorija hrane | Tvrdnja | Referentni broj mišljenja EFSA-e |
| --- | --- | --- | --- |
| Članak 13. stavak 5. – zdravstvena tvrdnja koja se temelji na novim znanstvenim dokazima i/ili uključuje zahtjev za zaštitu vlasničkih podataka | Bimuno® GOS | Redovito svakodnevno uzimanje 1,37 g galaktooligosaharida iz proizvoda Bimuno® može smanjiti probavne nelagode | Q-2014-00022 |

Zahtjev – Odgovarajuće odredbe Uredbe (EZ) br. 1924/2006

Hranjiva tvar, tvar, hrana ili kategorija hrane

Tvrdnja

Referentni broj mišljenja EFSA-e

Članak 13. stavak 5. – zdravstvena tvrdnja koja se temelji na novim znanstvenim dokazima i/ili uključuje zahtjev za zaštitu vlasničkih podataka

Bimuno® GOS

Redovito svakodnevno uzimanje 1,37 g galaktooligosaharida iz proizvoda Bimuno® može smanjiti probavne nelagode

Q-2014-00022

---

| 22.10.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 277/15 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 277/15

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1899

оd 21. listopada 2015.

o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

| (2) | Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(2)

Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 21. listopada 2015.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

2

---

PRILOG

Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka treće zemlje (1) | Standardna uvozna vrijednost |
| 0702 00 00 | AL | 40,5 |
| MA | 115,6 |
| MK | 60,3 |
| TR | 95,4 |
| ZZ | 78,0 |
| 0707 00 05 | AL | 38,5 |
| MK | 46,1 |
| TR | 112,1 |
| ZZ | 65,6 |
| 0709 93 10 | MA | 107,9 |
| TR | 143,0 |
| ZZ | 125,5 |
| 0805 50 10 | AR | 152,4 |
| TR | 101,4 |
| UY | 74,0 |
| ZA | 148,6 |
| ZZ | 119,1 |
| 0806 10 10 | BR | 249,3 |
| EG | 199,4 |
| MK | 96,9 |
| PE | 73,3 |
| TR | 167,2 |
| ZZ | 157,2 |
| 0808 10 80 | AR | 124,2 |
| CL | 121,6 |
| NZ | 137,0 |
| US | 120,3 |
| ZA | 157,5 |
| ZZ | 132,1 |
| 0808 30 90 | TR | 133,5 |
| XS | 96,6 |
| ZZ | 115,1 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka treće zemlje (1)

Standardna uvozna vrijednost

0702 00 00

AL

40,5

MA

115,6

MK

60,3

TR

95,4

ZZ

78,0

0707 00 05

AL

38,5

MK

46,1

TR

112,1

ZZ

65,6

0709 93 10

MA

107,9

TR

143,0

ZZ

125,5

0805 50 10

AR

152,4

TR

101,4

UY

74,0

ZA

148,6

ZZ

119,1

0806 10 10

BR

249,3

EG

199,4

MK

96,9

PE

73,3

TR

167,2

ZZ

157,2

0808 10 80

AR

124,2

CL

121,6

NZ

137,0

US

120,3

ZA

157,5

ZZ

132,1

0808 30 90

TR

133,5

XS

96,6

ZZ

115,1

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.

---

ODLUKE

| 22.10.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 277/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 277/17

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2015/1900

od 5. listopada 2015.

o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Europske unije u Vijeću za stabilizaciju i pridruživanje osnovanom Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Bosne i Hercegovine, s druge strane, u vezi s Odlukom Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje o donošenju svojeg poslovnika

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 217. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Člankom 115. Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Bosne i Hercegovine, s druge strane („Sporazum”), osniva se Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje. |
| --- | --- |

(1)

Člankom 115. Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Bosne i Hercegovine, s druge strane („Sporazum”), osniva se Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje.

| (2) | Člankom 116. Sporazuma predviđa se da Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje treba donijeti svoj poslovnik. |
| --- | --- |

(2)

Člankom 116. Sporazuma predviđa se da Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje treba donijeti svoj poslovnik.

| (3) | Člankom 118. Sporazuma predviđa se da Vijeću za stabilizaciju i pridruživanje treba pomagati Odbor za stabilizaciju i pridruživanje („Odbor”). |
| --- | --- |

(3)

Člankom 118. Sporazuma predviđa se da Vijeću za stabilizaciju i pridruživanje treba pomagati Odbor za stabilizaciju i pridruživanje („Odbor”).

| (4) | Člankom 118. Sporazuma također se predviđa da Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje u svojem poslovniku treba utvrditi dužnosti Odbora te da Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje može bilo koju svoju ovlasti prenijeti na Odbor. |
| --- | --- |

(4)

Člankom 118. Sporazuma također se predviđa da Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje u svojem poslovniku treba utvrditi dužnosti Odbora te da Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje može bilo koju svoju ovlasti prenijeti na Odbor.

| (5) | Člankom 120. Sporazuma predviđa se da Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje može odlučiti da osnuje druge posebne odbore ili tijela koja mu mogu pomagati u obavljanju njegovih dužnosti. Osim toga, predviđa se da Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje u svojem poslovniku treba odrediti sastav i dužnosti takvih odbora i tijela te način njihova rada, |
| --- | --- |

(5)

Člankom 120. Sporazuma predviđa se da Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje može odlučiti da osnuje druge posebne odbore ili tijela koja mu mogu pomagati u obavljanju njegovih dužnosti. Osim toga, predviđa se da Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje u svojem poslovniku treba odrediti sastav i dužnosti takvih odbora i tijela te način njihova rada,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Jedini članak

Stajalište koje u ime Europske unije treba donijeti u okviru Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje osnovanog člankom 115. Sporazuma, u vezi s Odlukom Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje o donošenju svojeg poslovnika, temelji se na nacrtu odluke Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje priloženom ovoj Odluci.

Manje izmjene ovog nacrta odluke mogu se prihvatiti bez daljnje odluke Vijeća.

Sastavljeno u Luxembourgu 5. listopada 2015.

Za Vijeće

Predsjednik

N. SCHMIT

---

ODLUKA BR. 1 VIJEĆA ZA STABILIZACIJU I PRIDRUŽIVANJE EU-BOSNA I HERCEGOVINA

od [datum]

o donošenju svojeg poslovnika

VIJEĆE ZA STABILIZACIJU I PRIDRUŽIVANJE,

uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Bosne i Hercegovine, s druge strane („Sporazum”), a posebno njegove članke 115., 116., 118. i 120.,

budući da je Sporazum stupio na snagu 1. lipnja 2015.,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Predsjedanje

Stranke naizmjence predsjedaju Vijećem za stabilizaciju i pridruživanje na razdoblje od 12 mjeseci. Prvo razdoblje započinje na datum prvog sastanka Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje i završava 31. prosinca iste godine.

Članak 2.

Sastanci

Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje sastaje se na ministarskoj razini jednom godišnje. Izvanredne sjednice Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje mogu se održati na zahtjev bilo koje stranke, ako stranke tako dogovore. Osim ako stranke dogovore drugačije, svaka sjednica Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje održava se na uobičajenom mjestu za sastanke Vijeća Europske unije na datum koji su dogovorile dvije stranke. Sastanke Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje zajednički sazivaju tajnici Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje u dogovoru s predsjednikom.

Članak 3.

Zastupanje

Ako nisu u mogućnosti prisustvovati sastanku, članovi Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje mogu biti zastupani. Ako član želi biti zastupan na takav način, o imenu svog zastupnika mora obavijestiti predsjednika prije sastanka na kojem će na takav način biti zastupan. Zastupnik člana Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje koristi se svim pravima tog člana.

Članak 4.

Delegacije

Članove Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje mogu pratiti dužnosnici. Prije svakog sastanka predsjednika se obavješćuje o predviđenom sastavu delegacije svake stranke. Predstavnik Europske investicijske banke prisustvuje sastancima Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje kao promatrač kada se na dnevnom redu nalaze pitanja koja se tiču te banke. Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje može pozvati nečlanove da prisustvuju njegovim sastancima kako bi mu pružili informacije o određenim pitanjima.

Članak 5.

Tajništvo

Dužnosnik Glavnog tajništva Vijeća Europske unije i dužnosnik Misije Bosne i Hercegovine pri Europskoj uniji zajednički djeluju kao tajnici Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje.

Članak 6.

Korespondencija

Korespondencija naslovljena na Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje šalje se predsjedniku Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje na adresu Glavnog tajništva Vijeća Europske unije.

Dvoje tajnika osigurava prosljeđivanje korespondencije predsjedniku Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje i, prema potrebi, ostalim članovima Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje. Korespondenciju koju se tako prosljeđuje šalje se Glavnom tajništvu Komisije, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, stalnim predstavništvima država članica i Misiji Bosne i Hercegovine pri Europskoj uniji.

Dvoje tajnika šalju priopćenja predsjednika Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje adresatima i prosljeđuju ih, prema potrebi, ostalim članovima Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje iz drugog stavka.

Članak 7.

Javnost

Ako nije drugačije odlučeno, sastanci Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje nisu javni.

Članak 8.

Dnevni red sastanaka

1.   Predsjednik sastavlja okvirni dnevni red za svaki sastanak. Njega tajnici Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje prosljeđuju adresatima iz članka 6. najkasnije 15 dana prije početka sastanka. Okvirni dnevni red sadržava točke u vezi s kojima je predsjednik zaprimio zahtjev za uključivanje u dnevni red najkasnije 21 dan prije početka sastanka, pri čemu se točke uključuju u okvirni dnevni red samo ako je popratna dokumentacija proslijeđena tajnicima najkasnije na dan slanja dnevnog reda. Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje donosi dnevni red na početku svakog sastanka. U dnevni red moguće je uključiti točku koja se ne nalazi na okvirnom dnevnom redu ako su se obje stranke o tome dogovorile.

2.   U dogovoru s dvjema strankama predsjednik može skratiti rok utvrđen u stavku 1. kako bi u obzir uzeo zahtjeve određenog slučaja.

Članak 9.

Zapisnik

Nacrt zapisnika svakog sastanka sastavlja dvoje tajnika. U pravilu se u zapisniku u vezi sa svakom točkom dnevnog reda navodi:

| — | dokumentacija koja je podnesena Vijeću za stabilizaciju i pridruživanje, |
| --- | --- |

—

dokumentacija koja je podnesena Vijeću za stabilizaciju i pridruživanje,

| — | izjave čije je uključivanje u zapisnik zahtijevao član Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje, |
| --- | --- |

—

izjave čije je uključivanje u zapisnik zahtijevao član Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje,

| — | donesene odluke i dane preporuke, dogovorene izjave i usvojene zaključke. |
| --- | --- |

—

donesene odluke i dane preporuke, dogovorene izjave i usvojene zaključke.

Nacrt zapisnika podnosi se Vijeću za stabilizaciju i pridruživanje na odobrenje. Kada se zapisnik odobri, potpisuju ga predsjednik i dvoje tajnika. Zapisnik se pohranjuje u arhiv Glavnog tajništva Vijeća Europske unije koji služi kao depozitar dokumenata o pridruživanju. Ovjerena preslika šalje se svakom od adresata iz članka 6.

Članak 10.

Odluke i preporuke

1.   Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje donosi svoje odluke i daje preporuke na temelju zajedničkog dogovora stranaka. Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje može donositi odluke ili davati preporuke pisanim postupkom, ako se obje stranke o tome dogovore.

2.   Odluke i preporuke Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje u smislu članka 117. Sporazuma naslovljavaju se kao „Odluka”, odnosno „Preporuka”, nakon čega slijede serijski broj, datum donošenja i opis predmeta. Odluke i preporuke Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje potpisuje predsjednik i ovjerava dvoje tajnika. Odluke i preporuke prosljeđuju se svakom od adresata iz članka 6. Svaka stranka može odlučiti o objavljivanju odluka i preporuka Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje u svojim službenim publikacijama.

Članak 11.

Jezici

Službeni su jezici Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje službeni jezici dviju stranaka. Ako nije drukčije odlučeno, Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje svoje rasprave temelji na dokumentaciji sastavljenoj na tim jezicima.

Članak 12.

Troškovi

Europska unija i Bosna i Hercegovina odvojeno snose troškove nastale njihovim sudjelovanjem na sastancima Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje, kako u vezi s osobljem, putovanjima i boravkom tako i u vezi s poštanskim i telekomunikacijskim izdacima. Troškove povezane s usmenim prevođenjem na sastancima, pisanim prevođenjem i umnožavanjem dokumenata, kao i ostale troškove koji se odnose na organizaciju sastanaka snosi stranka koja je domaćin sastanaka.

Članak 13.

Odbor za stabilizaciju i pridruživanje

1.   Osniva se Odbor za stabilizaciju i pridruživanje („Odbor”) kako bi Vijeću za stabilizaciju i pridruživanje pomagao u obavljanju njegovih dužnosti. Čine ga predstavnici Vijeća Europske unije i predstavnici Europske komisije, s jedne strane, te predstavnici Vijeća ministara Bosne i Hercegovine, s druge strane, obično na razini viših javnih službenika.

2.   Odbor priprema sastanke i rasprave Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje, prema potrebi provodi odluke Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje i općenito osigurava kontinuitet odnosa pridruživanja i pravilnu provedbu Sporazuma. On razmatra sva pitanja koja mu Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje uputi, kao i sva ostala pitanja koja se mogu pojaviti tijekom svakodnevne provedbe Sporazuma. On Vijeću za stabilizaciju i pridruživanje na donošenje podnosi prijedloge ili eventualne nacrte odluka ili preporuka.

3.   U slučajevima kada se Sporazumom upućuje na obvezu savjetovanja ili mogućnost savjetovanja, takvo se savjetovanje može održati u okviru Odbora. Savjetovanje se može nastaviti u Vijeću za stabilizaciju i pridruživanje ako se dvije stranke o tome dogovore.

4.   Poslovnik Odbora priložen je ovoj Odluci.

Sastavljeno u

Za Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje

Predsjednik

PRILOG ODLUCI br. 1 VIJEĆA ZA STABILIZACIJU I PRIDRUŽIVANJE EU-BOSNA I HERCEGOVINA

od [datum]

Poslovnik Odbora za stabilizaciju i pridruživanje

Članak 1.

Predsjedanje

Stranke naizmjence predsjedaju Odborom na razdoblje od 12 mjeseci. Prvo razdoblje započinje na datum prvog sastanka Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje i završava 31. prosinca iste godine.

Članak 2.

Sastanci

Odbor se sastaje kada to okolnosti zatraže, uz dogovor obje stranke. Svaki sastanak Odbora održava se u vrijeme i na mjestu o kojima su se stranke dogovorile. Sastanke Odbora saziva predsjednik.

Članak 3.

Delegacije

Prije svakog sastanka predsjednika se obavješćuje o predviđenom sastavu delegacije svake stranke.

Članak 4.

Tajništvo

Dužnosnik Europske komisije i dužnosnik Bosne i Hercegovine zajednički djeluju kao tajnici Odbora. Sva priopćenja predsjedniku Odbora predviđena u ovoj Odluci, kao i ona koja on šalje, šalju se tajnicima Odbora te tajnicima i predsjedniku Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje.

Članak 5.

Javnost

Ako nije drukčije odlučeno, sastanci Odbora nisu javni.

Članak 6.

Dnevni red sastanaka

1.   Predsjednik sastavlja okvirni dnevni red za svaki sastanak. Njega tajnici Odbora prosljeđuju adresatima iz članka 4. najkasnije 30 radnih dana prije početka sastanka. Okvirni dnevni red sadržava točke u vezi s kojima je predsjednik zaprimio zahtjev za uključivanje u dnevni red najkasnije 35 radnih dana prije početka sastanka, pri čemu se točke uključuju u okvirni dnevni red samo ako je popratna dokumentacija proslijeđena tajnicima najkasnije na dan slanja dnevnog reda. Odbor može zatražiti da stručnjaci prisustvuju njegovim sastancima kako bi mu pružili informacije o određenim pitanjima. Odbor donosi dnevni red na početku svakog sastanka. U dnevni red moguće je uključiti točku koja se ne nalazi na okvirnom dnevnom redu ako su se obje stranke o tome dogovorile.

2.   U dogovoru s dvjema stranke predsjednik može skratiti rok utvrđen u stavku 1. kako bi u obzir uzeo zahtjeve određenog slučaja.

Članak 7.

Zapisnik

Na svakom se sastanku vodi zapisnik koji se temelji se na sažetku predsjednika o zaključcima koje je donio Odbor. Kada Odbor odobri zapisnik, potpisuju ga predsjednik i tajnici i svaka ga stranka pohranjuje. Preslika zapisnika šalje se svakom od adresata iz članka 4.

Članak 8.

Odluke i preporuke

U posebnim slučajevima kada je Odbor u skladu s člankom 118. Sporazuma ovlašten od strane Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje za donošenje odluka ili davanje preporuka, ti se akti naslovljavaju kao „Odluka”, odnosno „Preporuka”, nakon čega slijede serijski broj, datum donošenja i opis predmeta. Odluke i preporuke donose se zajedničkim sporazumom između stranaka. Odbor može donositi odluke ili davati preporuke pisanim postupkom, ako se obje stranke o tome dogovore. Odluke i preporuke Odbora potpisuje predsjednik i ovjerava dvoje tajnika te se šalju svakom od adresata iz članka 4. Svaka stranka može odlučiti o objavljivanju odluka i preporuka Odbora u svojim službenim publikacijama.

Članak 9.

Troškovi

Europska unija i Bosna i Hercegovina odvojeno snose troškove nastale njihovim sudjelovanjem na sastancima Odbora, kako u vezi s osobljem, putovanjima i boravkom tako i u vezi s poštanskim i telekomunikacijskim izdacima. Troškove povezane s usmenim prevođenjem na sastancima, pisanim prevođenjem i umnožavanjem dokumenata, kao i ostale troškove koji se odnose na organizaciju sastanaka snosi stranka koja je domaćin sastanaka.

Članak 10.

Pododbori i posebne skupine

Odbor može osnovati pododbore ili posebne skupine koje djeluju pod njegovom nadležnošću. Oni Odboru podnose izvješća nakon svakog svojeg sastanka. Odbor može odlučiti o ukidanju svih postojećih pododbora ili skupina, utvrđivanju ili izmjeni njihovog mandata ili osnivanju daljnjih pododbora ili skupina koje bi mu pomagale u obavljanju njegovih dužnosti. Ti pododbori i skupine nisu ovlašteni za donošenje odluka.

---

PRILOG

samo za informaciju Vijeću

NACRT

ODLUKE BR. 1/2015 ODBORA ZA STABILIZACIJU I PRIDRUŽIVANJE EU-BOSNA I HERCEGOVINA

od [...] 2015.

o osnivanju podobora i posebnih skupina

ODBOR ZA STABILIZACIJU I PRIDRUŽIVANJE,

uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Bosne i Hercegovine, s druge strane, a posebno njegov članak 119.,

uzimajući u obzir svoj poslovnik, a posebno njegov članak 10.,

DONIO JE OVU ODLUKU:

Jedini članak

Osnivaju se pododbori i posebne skupine navedeni u Prilogu I. Njihov mandat utvrđen je u Prilogu II.

Sastavljeno u ... [dana/mjeseca] 2015.

Za Odbor za stabilizaciju i pridruživanje

Predsjednik

PRILOG I.

SPORAZUM O STABILIZACIJI I PRIDRUŽIVANJU EU–BOSNA I HERCEGOVINA

Struktura multidisciplinarnih pododbora

| Glava | Pitanja | Članak Sporazuma |
| --- | --- | --- |
| 1. | Trgovina, industrija, carina i oporezivanje |

Glava

Pitanja

Članak Sporazuma

1.

Trgovina, industrija, carina i oporezivanje

Slobodno kretanje robe

čl. 18.

Industrijski proizvodi

čl. 19.–23.

Trgovinska pitanja

čl. 32.–46.

Standardizacija, mjeriteljstvo, ovlašćivanje, certifikacija, ocjena sukladnosti i nadzor tržišta

čl. 75.

Suradnja u području industrije

čl. 92.

MSP-ovi

čl. 93.

Turizam

čl. 94.

Carina

čl. 97.

Oporezivanje

čl. 98.

Pravila o podrijetlu

Protokol 2.

Administrativna pomoć u carinskim pitanjima

Protokol 5.

| 2. | Poljoprivreda i ribarstvo |
| --- | --- |

2.

Poljoprivreda i ribarstvo

Poljoprivredni proizvodi u širem smislu

čl. 24., čl. 26. st. 1., čl. 26. st. 2., čl. 29., 30. i 33.

Poljoprivredni proizvodi u užem smislu

čl. 27. st. 1. podst. 2. i čl. 27. st. 4.

Proizvodi ribarstva

čl. 26. i 28.

Prerađeni poljoprivredni proizvodi

čl. 25., Protokol 1.

Vino

čl. 27. st. 5., Protokol 7.

Zaštita zemljopisnih oznaka za poljoprivredne i riblje proizvode i hranu, izuzev vina i jakih alkoholnih pića

čl. 31.

Poljoprivreda i poljoprivredno-industrijski sektor, veterinarstvo i fitosanitarna pitanja

čl. 95.

Suradnja u ribarstvu

čl. 96.

Sigurnost hrane

čl. 95.

| 3. | Unutarnje tržište i tržišno natjecanje |
| --- | --- |

3.

Unutarnje tržište i tržišno natjecanje

Pravo na poslovni nastan

čl. 50.–56.

Pružanje usluga

čl. 57.–59.

Ostala pitanja povezana s glavom V. Sporazuma

čl. 63.–69.

Usklađivanje zakonodavstva i provedba zakona

čl. 70.

Tržišno natjecanje

čl. 71.–72., Protokol 4.

Intelektualno, industrijsko i trgovačko vlasništvo

čl. 73.

Javna nabava

čl. 74.

Bankarstvo, osiguranje i ostale financijske usluge

čl. 89.

Zaštita potrošača

čl. 76.

Javno zdravlje

| 4. | Gospodarska i financijska pitanja i statistike |
| --- | --- |

4.

Gospodarska i financijska pitanja i statistike

Kretanja kapitala i plaćanja

čl. 60.–62.

Gospodarska politika

čl. 87.

Suradnja u području statistike

čl. 88.

Poticanje i zaštita ulaganja

čl. 91.

Financijska suradnja

čl. 112.–114.

| 5. | Pravda, sloboda i sigurnost |
| --- | --- |

5.

Pravda, sloboda i sigurnost

Pravosuđe i temeljna prava, uključujući borbu protiv diskriminacije

čl. 78.

Policijska i pravosudna suradnja

čl. 78.

Vladavina prava

čl. 78.

Zaštita podataka

čl. 79.

Vize, granična kontrola, azil i migracija

čl. 80.

Nezakonito useljavanje i ponovni prihvat

čl. 81.

Pranje novca

čl. 82.

Droge

čl. 83.

Borba protiv terorizma

čl. 85.

Kriminal i druge nezakonite aktivnosti

čl. 84.

| 6. | Inovacije, informacijsko društvo i socijalna politika |
| --- | --- |

6.

Inovacije, informacijsko društvo i socijalna politika

Kretanje radnika

čl. 47.–49.

Uvjeti rada i jednake mogućnosti

čl. 77.

Suradnja u području socijalne politike

čl. 99.

Obrazovanje i osposobljavanje

čl. 100.

Suradnja u području kulture

čl. 101.

Informacije i komunikacije

čl. 105.

Suradnja u području audiovizualnih usluga

čl. 102.

Mreže i usluge elektroničkih komunikacija

čl. 104.

Informacijsko društvo

čl. 103.

Istraživanje i tehnološki razvoj

čl. 109.

| 7. | Promet, energija, okoliš i regionalni razvoj (1) |
| --- | --- |

7.

Promet, energija, okoliš i regionalni razvoj (1)

Prijevoz

čl. 53., 59., 106. i Protokol 3.

Energija

čl. 107.

Nuklearna sigurnost

čl. 107.

Okoliš

čl. 108.

Klimatske promjene

čl. 108.

Civilna zaštita

čl. 108.

Regionalni i lokalni razvoj

čl. 110.

Struktura posebne skupine

| Glava | Pitanja | Članak Sporazuma |
| --- | --- | --- |
| Posebna skupina za reformu javne uprave | Reforma javne uprave | Glava VI., Pravno usklađivanje i provedba zakona, čl. 70. i glava VII., Pravosuđe i unutarnji poslovi, čl. 78., čl. 111. |

Glava

Pitanja

Članak Sporazuma

Posebna skupina za reformu javne uprave

Reforma javne uprave

Glava VI., Pravno usklađivanje i provedba zakona, čl. 70. i glava VII., Pravosuđe i unutarnji poslovi, čl. 78., čl. 111.

---

(1)  U svrhu provedbe Protokola 3. uz Sporazum ovaj pododbor djeluje kao posebni pododbor spomenut u članku 21. ovog Protokola.

PRILOG II.

MANDAT PODODBORA I POSEBNIH SKUPINA EU–BOSNA I HERCEGOVINA

Sastav i predsjednik

Pododbori i posebna skupina za reformu javne uprave (RJU) sastavljeni su od predstavnika Europske komisije i predstavnika Vlade Bosne i Hercegovine. Njima naizmjenično predsjedaju dvije stranke. Države članice obavješćuju se o sastancima pododbora i posebne skupine za RJU i pozivaju na njih.

Tajništvo

Dužnosnik Europske komisije i dužnosnik Vlade Bosne i Hercegovine zajednički djeluju kao tajnici svakog od pododbora i posebne skupine za RJU.

Sva komunikacija u vezi s pododborima šalje se tajnicima odgovarajućeg pododbora i posebne skupine za RJU.

Sastanci

Pododbori i posebna skupina za RJU sastaju se kad god to okolnosti zahtijevaju, uz suglasnost obiju stranaka. Svaki sastanak pododbora ili posebne skupine za RJU održava se u vrijeme i na mjestu o kojima su se stranke dogovorile.

Ako se obje stranke slože, pododbori i posebna skupina za RJU na svoje sastanke mogu pozvati stručnjake kako bi od njih dobili posebne potrebne informacije.

Dnevni red i popratna dokumentacija

Predsjednik i tajnici sastavljaju okvirni dnevni red svakog sastanka najkasnije 30 radnih dana prije početka sastanka.

Okvirni dnevni red sadržava točke u vezi s kojima su tajnici zaprimili zahtjev za uključivanje u dnevni red najkasnije 35 radnih dana prije početka sastanka.

Nakon što se postigne dogovor o okvirnom dnevnom redu svakog sastanka i najkasnije deset radnih dana prije početka sastanka tajnik iz Bosne i Hercegovine podnosi potrebnu pisanu dokumentaciju uz usuglašene točke okvirnog dnevnog reda tajniku iz Europske komisije.

Ako se prekorači rok naveden u stavku 3., sastanak se automatski otkazuje bez daljnjih obavijesti.

Predmet

Pododbori raspravljaju o pitanjima povezanima s područjima Sporazuma kako su navedena u strukturi multidisciplinarnih pododbora. Napredak u pogledu usklađivanja, provedbe i izvršavanja zakonodavstva ocjenjuje se u okviru svih predmeta. Pododbori ispituju sve probleme koji se mogu pojaviti u njihovim relevantnim sektorima i predlažu korake koji bi se mogli poduzeti.

Pododbori služe i kao forumi za daljnje pojašnjenje pravne stečevine i preispituju napredak koji je Bosna i Hercegovina ostvarila u usklađivanju s pravnom stečevinom u skladu s obvezama preuzetim u okviru Sporazuma.

Posebna skupina za RJU raspravlja o pitanjima povezanima s reformom javne uprave i predlaže korake koji bi se mogli poduzeti.

Zapisnik

Zapisnik se vodi za svaki sastanak i usuglašava nakon njega. Tajnik pododbora ili posebne skupine za RJU šalje presliku zapisnika tajniku Odbora.

Javnost

Ako nije drukčije odlučeno, sastanci pododbora i posebne skupine za RJU nisu javni.

---

| 22.10.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 277/32 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 277/32

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2015/1901

оd 20. listopada 2015.

o utvrđivanju pravila certificiranja i obrasca zdravstvenog certifikata za uvoz pošiljaka živih životinja i proizvoda životinjskog podrijetla iz Novog Zelanda u Uniju i stavljanju izvan snage Odluke 2003/56/EZ

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 7013)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 97/132/EZ od 17. prosinca 1996. o sklapanju Sporazuma između Europske zajednice i Novog Zelanda o sanitarnim mjerama koje se primjenjuju u trgovini živim životinjama i proizvodima životinjskog podrijetla (1), a posebno njezin članak 4.,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2002/99/EZ od 16. prosinca 2002. o utvrđivanju zdravstvenih pravila za životinje kojima se uređuje proizvodnja, prerada, stavljanje u promet i unošenje proizvoda životinjskog podrijetla namijenjenih prehrani ljudi (2), a posebno njezin članak 8., članak 9. stavak 2. točku (b) i članak 9. stavak 4.,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2004/68/EZ od 26. travnja 2004. o utvrđivanju pravila zdravlja životinja za uvoz u i provoz kroz Zajednicu određenih živih papkara i o izmjeni direktiva 90/426/EEZ i 92/65/EEZ i stavljanju izvan snage Direktive 72/462/EEZ (3), a posebno njezin članak 3. stavak 1. prvi i drugi podstavak, članak 6. stavak 1. prvi podstavak, članak 7. točku (e), članak 8., članak 10. prvi podstavak i članak 13. stavak 1.,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 854/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o utvrđivanju posebnih pravila organizacije službenih kontrola proizvoda životinjskog podrijetla namijenjenih prehrani ljudi (4), a posebno njezin članak 11. stavak 1.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1099/2009 od 24. rujna 2009. o zaštiti životinja u trenutku usmrćivanja (5), a posebno njezin članak 12.,

budući da:

| (1) | Odlukom 97/132/EZ predviđa se utvrđivanje jamstava za uvoz svježeg mesa i mesnih proizvoda iz Novog Zelanda koja su jednakovrijedna jamstvima utvrđenima Direktivom Vijeća 72/462/EEZ (6). Ta je Direktiva stavljena izvan snage i zamijenjena u pogledu pravila u vezi s javnim zdravljem i službenim kontrolama koje se primjenjuju na određene proizvode životinjskog podrijetla Uredbom (EZ) br. 854/2004 te u pogledu zdravlja životinja i drugih zahtjeva u vezi s uvozom direktivama 2002/99/EZ i 2004/68/EZ. |
| --- | --- |

(1)

Odlukom 97/132/EZ predviđa se utvrđivanje jamstava za uvoz svježeg mesa i mesnih proizvoda iz Novog Zelanda koja su jednakovrijedna jamstvima utvrđenima Direktivom Vijeća 72/462/EEZ (6). Ta je Direktiva stavljena izvan snage i zamijenjena u pogledu pravila u vezi s javnim zdravljem i službenim kontrolama koje se primjenjuju na određene proizvode životinjskog podrijetla Uredbom (EZ) br. 854/2004 te u pogledu zdravlja životinja i drugih zahtjeva u vezi s uvozom direktivama 2002/99/EZ i 2004/68/EZ.

| (2) | U Prilogu V. Sporazumu između Europske zajednice i Novog Zelanda o sanitarnim mjerama koje se primjenjuju u trgovini živim životinjama i proizvodima životinjskog podrijetla („Sporazum”) navode se mjere koje se odnose na javno zdravlje i zdravlje životinja za žive životinje i proizvode životinjskog podrijetla iz Novog Zelanda za koje je utvrđena istovrijednost. |
| --- | --- |

(2)

U Prilogu V. Sporazumu između Europske zajednice i Novog Zelanda o sanitarnim mjerama koje se primjenjuju u trgovini živim životinjama i proizvodima životinjskog podrijetla („Sporazum”) navode se mjere koje se odnose na javno zdravlje i zdravlje životinja za žive životinje i proizvode životinjskog podrijetla iz Novog Zelanda za koje je utvrđena istovrijednost.

| (3) | Člankom 9. stavkom 3. Sporazuma propisano je da svaku pošiljku živih životinja ili proizvoda životinjskog podrijetla za koju je priznata istovrijednost i koja je namijenjena uvozu mora pratiti, osim ako je to nepotrebno, službeni zdravstveni certifikat („obrazac zdravstvenog certifikata”), za koji je obrazac potvrde propisan u Prilogu VII. Sporazumu. |
| --- | --- |

(3)

Člankom 9. stavkom 3. Sporazuma propisano je da svaku pošiljku živih životinja ili proizvoda životinjskog podrijetla za koju je priznata istovrijednost i koja je namijenjena uvozu mora pratiti, osim ako je to nepotrebno, službeni zdravstveni certifikat („obrazac zdravstvenog certifikata”), za koji je obrazac potvrde propisan u Prilogu VII. Sporazumu.

| (4) | U skladu s Prilogom V. Sporazumu, obrazac zdravstvenog certifikata za pošiljke živih životinja ili proizvoda životinjskog podrijetla kojima se trguje između Unije i Novog Zelanda sadržava potvrde u skladu s odjeljkom 5. poglavljem 28. tog Priloga. |
| --- | --- |

(4)

U skladu s Prilogom V. Sporazumu, obrazac zdravstvenog certifikata za pošiljke živih životinja ili proizvoda životinjskog podrijetla kojima se trguje između Unije i Novog Zelanda sadržava potvrde u skladu s odjeljkom 5. poglavljem 28. tog Priloga.

| (5) | U skladu s prilozima V. i VII. Sporazumu, pošiljke živih životinja i proizvoda životinjskog podrijetla za koje je utvrđena istovrijednost za mjere za zdravlje životinja ili za javno zdravlje, ali ne i za jedno i za drugo, mogu se uvoziti u Uniju, pod uvjetom da se na obrascu zdravstvenog certifikata nalaze primjenjive dodatne neistovrijedne potvrde iz veterinarskih certifikata utvrđene u skladu s obrascima iz relevantnog zakonodavstva Unije o veterinarskom uvoznom certificiranju. Radi jasnoće primjereno je popisati te žive životinje i proizvode životinjskog podrijetla u Prilogu ovoj Odluci. |
| --- | --- |

(5)

U skladu s prilozima V. i VII. Sporazumu, pošiljke živih životinja i proizvoda životinjskog podrijetla za koje je utvrđena istovrijednost za mjere za zdravlje životinja ili za javno zdravlje, ali ne i za jedno i za drugo, mogu se uvoziti u Uniju, pod uvjetom da se na obrascu zdravstvenog certifikata nalaze primjenjive dodatne neistovrijedne potvrde iz veterinarskih certifikata utvrđene u skladu s obrascima iz relevantnog zakonodavstva Unije o veterinarskom uvoznom certificiranju. Radi jasnoće primjereno je popisati te žive životinje i proizvode životinjskog podrijetla u Prilogu ovoj Odluci.

| (6) | Prilogom V. Sporazumu predviđeno je da se pošiljke živih životinja i proizvoda životinjskog podrijetla za koje istovrijednost nije utvrđena mogu uvoziti u Uniju ako su popraćene veterinarskim certifikatima utvrđenima u skladu s obrascima iz relevantnog zakonodavstva Unije o veterinarskom uvoznom certificiranju ili s nacionalnim zdravstvenim normama država članica, u očekivanju donošenja usklađenih pravila Unije u tom pogledu. |
| --- | --- |

(6)

Prilogom V. Sporazumu predviđeno je da se pošiljke živih životinja i proizvoda životinjskog podrijetla za koje istovrijednost nije utvrđena mogu uvoziti u Uniju ako su popraćene veterinarskim certifikatima utvrđenima u skladu s obrascima iz relevantnog zakonodavstva Unije o veterinarskom uvoznom certificiranju ili s nacionalnim zdravstvenim normama država članica, u očekivanju donošenja usklađenih pravila Unije u tom pogledu.

| (7) | Kako je predviđeno „Sustavima certificiranja” u Prilogu V. poglavlju 27. Sporazuma, zdravstveni certifikati mogu se pod određenim uvjetima izdati nakon otpreme pošiljke iz Novog Zelanda. U takvim bi okolnostima na obrascu zdravstvenog certifikata trebalo navesti dodatnu potvrdu iz Priloga VII. odjeljka 1. točke (a) podtočke iv. Sporazuma. |
| --- | --- |

(7)

Kako je predviđeno „Sustavima certificiranja” u Prilogu V. poglavlju 27. Sporazuma, zdravstveni certifikati mogu se pod određenim uvjetima izdati nakon otpreme pošiljke iz Novog Zelanda. U takvim bi okolnostima na obrascu zdravstvenog certifikata trebalo navesti dodatnu potvrdu iz Priloga VII. odjeljka 1. točke (a) podtočke iv. Sporazuma.

| (8) | Uredbom (EZ) br. 1099/2009 predviđeno je da se službeni zdravstveni certifikati za meso trebaju nadopuniti potvrdom kojom se potvrđuje da su određene životinje navedene u toj Uredbi zaklane u uvjetima kojima se jamči humano postupanje koji su barem istovrijedni onima utvrđenima tom Uredbom. Primjereno je da se u obrascu zdravstvenog certifikata upućuje na tu dodatnu potvrdu. |
| --- | --- |

(8)

Uredbom (EZ) br. 1099/2009 predviđeno je da se službeni zdravstveni certifikati za meso trebaju nadopuniti potvrdom kojom se potvrđuje da su određene životinje navedene u toj Uredbi zaklane u uvjetima kojima se jamči humano postupanje koji su barem istovrijedni onima utvrđenima tom Uredbom. Primjereno je da se u obrascu zdravstvenog certifikata upućuje na tu dodatnu potvrdu.

| (9) | Odlukom Komisije 2007/240/EZ (7) utvrđuju se standardni obrasci za veterinarske certifikate za uvoz živih životinja, sjemena, zametaka, jajnih stanica i proizvoda životinjskog podrijetla u Uniju. Člankom 2. te Odluke predviđeno je da se tim modelima može koristiti za uvoz iz trećih zemalja. |
| --- | --- |

(9)

Odlukom Komisije 2007/240/EZ (7) utvrđuju se standardni obrasci za veterinarske certifikate za uvoz živih životinja, sjemena, zametaka, jajnih stanica i proizvoda životinjskog podrijetla u Uniju. Člankom 2. te Odluke predviđeno je da se tim modelima može koristiti za uvoz iz trećih zemalja.

| (10) | Prilozima V. i VII. Sporazumu, kako je izmijenjen Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2015/1084 (8), uspostavljene su nove ili revidirane mjere o istovrijednosti za određene žive životinje i proizvode životinjskog podrijetla, utvrđeni su novi ili ažurirani zahtjevi certificiranja, npr. obrazac potvrde za istovrijedne proizvode te je utvrđeno da se zdravstveni certifikati mogu izdavati i elektronički uporabom integriranog elektroničkog sustava Unije uvedenog Odlukom Komisije 2003/24/EZ (9) („sustav TRACES”), nakon bilježenja sporazuma EU-a za isključivu uporabu elektroničkog certificiranja za pošiljke živih životinja i proizvoda životinjskog podrijetla iz Novog Zelanda u jednom od Priloga Sporazumu ili dopisivanjem u skladu s člankom 16. stavkom 1. Sporazuma. |
| --- | --- |

(10)

Prilozima V. i VII. Sporazumu, kako je izmijenjen Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2015/1084 (8), uspostavljene su nove ili revidirane mjere o istovrijednosti za određene žive životinje i proizvode životinjskog podrijetla, utvrđeni su novi ili ažurirani zahtjevi certificiranja, npr. obrazac potvrde za istovrijedne proizvode te je utvrđeno da se zdravstveni certifikati mogu izdavati i elektronički uporabom integriranog elektroničkog sustava Unije uvedenog Odlukom Komisije 2003/24/EZ (9) („sustav TRACES”), nakon bilježenja sporazuma EU-a za isključivu uporabu elektroničkog certificiranja za pošiljke živih životinja i proizvoda životinjskog podrijetla iz Novog Zelanda u jednom od Priloga Sporazumu ili dopisivanjem u skladu s člankom 16. stavkom 1. Sporazuma.

| (11) | Prilogom V. odjeljkom 5. potpoglavljem 29.B Sporazuma utvrđene su dodatne mjere za zdravlje životinja za uvoz pošiljaka živih životinja i proizvoda životinjskog podrijetla u Uniju u slučaju pojave određene bolesti. Prilozima V. i VII. Sporazumu predviđeno je da se u tim okolnostima pošiljke mogu uvoziti u Uniju ako se dodatne potvrde iz tog potpoglavlja nalaze na obrascu zdravstvenog certifikata. |
| --- | --- |

(11)

Prilogom V. odjeljkom 5. potpoglavljem 29.B Sporazuma utvrđene su dodatne mjere za zdravlje životinja za uvoz pošiljaka živih životinja i proizvoda životinjskog podrijetla u Uniju u slučaju pojave određene bolesti. Prilozima V. i VII. Sporazumu predviđeno je da se u tim okolnostima pošiljke mogu uvoziti u Uniju ako se dodatne potvrde iz tog potpoglavlja nalaze na obrascu zdravstvenog certifikata.

| (12) | Kako bi se omogućila brža ažuriranja certificiranja te olakšalo elektroničko certificiranje, Prilogom V. Sporazumu predviđeno je utvrđivanje uvoznih certifikata za žive životinje i proizvode životinjskog podrijetla iz Novog Zelanda sa statusom „Da – 1” u sustavu TRACES upotrebom obrasca o kojem su se dogovorili Unija i Novi Zeland. |
| --- | --- |

(12)

Kako bi se omogućila brža ažuriranja certificiranja te olakšalo elektroničko certificiranje, Prilogom V. Sporazumu predviđeno je utvrđivanje uvoznih certifikata za žive životinje i proizvode životinjskog podrijetla iz Novog Zelanda sa statusom „Da – 1” u sustavu TRACES upotrebom obrasca o kojem su se dogovorili Unija i Novi Zeland.

| (13) | Odlukom Komisije 2003/56/EZ (10) utvrđeni su zahtjevi certificiranja i nekoliko pojednostavnjenih obrazaca zdravstvenih certifikata za uvoz pošiljaka živih životinja i proizvoda životinjskog podrijetla iz Novog Zelanda u Uniju. Te bi zahtjeve certificiranja i obrasce trebalo prilagoditi kako bi se u obzir uzele posljednje izmjene priloga V. i VII. Sporazumu. Radi jasnoće i dosljednosti zakonodavstva Unije, Odluku 2003/56/EZ trebalo bi staviti izvan snage i zamijeniti je ovom Odlukom. |
| --- | --- |

(13)

Odlukom Komisije 2003/56/EZ (10) utvrđeni su zahtjevi certificiranja i nekoliko pojednostavnjenih obrazaca zdravstvenih certifikata za uvoz pošiljaka živih životinja i proizvoda životinjskog podrijetla iz Novog Zelanda u Uniju. Te bi zahtjeve certificiranja i obrasce trebalo prilagoditi kako bi se u obzir uzele posljednje izmjene priloga V. i VII. Sporazumu. Radi jasnoće i dosljednosti zakonodavstva Unije, Odluku 2003/56/EZ trebalo bi staviti izvan snage i zamijeniti je ovom Odlukom.

| (14) | Kako bi se omogućila prilagodba na novi obrazac certifikata u sustavu TRACES i osigurao nastavak elektroničkog prijenosa podataka iz Novog Zelanda te kako bi se izbjegli prekidi u trgovanju, uporabu zdravstvenih certifikata izdanih u skladu s Odlukom 2003/56/EZ trebalo bi odobriti tijekom odgovarajuće dugog prijelaznog razdoblja. |
| --- | --- |

(14)

Kako bi se omogućila prilagodba na novi obrazac certifikata u sustavu TRACES i osigurao nastavak elektroničkog prijenosa podataka iz Novog Zelanda te kako bi se izbjegli prekidi u trgovanju, uporabu zdravstvenih certifikata izdanih u skladu s Odlukom 2003/56/EZ trebalo bi odobriti tijekom odgovarajuće dugog prijelaznog razdoblja.

| (15) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(15)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Predmet

Ovom se Odlukom utvrđuju zahtjevi certificiranja u pogledu uvoza pošiljaka živih životinja i proizvoda životinjskog podrijetla iz Novog Zelanda u Uniju.

Njome se utvrđuje i obrazac zdravstvenog certifikata kojim se koristi za uvoz tih živih životinja i proizvoda životinjskog podrijetla u Uniju, za koji je utvrđena istovrijednost na temelju Sporazuma između Unije i Novog Zelanda o sanitarnim mjerama koje se primjenjuju u trgovini živim životinjama i proizvodima životinjskog podrijetla („Sporazum”).

Članak 2.

Uvoz živih životinja i proizvoda životinjskog podrijetla

1.   Države članice odobravaju uvoz pošiljaka živih životinja i proizvoda životinjskog podrijetla iz Novog Zelanda u Uniju, pod uvjetom da su popraćene zdravstvenim certifikatom izdanim prije otpreme pošiljke iz Novog Zelanda i sastavljenim u skladu sa sljedećim obrascima:

| (a) | ako je istovrijednost utvrđena za mjere za zdravlje životinja ili za javno zdravlje i zabilježena u Prilogu V. Sporazumu kao „Da – 1”, obrazac zdravstvenog certifikata kako je utvrđeno u Prilogu I. ovoj Odluci, dopunjen po potrebi odgovarajućim dodatnim potvrdama u skladu sa sljedećim:






  i. | posebni uvjeti iz Priloga V. odjeljka 5. poglavlja 28. Sporazuma; |
| --- | --- | --- |

(a)

ako je istovrijednost utvrđena za mjere za zdravlje životinja ili za javno zdravlje i zabilježena u Prilogu V. Sporazumu kao „Da – 1”, obrazac zdravstvenog certifikata kako je utvrđeno u Prilogu I. ovoj Odluci, dopunjen po potrebi odgovarajućim dodatnim potvrdama u skladu sa sljedećim:

i.

posebni uvjeti iz Priloga V. odjeljka 5. poglavlja 28. Sporazuma;

| ii. | posebni uvjeti iz Priloga II. ovoj Odluci; |
| --- | --- |

ii.

posebni uvjeti iz Priloga II. ovoj Odluci;

| iii. | posebni uvjeti iz Priloga V. odjeljka 5. potpoglavlja 29.B Sporazuma; |
| --- | --- |

iii.

posebni uvjeti iz Priloga V. odjeljka 5. potpoglavlja 29.B Sporazuma;

| iv. | zajamčeno humano postupanje u trenutku usmrćivanja u uvjetima najmanje istovrijednim onima iz Uredbe (EZ) br. 1099/2009; |
| --- | --- |

iv.

zajamčeno humano postupanje u trenutku usmrćivanja u uvjetima najmanje istovrijednim onima iz Uredbe (EZ) br. 1099/2009;

| (b) | ako istovrijednost nije utvrđena i zahtjevi certificiranja utvrđeni su zakonodavstvom Unije, obrazac zdravstvenog certifikata utvrđen relevantnim zakonodavstvom Unije o veterinarskom uvoznom certificiranju. |
| --- | --- |

(b)

ako istovrijednost nije utvrđena i zahtjevi certificiranja utvrđeni su zakonodavstvom Unije, obrazac zdravstvenog certifikata utvrđen relevantnim zakonodavstvom Unije o veterinarskom uvoznom certificiranju.

2.   Dok Unija ne donese usklađene zahtjeve u pogledu uvoza za određene žive životinje i određene proizvode životinjskog podrijetla, na uvoz tih živih životinja i proizvoda životinjskog podrijetla primjenjuju se nacionalne zdravstvene norme na snazi u državama članicama.

3.   Zdravstveni certifikati izdani u skladu s obrascem iz stavka 1. točke (a) mogu se izdati nakon otpreme pošiljke živih životinja i proizvoda životinjskog podrijetla iz Novog Zelanda čija je istovrijednost sustavâ certificiranja zabilježena u Prilogu V. poglavlju 27. Sporazuma, pod uvjetom da uključuju upućivanje na odgovarajući dokument o ispunjivanju uvjeta s datumom njegova izdavanja te da su dostupni pri prispijeću pošiljke na graničnu inspekcijsku postaju.

Članak 3.

Opći uvjeti certificiranja za uvoz živih životinja i proizvoda životinjskog podrijetla

Potvrde o zdravlju životinja i javnom zdravlju mogu se objediniti u jedinstveni zdravstveni certifikat i u slučajevima kada je utvrđena istovrijednost samo za mjere za zdravlje životinja ili samo za mjere za javno zdravlje.

Članak 4.

Stavljanje izvan snage

Odluka 2003/56/EZ stavlja se izvan snage.

Članak 5.

Prijelazna odredba

Za prijelazno razdoblje do 31. svibnja 2016., pošiljke živih životinja i proizvoda životinjskog podrijetla popraćene zdravstvenim certifikatima izdanima najkasnije 1. svibnja 2016. u skladu s obrascima certifikata iz priloga II., III., IV., V. i VI. Odluci 2003/56/EZ mogu se i dalje uvoziti u Uniju.

Članak 6.

Primjenjivost

Ova se Odluka primjenjuje od 1. prosinca 2015.

Članak 7.

Adresati

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. listopada 2015.

Za Komisiju

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  SL L 57, 26.2.1997., str. 4.

1

(2)  SL L 18, 23.1.2003., str. 11.

2

(3)  SL L 139, 30.4.2004., str. 321.

3

(4)  SL L 139, 30.4.2004., str. 206.

4

(5)  SL L 303, 18.11.2009., str. 1.

5

(6)  Direktiva Vijeća 72/462/EEZ od 12. prosinca 1972. o problemima u vezi sa zdravstvenim i veterinarskim pregledima pri uvozu goveda, svinja i svježeg mesa iz trećih zemalja (SL L 302, 31.12.1972., str. 28.).

6

(7)  Odluka Komisije 2007/240/EZ od 16. travnja 2007. o utvrđivanju novih veterinarskih certifikata za uvoz živih životinja, sjemena, zametaka, jajnih stanica i proizvoda životinjskog podrijetla u Zajednicu na temelju odluka 79/542/EEZ, 92/260/EEZ, 93/195/EEZ, 93/196/EEZ, 93/197/EEZ, 95/328/EZ, 96/333/EZ, 96/539/EZ, 96/540/EZ, 2000/572/EZ, 2000/585/EZ, 2000/666/EZ, 2002/613/EZ, 2003/56/EZ, 2003/779/EZ, 2003/804/EZ, 2003/858/EZ, 2003/863/EZ, 2003/881/EZ, 2004/407/EZ, 2004/438/EZ, 2004/595/EZ, 2004/639/EZ i 2006/168/EZ (SL L 104, 21.4.2007., str. 37.).

7

(8)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2015/1084 оd 18. veljače 2015. o odobrenju, u ime Europske unije, određenih izmjena prilogâ II., V., VII. i VIII. Sporazumu između Europske zajednice i Novog Zelanda o sanitarnim mjerama koje se primjenjuju u trgovini živim životinjama i proizvodima životinjskog podrijetla (SL L 175, 4.7.2015., str. 45.).

8

(9)  Odluka Komisije 2003/24/EZ od 30. prosinca 2002. o razvoju integriranog računalnog veterinarskog sustava (SL L 8, 14.1.2003., str. 44.).

9

(10)  Odluka Komisije 2003/56/EZ od 24. siječnja 2003. o zdravstvenim certifikatima za uvoz živih životinja i proizvoda životinjskog podrijetla iz Novog Zelanda (SL L 22, 25.1.2003., str. 38.).

10

---

PRILOG I.

OBRAZAC ZDRAVSTVENOG CERTIFIKATA

Image

Image

Image

Image

---

PRILOG II.

Popis živih životinja i proizvoda životinjskog podrijetla za koje je utvrđena istovrijednost za mjere za zdravlje životinja ili za javno zdravlje u Prilogu V. Sporazumu

| Proizvod (1), vrsta (2)/oblik (3) | Pogl. (4). | Certificiranje (5) |
| --- | --- | --- |
| Zdravlje životinja | Javno zdravlje | Posebni uvjeti za certificiranje |
| Meso divljači iz uzgoja






  — | Ptice bezgrebenke
  Svježe meso |

Proizvod (1), vrsta (2)/oblik (3)

Pogl. (4).

Certificiranje (5)

Zdravlje životinja

Javno zdravlje

Posebni uvjeti za certificiranje

Meso divljači iz uzgoja

—

Ptice bezgrebenke

Svježe meso

4.C

Uredba Komisije (EZ) br. 798/2008 (6)

Istovrijedan obrazac potvrde o zdravlju

Neistovrijedne potvrde koje treba uključiti u obrazac zdravstvenog certifikata iz Priloga I.

Meso divljači

| — | Ostali divlji kopneni sisavci Svježe meso, osim iznutrica |
| --- | --- |

—

Ostali divlji kopneni sisavci Svježe meso, osim iznutrica

4.D

Uredba Komisije (EZ) br. 119/2009 (7)

Uredba Komisije (EZ) br. 206/2010 (8)

Istovrijedan obrazac potvrde o zdravlju

Neistovrijedne potvrde koje treba uključiti u obrazac zdravstvenog certifikata iz Priloga I.

Mesni pripravci dobiveni od mesa divljači iz uzgoja

| — | Ptice bezgrebenke |
| --- | --- |

—

Ptice bezgrebenke

5.C

Odluka Komisije 2000/572/EZ (9)

Uredba (EZ) br. 798/2008

Istovrijedan obrazac potvrde o zdravlju

Neistovrijedne potvrde koje treba uključiti u obrazac zdravstvenog certifikata iz Priloga I.

Mesni proizvodi dobiveni od mesa divljači iz uzgoja

| — | Ptice bezgrebenke |
| --- | --- |

—

Ptice bezgrebenke

6.C

Odluka Komisije 2007/777/EZ (10)

Uredba (EZ) br. 798/2008

Istovrijedan obrazac potvrde o zdravlju

Neistovrijedne potvrde koje treba uključiti u obrazac zdravstvenog certifikata iz Priloga I.

---

(1)  Ova se tablica tumači u vezi s Prilogom V. Sporazumu, posebno uzimajući u obzir posebne uvjete koji su u njemu navedeni.

(2)  U slučaju živih životinja.

(3)  Oblik u kojem je proizvod uvezen (ponuđen).

(4)  Broj poglavlja dodijeljen određenoj robi ili skupini robe koji odgovara robi ili skupini robe s istim brojem u Prilogu V. Sporazumu i koji će se kao takav nalaziti na certifikatu.

(5)  Upućivanje na zakonodavstvo uključuje sve naknadne izmjene.

(6)  Uredba komisije (EZ) br. 798/2008 od 8. kolovoza 2008. o utvrđivanju popisa trećih zemalja, državnih područja, zona ili kompartmenta iz kojih je dozvoljen uvoz i provoz peradi i proizvoda od peradi kroz Zajednicu te o zahtjevima veterinarskog certificiranja (SL L 226, 23.8.2008., str. 1.).

(7)  Uredba Komisije (EZ) br. 119/2009 od 9. veljače 2009. o utvrđivanju popisa trećih zemalja ili njihovih dijelova za uvoz mesa divljih leporida, određenih divljih kopnenih sisavaca i kunića iz uzgoja u Zajednicu ili njegov provoz kroz Zajednicu te zahtjeva za veterinarsko certificiranje (SL L 39, 10.2.2009., str. 12.).

(8)  Uredba Komisije (EU) br. 206/2010 od 12. ožujka 2010. o utvrđivanju popisa trećih zemalja, državnih područja ili njihovih dijelova odobrenih za unos u Europsku uniju određenih životinja i svježeg mesa te zahtjeva veterinarskog certificiranja (SL L 73, 20.3.2010., str. 1.).

(9)  Odluka Komisije 2000/572/EZ od 8. rujna 2000. o utvrđivanju uvjeta zdravlja životinja i javnog zdravlja te veterinarskog certificiranja za uvoz mesnih prerađevina u Zajednicu iz trećih zemalja (SL L 240, 23.9.2000., str. 19.).

(10)  Odluka Komisije 2007/777/EZ od 29. studenoga 2007. o utvrđivanju uvjeta za zdravlje životinja i javno zdravlje te obrazaca certifikata za uvoz iz trećih zemalja određenih mesnih proizvoda i obrađenih želudaca, mjehura i crijeva za prehranu ljudi i o stavljanju izvan snage Odluke 2005/432/EZ (SL L 312, 30.11.2007., str. 49.).

---

III. Drugi akti

EUROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

| 22.10.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 277/41 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 277/41

---

ODLUKA NADZORNOG TIJELA EFTA-e

br. 244/14/COL

od 26. lipnja 2014.

o mogućim potporama nakladniku Nasjonal digital læringsarena (NDLA) [2015/1902]

(Norveška)

Nadzorno tijelo EFTA-e („Tijelo”),

UZIMAJUĆI U OBZIR:

Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru („Sporazum o EGP-u”), a posebno njegov članak 61. i Protokol 26.,

Sporazum među državama EFTA-e o osnivanju Nadzornog tijela i Suda („SCA”), a posebno njegov članak 24.,

Protokol 3 SCA-a („Protokol 3”), a posebno njegov dio II. članak 7. stavak 2.,

NAKON ŠTO JE pozvalo zainteresirane strane da u skladu s tim odredbama (1) podnesu svoje primjedbe,

budući da:

I.   ČINJENICE

1.   POSTUPAK

| (1) | Dopisom od 15. travnja 2010. (br. spisa 553725) Udruženje nakladnika Norveške (Den Norske Forleggerforening) („NPA”) uputilo je Tijelu tužbu u kojoj navodi da su nakladniku Nasjonal digital læringsarena („NDLA”) dodijeljene nezakonite državne potpore. Tužitelj je 15. srpnja 2011. elektroničkim putem dostavio dodatne informacije (br. spisa 608593). |
| --- | --- |

(1)

Dopisom od 15. travnja 2010. (br. spisa 553725) Udruženje nakladnika Norveške (Den Norske Forleggerforening) („NPA”) uputilo je Tijelu tužbu u kojoj navodi da su nakladniku Nasjonal digital læringsarena („NDLA”) dodijeljene nezakonite državne potpore. Tužitelj je 15. srpnja 2011. elektroničkim putem dostavio dodatne informacije (br. spisa 608593).

| (2) | Tijelo je dopisom od 2. srpnja 2010. (br. spisa 558201) zatražilo dodatne informacije. Dopisom od 9. rujna 2010. (br. spisa 568942) norveška nadležna tijela odgovorila su na zahtjev za informacije. Osim toga, Tijelo i norveška nadležna tijela održali su raspravu o predmetu na sastanku u Norveškoj 13. i 14. listopada 2010. Norveška nadležna tijela poslala su Tijelu dodatne informacije dopisom od 1. prosinca 2010. (br. spisa 579405). |
| --- | --- |

(2)

Tijelo je dopisom od 2. srpnja 2010. (br. spisa 558201) zatražilo dodatne informacije. Dopisom od 9. rujna 2010. (br. spisa 568942) norveška nadležna tijela odgovorila su na zahtjev za informacije. Osim toga, Tijelo i norveška nadležna tijela održali su raspravu o predmetu na sastanku u Norveškoj 13. i 14. listopada 2010. Norveška nadležna tijela poslala su Tijelu dodatne informacije dopisom od 1. prosinca 2010. (br. spisa 579405).

| (3) | Tijelo je zatražilo dodatne informacije dopisom od 4. veljače 2011. (br. spisa 574762). Norveška nadležna tijela odgovorila su dopisom od 7. ožujka 2011. (br. spisa 589528). Elektroničkim putem dostavila su dodatna objašnjenja 2. svibnja 2011. i 12. kolovoza 2011. (br. spisa 596402 i 608596). |
| --- | --- |

(3)

Tijelo je zatražilo dodatne informacije dopisom od 4. veljače 2011. (br. spisa 574762). Norveška nadležna tijela odgovorila su dopisom od 7. ožujka 2011. (br. spisa 589528). Elektroničkim putem dostavila su dodatna objašnjenja 2. svibnja 2011. i 12. kolovoza 2011. (br. spisa 596402 i 608596).

| (4) | Tijelo je 12. listopada 2011. donijelo Odluku br. 311/11/COL, u kojoj je zaključilo da mjera ne predstavlja državne potpore u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u („Odluka”) (2). Tužitelj je 9. siječnja 2012. pokrenuo postupak protiv te Odluke, koju je Sud EFTA-a poništio presudom u predmetu E-1/12 Den norske Forleggerforening protiv Nadzornog tijela EFTA-e od 11. prosinca 2012. („Presuda”) (3). |
| --- | --- |

(4)

Tijelo je 12. listopada 2011. donijelo Odluku br. 311/11/COL, u kojoj je zaključilo da mjera ne predstavlja državne potpore u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u („Odluka”) (2). Tužitelj je 9. siječnja 2012. pokrenuo postupak protiv te Odluke, koju je Sud EFTA-a poništio presudom u predmetu E-1/12 Den norske Forleggerforening protiv Nadzornog tijela EFTA-e od 11. prosinca 2012. („Presuda”) (3).

| (5) | Nakon Presude Tijelo je 27. ožujka 2013. donijelo Odluku br. 136/13/COL i pokrenulo službenu istragu (4). Norveška nadležna tijela dostavila su 6. svibnja 2013. svoje primjedbe na tu Odluku (br. spisa 672024). NPA je 31. srpnja 2013. dostavio svoje napomene (br. spisa 679681). Treće strane dostavile su niz primjedaba u razdoblju od 2. do 15. rujna 2013. Primjedbe su norveškim nadležnim tijelima proslijeđene elektroničkim putem 4. listopada 2013. (br. spisa 685793, 685794, 685795 i 685797) i 7. listopada 2013. (br. spisa 685884, 685885, 685886, 685887 i 685889) te pismenim putem 29. listopada 2013. (br. spisa 688133). |
| --- | --- |

(5)

Nakon Presude Tijelo je 27. ožujka 2013. donijelo Odluku br. 136/13/COL i pokrenulo službenu istragu (4). Norveška nadležna tijela dostavila su 6. svibnja 2013. svoje primjedbe na tu Odluku (br. spisa 672024). NPA je 31. srpnja 2013. dostavio svoje napomene (br. spisa 679681). Treće strane dostavile su niz primjedaba u razdoblju od 2. do 15. rujna 2013. Primjedbe su norveškim nadležnim tijelima proslijeđene elektroničkim putem 4. listopada 2013. (br. spisa 685793, 685794, 685795 i 685797) i 7. listopada 2013. (br. spisa 685884, 685885, 685886, 685887 i 685889) te pismenim putem 29. listopada 2013. (br. spisa 688133).

| (6) | U Bruxellesu je 16. listopada 2013. na zahtjev NPA-a održan sastanak na kojem je NPA održao prezentaciju u kojoj je iznio daljnje primjedbe o predmetu. NPA je 27. listopada 2013. dostavio presliku materijala s prezentacije i dodatne pismene primjedbe (br. spisa 688135) koji su 29. listopada 2013. proslijeđeni norveškim nadležnim tijelima. Norveška nadležna tijela dostavila su 29. studenoga 2013. svoje primjedbe (br. spisa 691769). |
| --- | --- |

(6)

U Bruxellesu je 16. listopada 2013. na zahtjev NPA-a održan sastanak na kojem je NPA održao prezentaciju u kojoj je iznio daljnje primjedbe o predmetu. NPA je 27. listopada 2013. dostavio presliku materijala s prezentacije i dodatne pismene primjedbe (br. spisa 688135) koji su 29. listopada 2013. proslijeđeni norveškim nadležnim tijelima. Norveška nadležna tijela dostavila su 29. studenoga 2013. svoje primjedbe (br. spisa 691769).

| (7) | Tijelo je dopisom od 17. veljače 2014. zatražilo dodatne informacije (br. spisa 694424). Norveška nadležna tijela odgovorila su dopisom od 31. ožujka 2014. (br. spisa 703980 i 703991, prilozi 1. do 28. spisu br. 703987). |
| --- | --- |

(7)

Tijelo je dopisom od 17. veljače 2014. zatražilo dodatne informacije (br. spisa 694424). Norveška nadležna tijela odgovorila su dopisom od 31. ožujka 2014. (br. spisa 703980 i 703991, prilozi 1. do 28. spisu br. 703987).

2.   NDLA

| (8) | NDLA je tijelo koje su osnovala norveška nadležna tijela na temelju članka 27. Zakona o lokalnoj upravi (5). Ono nema pravu osobnost. |
| --- | --- |

(8)

NDLA je tijelo koje su osnovala norveška nadležna tijela na temelju članka 27. Zakona o lokalnoj upravi (5). Ono nema pravu osobnost.

| (9) | Člankom 27. Zakona o lokalnoj upravi predviđa se da se općinske ili okružne vlasti mogu udružiti u obavljanju zajedničkih zadaća. Suradnja bi se trebala odvijati u okviru odbora koji imenuju nadležne općinske ili okružne vlasti. Odboru se mogu dodijeliti ovlasti donošenja odluka o funkcioniranju i organizaciji međuopćinske suradnje. Osim toga, odredbom se uređuje da bi u statutu takve suradnje trebalo definirati imenovanje i zastupljenost u odboru, područje djelovanja, potrebu za davanjem financijskog doprinosa sudjelujućih općinskih/okružnih vlasti, mogućnost sudjelovanja odbora u ugovorima o kreditu ili nekoj drugoj vrsti financijske obveze sudjelujućih općinskih/okružnih vlasti te, u konačnici, način prestanka suradnje. Samo je općinskim i okružnim vlastima dopušteno sudjelovanje u međuopćinskoj suradnji. Država, ostala državna tijela ili fizičke osobe ne mogu sudjelovati u tim oblicima suradnje. Osim toga, suradnja mora biti autentična u smislu da je zakonom zabranjeno delegiranje upravljanja suradnjom samo vlastima jednog okruga. |
| --- | --- |

(9)

Člankom 27. Zakona o lokalnoj upravi predviđa se da se općinske ili okružne vlasti mogu udružiti u obavljanju zajedničkih zadaća. Suradnja bi se trebala odvijati u okviru odbora koji imenuju nadležne općinske ili okružne vlasti. Odboru se mogu dodijeliti ovlasti donošenja odluka o funkcioniranju i organizaciji međuopćinske suradnje. Osim toga, odredbom se uređuje da bi u statutu takve suradnje trebalo definirati imenovanje i zastupljenost u odboru, područje djelovanja, potrebu za davanjem financijskog doprinosa sudjelujućih općinskih/okružnih vlasti, mogućnost sudjelovanja odbora u ugovorima o kreditu ili nekoj drugoj vrsti financijske obveze sudjelujućih općinskih/okružnih vlasti te, u konačnici, način prestanka suradnje. Samo je općinskim i okružnim vlastima dopušteno sudjelovanje u međuopćinskoj suradnji. Država, ostala državna tijela ili fizičke osobe ne mogu sudjelovati u tim oblicima suradnje. Osim toga, suradnja mora biti autentična u smislu da je zakonom zabranjeno delegiranje upravljanja suradnjom samo vlastima jednog okruga.

| (10) | Osnivanje NDLA-a opisano je u odjeljku I.4.4. |
| --- | --- |

(10)

Osnivanje NDLA-a opisano je u odjeljku I.4.4.

| (11) | Cilj je NDLA-a izrada i kupnja digitalnih nastavnih materijala radi njihova objavljivanja na internetu za potrebe nastavnika i učenika bez naknade. Taj se cilj ostvaruje objavljivanjem materijala na javnom mrežnom mjestu. NDLA djeluje u četiri područja: prvo, izrada i dostava digitalnih nastavnih materijala za više srednje škole, drugo, nabava digitalnih nastavnih materijala od trećih strana, treće, kontrola kvalitete nastavnih materijala i četvrto, upravljanje mrežnom stranicom na kojoj se objavljuju digitalni nastavni materijali (te se djelatnosti u daljnjem tekstu nazivaju „kupnja, izrada i dostava digitalnih nastavnih materijala”). |
| --- | --- |

(11)

Cilj je NDLA-a izrada i kupnja digitalnih nastavnih materijala radi njihova objavljivanja na internetu za potrebe nastavnika i učenika bez naknade. Taj se cilj ostvaruje objavljivanjem materijala na javnom mrežnom mjestu. NDLA djeluje u četiri područja: prvo, izrada i dostava digitalnih nastavnih materijala za više srednje škole, drugo, nabava digitalnih nastavnih materijala od trećih strana, treće, kontrola kvalitete nastavnih materijala i četvrto, upravljanje mrežnom stranicom na kojoj se objavljuju digitalni nastavni materijali (te se djelatnosti u daljnjem tekstu nazivaju „kupnja, izrada i dostava digitalnih nastavnih materijala”).

3.   TUŽITELJ – UDRUŽENJE NAKLADNIKA NORVEŠKE („NPA”)

| (12) | NPA zastupa poduzeća koja se bave, ili bi se mogla baviti, izradom i distribucijom digitalnih nastavnih materijala. |
| --- | --- |

(12)

NPA zastupa poduzeća koja se bave, ili bi se mogla baviti, izradom i distribucijom digitalnih nastavnih materijala.

| (13) | Tužitelj smatra da dodjeljivanje sredstava NDLA-u za kupnju, izradu i dostavu digitalnih nastavnih materijala predstavlja nezakonite državne potpore dodijeljene NDLA-u. U tom smislu naglašava da, prema njegovu mišljenju, NDLA nije sastavni dio javne uprave, nego poduzetnik u smislu pravila o državnim potporama. Tužitelj podsjeća da je, prema ustaljenoj sudskoj praksi, poduzetnik subjekt koji obavlja ekonomsku djelatnost. Tužitelj smatra da je, prema sudskoj praksi Suda Europske unije („Sud”), ekonomska djelatnost djelatnost koju bi, barem u načelu, mogao obavljati privatni poduzetnik u cilju ostvarivanja dobiti. Stoga svaki subjekt koji obavlja djelatnost u cilju ostvarivanja dobiti obavlja ekonomsku djelatnost. |
| --- | --- |

(13)

Tužitelj smatra da dodjeljivanje sredstava NDLA-u za kupnju, izradu i dostavu digitalnih nastavnih materijala predstavlja nezakonite državne potpore dodijeljene NDLA-u. U tom smislu naglašava da, prema njegovu mišljenju, NDLA nije sastavni dio javne uprave, nego poduzetnik u smislu pravila o državnim potporama. Tužitelj podsjeća da je, prema ustaljenoj sudskoj praksi, poduzetnik subjekt koji obavlja ekonomsku djelatnost. Tužitelj smatra da je, prema sudskoj praksi Suda Europske unije („Sud”), ekonomska djelatnost djelatnost koju bi, barem u načelu, mogao obavljati privatni poduzetnik u cilju ostvarivanja dobiti. Stoga svaki subjekt koji obavlja djelatnost u cilju ostvarivanja dobiti obavlja ekonomsku djelatnost.

| (14) | Osim toga, tužitelj smatra da je tržište digitalnih nastavnih materijala postojalo prije no što se NDLA počeo njima baviti i da se NDLA sada natječe s postojećim privatnim poduzetnicima koji nude digitalne nastavne materijale. Na toj osnovi tužitelj tvrdi da izrada i dostava digitalnih nastavnih materijala čine ekonomsku djelatnost. Tužitelj nadalje tvrdi da su ostale djelatnosti NDLA-a usko povezane s izradom i dostavom digitalnih nastavnih materijala te da bi se stoga također trebale smatrati ekonomskim djelatnostima. |
| --- | --- |

(14)

Osim toga, tužitelj smatra da je tržište digitalnih nastavnih materijala postojalo prije no što se NDLA počeo njima baviti i da se NDLA sada natječe s postojećim privatnim poduzetnicima koji nude digitalne nastavne materijale. Na toj osnovi tužitelj tvrdi da izrada i dostava digitalnih nastavnih materijala čine ekonomsku djelatnost. Tužitelj nadalje tvrdi da su ostale djelatnosti NDLA-a usko povezane s izradom i dostavom digitalnih nastavnih materijala te da bi se stoga također trebale smatrati ekonomskim djelatnostima.

| (15) | Tužitelj tvrdi i da članak 59. stavak 2. Sporazuma o EGP-u nije primjenjiv te zaključuje da je, u nedostatku prijave, norveška država dodijelila državne potpore suprotne pravilima o državnim potporama. |
| --- | --- |

(15)

Tužitelj tvrdi i da članak 59. stavak 2. Sporazuma o EGP-u nije primjenjiv te zaključuje da je, u nedostatku prijave, norveška država dodijelila državne potpore suprotne pravilima o državnim potporama.

4.   KONTEKST

4.1.   OBRAZOVNI SUSTAV U NORVEŠKOJ

| (16) | Obrazovanje u Norveškoj odvija se unutar sustava besplatnih javnih škola. Taj se sustav dijeli na obveznu osnovnu školu (za uzraste od 6 do 13 godina), obveznu nižu srednju školu (za uzraste od 13 do 16 godina) i neobveznu višu srednju školu (za uzraste od 16 do 19 godina). |
| --- | --- |

(16)

Obrazovanje u Norveškoj odvija se unutar sustava besplatnih javnih škola. Taj se sustav dijeli na obveznu osnovnu školu (za uzraste od 6 do 13 godina), obveznu nižu srednju školu (za uzraste od 13 do 16 godina) i neobveznu višu srednju školu (za uzraste od 16 do 19 godina).

| (17) | Norveška nadležna tijela odlučila su 2006. tijekom „Inicijative promicanja znanja” (6) da sve škole u Norveškoj moraju u svim predmetima naglasiti određene temeljne vještine. Jedna je od tih vještina sposobnost učenja određenog predmeta s pomoću digitalne informacijske i komunikacijske tehnologije. Taj je uvjet uključen u nacionalni nastavni plan i program za sve učenike u desetogodišnjem obveznom školovanju (tj. u školama za razrede od 1 do 10) i za učenike prve godine više srednje škole (tj. u školama za razrede od 11 do 13) te za polaznike naukovanja. Prema norveškom Zakonu o obrazovanju (7) za ispunjavanje tih uvjeta nadležne su okružne vlasti. |
| --- | --- |

(17)

Norveška nadležna tijela odlučila su 2006. tijekom „Inicijative promicanja znanja” (6) da sve škole u Norveškoj moraju u svim predmetima naglasiti određene temeljne vještine. Jedna je od tih vještina sposobnost učenja određenog predmeta s pomoću digitalne informacijske i komunikacijske tehnologije. Taj je uvjet uključen u nacionalni nastavni plan i program za sve učenike u desetogodišnjem obveznom školovanju (tj. u školama za razrede od 1 do 10) i za učenike prve godine više srednje škole (tj. u školama za razrede od 11 do 13) te za polaznike naukovanja. Prema norveškom Zakonu o obrazovanju (7) za ispunjavanje tih uvjeta nadležne su okružne vlasti.

| (18) | Nadalje, norveška nadležna tijela izmijenila su 2007. Zakon o obrazovanju i obvezala okružne vlasti da učenike opskrbe potrebnim tiskanim i digitalnim nastavnim materijalima bez naknade. Trebalo bi napomenuti da su do tada učenici u višim srednjim školama (razredi od 11 do 13) nastavne materijale morali kupovati na temelju popisa nastavnih materijala koje su odabrale škole u skladu s nacionalnim nastavnim planom i programom. Izmjena je provedena nakon što je norveška vlada ispitala moguće načine i gospodarske učinke upotrebe besplatnih nastavnih materijala u sustavu viših srednjih škola (8). |
| --- | --- |

(18)

Nadalje, norveška nadležna tijela izmijenila su 2007. Zakon o obrazovanju i obvezala okružne vlasti da učenike opskrbe potrebnim tiskanim i digitalnim nastavnim materijalima bez naknade. Trebalo bi napomenuti da su do tada učenici u višim srednjim školama (razredi od 11 do 13) nastavne materijale morali kupovati na temelju popisa nastavnih materijala koje su odabrale škole u skladu s nacionalnim nastavnim planom i programom. Izmjena je provedena nakon što je norveška vlada ispitala moguće načine i gospodarske učinke upotrebe besplatnih nastavnih materijala u sustavu viših srednjih škola (8).

| (19) | Prema bijeloj knjizi (9) načelo opskrbe besplatnim nastavnim materijalima nije novost jer je već implicitno predviđeno zabranom naplaćivanja školarine, koja se može tumačiti tako da bi i nastavni materijali trebali biti besplatni. Međutim u bijeloj knjizi u sljedećoj odredbi potvrđuje se da načelo besplatnih nastavnih nastavnih materijala nije izričito uređeno:
  „... Pravilo je novo, ali mu nije cilj izmjena postojećeg prava. Načelo besplatnog školovanja proizlazi iz Zakona o srednjim školama (10) i to iz članka 35. trećeg stavka o obrazovanju kojim se zabranjuje naplaćivanje školarine. Postojeći sustav na temelju kojeg učenici i naučnici moraju kupovati nastavne materijale i alate nije uređen zakonom.” (11) (neslužbeni prijevod) |
| --- | --- |

(19)

Prema bijeloj knjizi (9) načelo opskrbe besplatnim nastavnim materijalima nije novost jer je već implicitno predviđeno zabranom naplaćivanja školarine, koja se može tumačiti tako da bi i nastavni materijali trebali biti besplatni. Međutim u bijeloj knjizi u sljedećoj odredbi potvrđuje se da načelo besplatnih nastavnih nastavnih materijala nije izričito uređeno:

„... Pravilo je novo, ali mu nije cilj izmjena postojećeg prava. Načelo besplatnog školovanja proizlazi iz Zakona o srednjim školama (10) i to iz članka 35. trećeg stavka o obrazovanju kojim se zabranjuje naplaćivanje školarine. Postojeći sustav na temelju kojeg učenici i naučnici moraju kupovati nastavne materijale i alate nije uređen zakonom.” (11) (neslužbeni prijevod)

| (20) | Doista, novi stavak 9. Zakona o obrazovanju, članak 3.-1. sada izričito glasi:
  „Obrazovanje i osposobljavanje u javnim višim srednjim školama ili ustanovama za osposobljavanje besplatno je. Okružne vlasti nadležne su za opskrbu učenika potrebnim tiskanim i digitalnih nastavnim alatima i digitalnom opremom. Od učenika se ne smije zahtijevati plaćanje troškova za te materijale i opremu većih od troškova o kojima je odlučeno u aktu. [...]” (12) (neslužbeni prijevod). |
| --- | --- |

(20)

Doista, novi stavak 9. Zakona o obrazovanju, članak 3.-1. sada izričito glasi:

„Obrazovanje i osposobljavanje u javnim višim srednjim školama ili ustanovama za osposobljavanje besplatno je. Okružne vlasti nadležne su za opskrbu učenika potrebnim tiskanim i digitalnih nastavnim alatima i digitalnom opremom. Od učenika se ne smije zahtijevati plaćanje troškova za te materijale i opremu većih od troškova o kojima je odlučeno u aktu. [...]” (12) (neslužbeni prijevod).

4.2.   OSNOVA U REVIDIRANOM DRŽAVNOM PRORAČUNU

| (21) | Obveza opskrbe besplatnim digitalnim i tiskanim nastavnim materijalima znatno je financijsko opterećenje norveških okružnih vlasti. U pogledu tih dodatnih troškova norveška vlada odlučila je 2006. dodijeliti dodatna sredstva. Dodjela sredstava unesena je u revidirani državni proračun donesen 12. svibnja 2006.:
  „Cilj je vlade ponuditi besplatne nastavne materijale srednjim školama. Vlada istodobno želi u srednjim školama poticati korištenje digitalnim nastavnim materijalima. U okviru nastojanja smanjivanja troškova za učenike s pomoću proširivanja pristupa i korištenja digitalnim nastavnim materijalima, vlada predlaže iznos od 50 000 000 NOK, koji bi se trebao upotrijebiti za izradu digitalnih nastavnih materija i korištenje njima.
  Okruzi u zahtjevima mogu navesti jednu srednju školu, nekoliko njih ili sve srednje škole te mogu navesti i nekoliko tematskih područja. Ciljem i njegovim doprinosom želi se poticati izrada digitalnih nastavnih materijala i korištenje njima te pridonijeti smanjenju troškova učenika povezanih s nastavnim materijalima.
  Sredstva se mogu upotrijebiti za kupnju ili lokalnu izradu digitalnih nastavnih materijala. Sredstva se ne smiju upotrijebiti za razvoj digitalne infrastrukture. Planom se želi dati (sic.) [prioritet] primjenama koje se temelje na suradnji među okruzima” (13) (neslužbeni prijevod norveških nadležnih tijela). |
| --- | --- |

(21)

Obveza opskrbe besplatnim digitalnim i tiskanim nastavnim materijalima znatno je financijsko opterećenje norveških okružnih vlasti. U pogledu tih dodatnih troškova norveška vlada odlučila je 2006. dodijeliti dodatna sredstva. Dodjela sredstava unesena je u revidirani državni proračun donesen 12. svibnja 2006.:

„Cilj je vlade ponuditi besplatne nastavne materijale srednjim školama. Vlada istodobno želi u srednjim školama poticati korištenje digitalnim nastavnim materijalima. U okviru nastojanja smanjivanja troškova za učenike s pomoću proširivanja pristupa i korištenja digitalnim nastavnim materijalima, vlada predlaže iznos od 50 000 000 NOK, koji bi se trebao upotrijebiti za izradu digitalnih nastavnih materija i korištenje njima.

Okruzi u zahtjevima mogu navesti jednu srednju školu, nekoliko njih ili sve srednje škole te mogu navesti i nekoliko tematskih područja. Ciljem i njegovim doprinosom želi se poticati izrada digitalnih nastavnih materijala i korištenje njima te pridonijeti smanjenju troškova učenika povezanih s nastavnim materijalima.

Sredstva se mogu upotrijebiti za kupnju ili lokalnu izradu digitalnih nastavnih materijala. Sredstva se ne smiju upotrijebiti za razvoj digitalne infrastrukture. Planom se želi dati (sic.) [prioritet] primjenama koje se temelje na suradnji među okruzima” (13) (neslužbeni prijevod norveških nadležnih tijela).

4.2.1   
  Poziv na podnošenje zahtjeva

| (22) | Ministarstvo obrazovanja i istraživanja svojim je dopisom od 19. lipnja 2006. pozvalo okružne vlasti da zajedno ili pojedinačno podnesu zahtjev za 50 milijuna NOK koji su stavljeni na raspolaganje 15. kolovoza 2006. U dopisu se ciljevi i zamisao inicijative opisuju na sljedeći način:






  — | „povećati pristup digitalnim nastavnim materijalima u višem srednjoškolskom obrazovanju te njihova široka primjena, |
| --- | --- | --- |

(22)

Ministarstvo obrazovanja i istraživanja svojim je dopisom od 19. lipnja 2006. pozvalo okružne vlasti da zajedno ili pojedinačno podnesu zahtjev za 50 milijuna NOK koji su stavljeni na raspolaganje 15. kolovoza 2006. U dopisu se ciljevi i zamisao inicijative opisuju na sljedeći način:

—

„povećati pristup digitalnim nastavnim materijalima u višem srednjoškolskom obrazovanju te njihova široka primjena,

| — | pojačati natjecanje u višem srednjoškolskom obrazovanju i među vlasnicima škola u kupnji i/ili izradi digitalnih nastavnih materijala, |
| --- | --- |

—

pojačati natjecanje u višem srednjoškolskom obrazovanju i među vlasnicima škola u kupnji i/ili izradi digitalnih nastavnih materijala,

| — | povećati količinu i raznolikost digitalnih nastavnih materijala namijenjenih višem srednjoškolskom obrazovanju, |
| --- | --- |

—

povećati količinu i raznolikost digitalnih nastavnih materijala namijenjenih višem srednjoškolskom obrazovanju,

| — | smanjiti troškove učenika povezanih s kupnjom nastavnih materijala.” (neslužbeni prijevod norveških nadležnih tijela). |
| --- | --- |

—

smanjiti troškove učenika povezanih s kupnjom nastavnih materijala.” (neslužbeni prijevod norveških nadležnih tijela).

[...] U [revidiranom državnom proračunu] za 2006. vlada iznosi sljedeće:

„Sredstva se mogu upotrijebiti za kupnju digitalnih nastavnih materijala i njihovu lokalnu izradu” (14) (neslužbeni prijevod).

4.2.2.   
  Osnivanje NDLA-a

| (23) | Referenti za obrazovanje 19 norveških okružnih vlasti susreli su se u kolovozu 2006. kako bi razmotrili mogućnost zajedničkog podnošenja zahtjeva za sredstva. Okrug Oslo donio je odluku da neće sudjelovati u suradničkom projektu, a ostalih 18 okružnih vlasti odlučilo je pokrenuti međuopćinsku suradnju i osnovati NDLA-a koji će procesom upravljati na neodređeno vrijeme. Svi su okruzi nakon toga donijeli sljedeću rezoluciju:
  „Okružno vijeće donosi rezoluciju za sljedeće okruge: Akershus, Aust-Agder, Buskerud, Finnmark, Hedmark, Hordaland, Nordland, Nord-Trøndelag, Møre og Romsdal, Oppland, Rogaland, Sogn og Fjordane, Sør-Trøndelag, Telemark, Troms, Vest-Agder, Vestfold i Østfold u cilju pokretanja međuopćinske suradnje u obliku NDLA-a i njegove uprave u skladu s člankom 27. Zakona o lokalnoj upravi. Cilj je te suradnje olakšati kupnju, izradu, upotrebu i organiziranje digitalnih nastavnih materijala za sve predmete u višim srednjim školama. Tako bi se osigurali besplatni digitalni nastavni materijali kojima se omogućuje aktivno učenje i dijeljenje [...]” (15) (neslužbeni prijevod norveških nadležnih tijela). |
| --- | --- |

(23)

Referenti za obrazovanje 19 norveških okružnih vlasti susreli su se u kolovozu 2006. kako bi razmotrili mogućnost zajedničkog podnošenja zahtjeva za sredstva. Okrug Oslo donio je odluku da neće sudjelovati u suradničkom projektu, a ostalih 18 okružnih vlasti odlučilo je pokrenuti međuopćinsku suradnju i osnovati NDLA-a koji će procesom upravljati na neodređeno vrijeme. Svi su okruzi nakon toga donijeli sljedeću rezoluciju:

„Okružno vijeće donosi rezoluciju za sljedeće okruge: Akershus, Aust-Agder, Buskerud, Finnmark, Hedmark, Hordaland, Nordland, Nord-Trøndelag, Møre og Romsdal, Oppland, Rogaland, Sogn og Fjordane, Sør-Trøndelag, Telemark, Troms, Vest-Agder, Vestfold i Østfold u cilju pokretanja međuopćinske suradnje u obliku NDLA-a i njegove uprave u skladu s člankom 27. Zakona o lokalnoj upravi. Cilj je te suradnje olakšati kupnju, izradu, upotrebu i organiziranje digitalnih nastavnih materijala za sve predmete u višim srednjim školama. Tako bi se osigurali besplatni digitalni nastavni materijali kojima se omogućuje aktivno učenje i dijeljenje [...]” (15) (neslužbeni prijevod norveških nadležnih tijela).

| (24) | Okrug Akershus odlučio je 1. prosinca 2012. istupiti iz NDLA-a, ali je odlučio ponovno pristupiti od 1. siječnja 2014. Prema uvodu u godišnji izvještaj NDLA-a za 2012. „vlasti okruga Akershus odlučila su prekinuti svoje članstvo zbog niskog broja posjetitelja iz njegovih škola [...]” (16) (neslužbeni prijevod). Prema informacijama na mrežnoj stranici NDLA-a razlozi okruga Akershus za ponovno pristupanje bio je taj da se „od istupanja iz NDLA-a korištenje predmetima na stranici ndla.no znatno povećalo” (neslužbeni prijevod), što znači da NDLA od danas broji 18 okružnih vlasti. |
| --- | --- |

(24)

Okrug Akershus odlučio je 1. prosinca 2012. istupiti iz NDLA-a, ali je odlučio ponovno pristupiti od 1. siječnja 2014. Prema uvodu u godišnji izvještaj NDLA-a za 2012. „vlasti okruga Akershus odlučila su prekinuti svoje članstvo zbog niskog broja posjetitelja iz njegovih škola [...]” (16) (neslužbeni prijevod). Prema informacijama na mrežnoj stranici NDLA-a razlozi okruga Akershus za ponovno pristupanje bio je taj da se „od istupanja iz NDLA-a korištenje predmetima na stranici ndla.no znatno povećalo” (neslužbeni prijevod), što znači da NDLA od danas broji 18 okružnih vlasti.

4.3.   SREDSTVA ZA OKRUŽNE VLASTI

| (25) | Zahtjev za državna sredstva podnesen je skupno za 18 okružnih vlasti Ministarstvu obrazovanja i istraživanja 15. listopada 2006., a Ministarstvo je dalo privremeno odobrenje bespovratnih sredstava u iznosu od 2 milijuna NOK za projektno planiranje i 15 milijuna NOK za izradu i kupnju sadržaja (tj. ukupno 17 milijuna NOK). Dodjela bespovratnih sredstava u iznosu od 15 milijuna NOK nije se mogla odobriti prije odobrenja projektnog plana (17). Projektni plan, zaprimljen 16. veljače 2007., odobren je 20. travnja 2007. pa je dodijeljeno dodatnih 15 milijuna NOK uz niz uvjeta:
  „Sredstva se smiju upotrijebiti za kupnju, izradu i/ili prilagodbu digitalnih nastavnih alata za predmete norveški jezik i prirodne znanosti za VGI (18) od jeseni 2007.
  [...]
  Ministarstvo nadalje zahtijeva da okružne vlasti zajednički odrede nadležan pravni subjekt koji će se brinuti za ovlasti okružnih vlasti u pogledu digitalnih nastavnih materijala u okviru ove inicijative. Taj subjekt može biti npr. korporacija, međuopćinska suradnja ili tijelo okruga domaćina, ali se sâmo ne smije baviti ekonomskom djelatnošću.
  [...]
  Ministarstvo očekuje da se kupnja digitalnih nastavnih materijala i razvoj usluga obavljaju u skladu s propisima javne nabave. Ako zaposlenici okružnih vlasti izrađuju digitalne nastavne materijale, to se mora smatrati djelatnošću za vlastite potrebe uz uvjet da okružne vlasti iz te djelatnosti ne ostvaruju dobit. Ako materijale izrađuju osobe koje nisu zaposlenici okružnih vlasti, to se mora smatrati kupnjom usluge te se mora ocijeniti na temelju pravila i propisa javne nabave na uobičajeni način” (19) (neslužbeni prijevod). |
| --- | --- |

(25)

Zahtjev za državna sredstva podnesen je skupno za 18 okružnih vlasti Ministarstvu obrazovanja i istraživanja 15. listopada 2006., a Ministarstvo je dalo privremeno odobrenje bespovratnih sredstava u iznosu od 2 milijuna NOK za projektno planiranje i 15 milijuna NOK za izradu i kupnju sadržaja (tj. ukupno 17 milijuna NOK). Dodjela bespovratnih sredstava u iznosu od 15 milijuna NOK nije se mogla odobriti prije odobrenja projektnog plana (17). Projektni plan, zaprimljen 16. veljače 2007., odobren je 20. travnja 2007. pa je dodijeljeno dodatnih 15 milijuna NOK uz niz uvjeta:

„Sredstva se smiju upotrijebiti za kupnju, izradu i/ili prilagodbu digitalnih nastavnih alata za predmete norveški jezik i prirodne znanosti za VGI (18) od jeseni 2007.

[...]

Ministarstvo nadalje zahtijeva da okružne vlasti zajednički odrede nadležan pravni subjekt koji će se brinuti za ovlasti okružnih vlasti u pogledu digitalnih nastavnih materijala u okviru ove inicijative. Taj subjekt može biti npr. korporacija, međuopćinska suradnja ili tijelo okruga domaćina, ali se sâmo ne smije baviti ekonomskom djelatnošću.

[...]

Ministarstvo očekuje da se kupnja digitalnih nastavnih materijala i razvoj usluga obavljaju u skladu s propisima javne nabave. Ako zaposlenici okružnih vlasti izrađuju digitalne nastavne materijale, to se mora smatrati djelatnošću za vlastite potrebe uz uvjet da okružne vlasti iz te djelatnosti ne ostvaruju dobit. Ako materijale izrađuju osobe koje nisu zaposlenici okružnih vlasti, to se mora smatrati kupnjom usluge te se mora ocijeniti na temelju pravila i propisa javne nabave na uobičajeni način” (19) (neslužbeni prijevod).

| (26) | Nakon odobrenja sredstava Ministarstvo obrazovanja i istraživanja prebacilo je 30,5 milijuna NOK tijekom razdoblja od tri godine (2 milijuna NOK i 15 milijuna NOK 2006. – 2007., 9 milijuna NOK 2008. za izradu (digitalnih) nastavnih materijala i 4,5 milijuna NOK 2009. za infrastrukturnu i tehničku podršku) za projekt NDLA-a (vidjeti sažetak u tablici u točki 27. u nastavku (20). |
| --- | --- |

(26)

Nakon odobrenja sredstava Ministarstvo obrazovanja i istraživanja prebacilo je 30,5 milijuna NOK tijekom razdoblja od tri godine (2 milijuna NOK i 15 milijuna NOK 2006. – 2007., 9 milijuna NOK 2008. za izradu (digitalnih) nastavnih materijala i 4,5 milijuna NOK 2009. za infrastrukturnu i tehničku podršku) za projekt NDLA-a (vidjeti sažetak u tablici u točki 27. u nastavku (20).

| (27) | Osim toga, nakon izmjena Zakona o obrazovanju 2007., okružna tijela obeštećena su za obveze opskrbe (tiskanim i digitalnim) nastavnim materijalima povećanjem programa bespovratnih sredstava za okružne vlasti iz sredstava Ministarstva lokalne uprave i regionalnog razvoja, koje je preimenovano u Ministarstvo lokalne uprave i modernizacije od 1. siječnja 2014. (21) Obeštećenje se temeljilo na procjeni troškova opskrbe nastavnim materijalima za sve predmete. Iznosi obeštećenja dani su u sažetku koji slijedi: (22)










  Godina | 2006.–2007. | 2008. | 2009. | 2010. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Državna bespovratna sredstva namijenjena okružnim vlastima za opskrbu besplatnim nastavnim materijalima (općenito) | 287 milijuna NOK | 211 milijuna NOK | 347 milijuna NOK | 308 milijuna NOK |
| Bespovratna sredstva Ministarstva obrazovanja i istraživanja namijenjena NDLA-u (konkretno) | 17 milijuna NOK | 9 milijuna NOK | 4,5 milijuna NOK (23) | — |

(27)

Osim toga, nakon izmjena Zakona o obrazovanju 2007., okružna tijela obeštećena su za obveze opskrbe (tiskanim i digitalnim) nastavnim materijalima povećanjem programa bespovratnih sredstava za okružne vlasti iz sredstava Ministarstva lokalne uprave i regionalnog razvoja, koje je preimenovano u Ministarstvo lokalne uprave i modernizacije od 1. siječnja 2014. (21) Obeštećenje se temeljilo na procjeni troškova opskrbe nastavnim materijalima za sve predmete. Iznosi obeštećenja dani su u sažetku koji slijedi: (22)

Godina

2006.–2007.

2008.

2009.

2010.

Državna bespovratna sredstva namijenjena okružnim vlastima za opskrbu besplatnim nastavnim materijalima (općenito)

287 milijuna NOK

211 milijuna NOK

347 milijuna NOK

308 milijuna NOK

Bespovratna sredstva Ministarstva obrazovanja i istraživanja namijenjena NDLA-u (konkretno)

17 milijuna NOK

9 milijuna NOK

4,5 milijuna NOK (23)

—

4.3.1.   
  Financijska potpora okružnih vlasti NDLA-u

| (28) | Sudjelujuće okružne vlasti odlučile su upotrijebiti dio sredstava iz općeg programa bespovratnih sredstava, iz prethodne točke 27., za projekt NDLA-a. Sažetak dodjele proračunskih sredstava okružnih vlasti dan je u nastavku (24):










  Godina | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bespovratna sredstva okružnih tijela (25) namijenjena NDLA-u | 21,1 milijun NOK | 34,7 milijuna NOK | 58,8 (26) milijuna NOK | 57,7 (27) milijuna NOK | 64,9 (28) milijuna NOK |
| Postotak/iznos proračunskih sredstava okružnih vlasti za besplatne nastavne materijale NDLA-a | 10 % | 10 % | 20 % | 355 NOK po učeniku | 400 NOK po učeniku |

(28)

Sudjelujuće okružne vlasti odlučile su upotrijebiti dio sredstava iz općeg programa bespovratnih sredstava, iz prethodne točke 27., za projekt NDLA-a. Sažetak dodjele proračunskih sredstava okružnih vlasti dan je u nastavku (24):

Godina

2008.

2009.

2010.

2011.

2012.

Bespovratna sredstva okružnih tijela (25) namijenjena NDLA-u

21,1 milijun NOK

34,7 milijuna NOK

58,8 (26) milijuna NOK

57,7 (27) milijuna NOK

64,9 (28) milijuna NOK

Postotak/iznos proračunskih sredstava okružnih vlasti za besplatne nastavne materijale NDLA-a

10 %

10 %

20 %

355 NOK po učeniku

400 NOK po učeniku

| (29) | Iako se način na koji su sredstva usmjeravana NDLA-u mijenjao, glavni izvor sredstava ostao je isti, a to su državna sredstva preko Ministarstva obrazovanja i istraživanja te Ministarstva lokalne uprave i modernizacije. |
| --- | --- |

(29)

Iako se način na koji su sredstva usmjeravana NDLA-u mijenjao, glavni izvor sredstava ostao je isti, a to su državna sredstva preko Ministarstva obrazovanja i istraživanja te Ministarstva lokalne uprave i modernizacije.

| (30) | Doista, NDLA-u je tijekom prve godine rada Ministarstvo obrazovanja i istraživanja izravno dodijelilo bespovratna sredstva (17 milijuna NOK 2007.). Tijekom druge i treće godine država je izravno financirala NDLA, ali su ga financirala i okružna tijela dijelom bespovratnih sredstava primljenih od države. |
| --- | --- |

(30)

Doista, NDLA-u je tijekom prve godine rada Ministarstvo obrazovanja i istraživanja izravno dodijelilo bespovratna sredstva (17 milijuna NOK 2007.). Tijekom druge i treće godine država je izravno financirala NDLA, ali su ga financirala i okružna tijela dijelom bespovratnih sredstava primljenih od države.

| (31) | Ministarstvo obrazovanja i istraživanja pokrilo je samo trošak tehničke podrške i infrastrukture NDLA-a, tj. postupno povećanje i premještanje sustava za upravljanje sadržajem, u iznosu od 4,5 milijuna NOK tijekom 2009. jer je financijska nadležnost za besplatne nastavne materijale delegirana okružnim vlastima od 1. srpnja 2009. (29) |
| --- | --- |

(31)

Ministarstvo obrazovanja i istraživanja pokrilo je samo trošak tehničke podrške i infrastrukture NDLA-a, tj. postupno povećanje i premještanje sustava za upravljanje sadržajem, u iznosu od 4,5 milijuna NOK tijekom 2009. jer je financijska nadležnost za besplatne nastavne materijale delegirana okružnim vlastima od 1. srpnja 2009. (29)

| (32) | NDLA se od 2010. financirao isključivo iz proračunâ okružnih vlasti, koja troše sredstva primljena iz općeg programa bespovratnih sredstava Ministarstva lokalne uprave i modernizacije. |
| --- | --- |

(32)

NDLA se od 2010. financirao isključivo iz proračunâ okružnih vlasti, koja troše sredstva primljena iz općeg programa bespovratnih sredstava Ministarstva lokalne uprave i modernizacije.

4.3.2.   
  Pravna osnova za financiranje

| (33) | Pravna osnova za sredstva koja NDLA-u uplaćuje Ministarstvo obrazovanja i istraživanja jest rezolucija Parlamenta o državnom proračunu zajedno s delegiranjem ovlasti Ministarstvu obrazovanja i istraživanja da odobrava zahtjeve za bespovratna sredstva. |
| --- | --- |

(33)

Pravna osnova za sredstva koja NDLA-u uplaćuje Ministarstvo obrazovanja i istraživanja jest rezolucija Parlamenta o državnom proračunu zajedno s delegiranjem ovlasti Ministarstvu obrazovanja i istraživanja da odobrava zahtjeve za bespovratna sredstva.

| (34) | Pravna osnova za dodjelu bespovratnih sredstava okružnih vlasti NDLA-u može se naći u proračunskim rezolucijama sudjelujućih okružnih vlasti (30). |
| --- | --- |

(34)

Pravna osnova za dodjelu bespovratnih sredstava okružnih vlasti NDLA-u može se naći u proračunskim rezolucijama sudjelujućih okružnih vlasti (30).

4.4.   OSNIVANJE NDLA-A
   (31)

4.4.1.   
  Ad hoc suradnja: 15. listopada 2006. – 1. srpnja 2009.

| (35) | NDLA je od 15. listopada 2006. (32) do 1. srpnja 2009. bio uključen u ad hoc suradnju, tj. prije njegova službenog osnivanja kao međuopćinske suradnje u skladu s člankom 27. Zakona o lokanoj upravi. |
| --- | --- |

(35)

NDLA je od 15. listopada 2006. (32) do 1. srpnja 2009. bio uključen u ad hoc suradnju, tj. prije njegova službenog osnivanja kao međuopćinske suradnje u skladu s člankom 27. Zakona o lokanoj upravi.

| (36) | Od 15. listopada do 15. veljače 2007. okružne vlasti koje sudjeluju u NDLA-u usmjerile su se na sastavljanje projektnog plana za podnošenje Ministarstvu obrazovanja i istraživanja u cilju dobivanja odobrenja i sredstava za NDLA. Ministarstvo je zaprimilo projektni plan 16. veljače 2007. te ga je odobrilo u travnju 2007. (33) Tada je „forum referenata okružnih vlasti za obrazovanje” („FFU”) (34) donio stratešku odluku o projektu. Svakodnevnim upravljanjem projektom bavila se petočlana uprava koju je imenovao FFU; ti su članovi istodobno bili referenti za obrazovanje na razini okružnih vlasti. Prema informacijama koje su dostavila norveška nadležna tijela, upravu je činio barem jedan predstavnik triju obrazovnih regija (tj. sjeverna regija, jugo-zapadna regija i istočna regija) te voditelj FFU-a (35). |
| --- | --- |

(36)

Od 15. listopada do 15. veljače 2007. okružne vlasti koje sudjeluju u NDLA-u usmjerile su se na sastavljanje projektnog plana za podnošenje Ministarstvu obrazovanja i istraživanja u cilju dobivanja odobrenja i sredstava za NDLA. Ministarstvo je zaprimilo projektni plan 16. veljače 2007. te ga je odobrilo u travnju 2007. (33) Tada je „forum referenata okružnih vlasti za obrazovanje” („FFU”) (34) donio stratešku odluku o projektu. Svakodnevnim upravljanjem projektom bavila se petočlana uprava koju je imenovao FFU; ti su članovi istodobno bili referenti za obrazovanje na razini okružnih vlasti. Prema informacijama koje su dostavila norveška nadležna tijela, upravu je činio barem jedan predstavnik triju obrazovnih regija (tj. sjeverna regija, jugo-zapadna regija i istočna regija) te voditelj FFU-a (35).

| (37) | Osim petočlane uprave, na projektu su radila i četiri zaposlenika različitih okružnih vlasti (36). Uprava NDLA-a obavljala je dogovorene dužnosti koje su utvrdile sudjelujuće okružne vlasti, koje su uključivale dva posebna cilja (37):






  i. | osnivanje organizacije koja bi mogla ponuditi pristup besplatnim digitalnim nastavnim materijalima s dugoročnim ciljem zadovoljavanja potreba svih predmeta i područja u višim srednjim školama; i |
| --- | --- | --- |

(37)

Osim petočlane uprave, na projektu su radila i četiri zaposlenika različitih okružnih vlasti (36). Uprava NDLA-a obavljala je dogovorene dužnosti koje su utvrdile sudjelujuće okružne vlasti, koje su uključivale dva posebna cilja (37):

i.

osnivanje organizacije koja bi mogla ponuditi pristup besplatnim digitalnim nastavnim materijalima s dugoročnim ciljem zadovoljavanja potreba svih predmeta i područja u višim srednjim školama; i

| ii. | omogućivanje pristupa digitalnim nastavnim materijalima kojima su obuhvaćena dva posebna predmeta, tj. norveški jezik i znanost (drugi razred) u višim srednjim školama prije jeseni 2007. |
| --- | --- |

ii.

omogućivanje pristupa digitalnim nastavnim materijalima kojima su obuhvaćena dva posebna predmeta, tj. norveški jezik i znanost (drugi razred) u višim srednjim školama prije jeseni 2007.

| (38) | Kako bi se moglo koristiti državnim sredstvima, Ministarstvo obrazovanja i istraživanja zahtijevalo je da za projekt bude nadležan pravni subjekt. Na temelju tog zahtjeva, za nadležni pravni subjekt imenovane su okružne vlasti Hordalanda. To su odlukom potvrdile okružne vlasti Hordalanda 16. listopada 2007. (38), a s time su se preko svojih odbora složile i ostale sudjelujuće okružne vlasti. |
| --- | --- |

(38)

Kako bi se moglo koristiti državnim sredstvima, Ministarstvo obrazovanja i istraživanja zahtijevalo je da za projekt bude nadležan pravni subjekt. Na temelju tog zahtjeva, za nadležni pravni subjekt imenovane su okružne vlasti Hordalanda. To su odlukom potvrdile okružne vlasti Hordalanda 16. listopada 2007. (38), a s time su se preko svojih odbora složile i ostale sudjelujuće okružne vlasti.

| (39) | Tijekom 2008. i 2009. sudjelujuće okružne vlasti raspravljale su o budućem ustrojstvu NDLA-a. Cilj je bio formalizirati dogovor s najmanjim mogućim izmjenama postojeće suradnje (39). Naposljetku su odbori svih okružnih vlasti donijeli iste rezolucije o odobrenju okružnim vlastima da sudjeluju u međuopćinskoj suradnji u skladu s člankom 27. Zakona o lokalnoj upravi. U rezolucijama se utvrđuje da je cilj NDLA-a kupovati, izrađivati i distribuirati digitalne nastavne materijale za sve predmete koji se podučavaju u višim srednjim školama u Norveškoj. Okružne vlasti odlučile su da suradnja ne bi smjela biti zaseban pravni subjekt, što je utvrđeno u Statutu NDLA-a (40). NDLA je kao međuopćinska suradnja službeno utemeljen 1. srpnja 2009. i taj je datum naveden u Statutu. Taj su datum kao točan datum osnivanja potvrdila norveška nadležna tijela (41). Prema informacijama koje su dostavila norveška nadležna tijela, Statut je neznatno izmijenjen 2012. (42) Tim izmjenama nisu obuhvaćene nadležnosti NDLA-a kako je utvrđeno u točki 52. u nastavku. |
| --- | --- |

(39)

Tijekom 2008. i 2009. sudjelujuće okružne vlasti raspravljale su o budućem ustrojstvu NDLA-a. Cilj je bio formalizirati dogovor s najmanjim mogućim izmjenama postojeće suradnje (39). Naposljetku su odbori svih okružnih vlasti donijeli iste rezolucije o odobrenju okružnim vlastima da sudjeluju u međuopćinskoj suradnji u skladu s člankom 27. Zakona o lokalnoj upravi. U rezolucijama se utvrđuje da je cilj NDLA-a kupovati, izrađivati i distribuirati digitalne nastavne materijale za sve predmete koji se podučavaju u višim srednjim školama u Norveškoj. Okružne vlasti odlučile su da suradnja ne bi smjela biti zaseban pravni subjekt, što je utvrđeno u Statutu NDLA-a (40). NDLA je kao međuopćinska suradnja službeno utemeljen 1. srpnja 2009. i taj je datum naveden u Statutu. Taj su datum kao točan datum osnivanja potvrdila norveška nadležna tijela (41). Prema informacijama koje su dostavila norveška nadležna tijela, Statut je neznatno izmijenjen 2012. (42) Tim izmjenama nisu obuhvaćene nadležnosti NDLA-a kako je utvrđeno u točki 52. u nastavku.

4.4.2.   
  Međuopćinska suradnja – Nadzorni odbor i Uprava

| (40) | Prema Statutu, FFU preuzima ulogu Nadzornog odbora (43) te ostaje nadležan za opće upravljanje, što je bio slučaj i tijekom faze ad hoc suradnje. U izmijenjenom tekstu Statuta iz 2012. uklonjeno je upućivanje na FFU, ali je sastav i rad Nadzornog odbora ostao isti. Tu se ogleda svrha i ustrojstvo međuopćinske suradnje u kojoj sve sudjelujuće okružne vlasti moraju biti zastupljene u najvišem tijelu koje donosi odluke (44). |
| --- | --- |

(40)

Prema Statutu, FFU preuzima ulogu Nadzornog odbora (43) te ostaje nadležan za opće upravljanje, što je bio slučaj i tijekom faze ad hoc suradnje. U izmijenjenom tekstu Statuta iz 2012. uklonjeno je upućivanje na FFU, ali je sastav i rad Nadzornog odbora ostao isti. Tu se ogleda svrha i ustrojstvo međuopćinske suradnje u kojoj sve sudjelujuće okružne vlasti moraju biti zastupljene u najvišem tijelu koje donosi odluke (44).

| (41) | Prema Statutu Uprava je sastavljena od najmanje pet članova uključujući jednog predstavnika svake obrazovne regije (tj. sjeverne regije, jugozapadne regije i istočne regije), tj. sastav je isti kao tijekom faze ad hoc suradnje (45). |
| --- | --- |

(41)

Prema Statutu Uprava je sastavljena od najmanje pet članova uključujući jednog predstavnika svake obrazovne regije (tj. sjeverne regije, jugozapadne regije i istočne regije), tj. sastav je isti kao tijekom faze ad hoc suradnje (45).

| (42) | Prema Statutu (46) zadaća je Uprave osigurati da NDLA može obavljati svoje dužnosti u skladu sa Statutom, tj. osigurati: 1. da digitalni nastavni materijali korisnicima budu dostupni bez naknade; 2. da više srednje škole surađuju; 3. da učenici i nastavnici aktivno sudjeluju u podučavanju i učenju; 4. da akademske ustanove i mreže u zemlji budu pokretači izrade izvrsnih digitalnih nastavnih materijala; i 5. da za potrebe učenika i nastavnika budu raspoloživi odgovarajući sadržaji i usluge. |
| --- | --- |

(42)

Prema Statutu (46) zadaća je Uprave osigurati da NDLA može obavljati svoje dužnosti u skladu sa Statutom, tj. osigurati: 1. da digitalni nastavni materijali korisnicima budu dostupni bez naknade; 2. da više srednje škole surađuju; 3. da učenici i nastavnici aktivno sudjeluju u podučavanju i učenju; 4. da akademske ustanove i mreže u zemlji budu pokretači izrade izvrsnih digitalnih nastavnih materijala; i 5. da za potrebe učenika i nastavnika budu raspoloživi odgovarajući sadržaji i usluge.

| (43) | Iako Uprava ima ovlasti preuzimanja financijskih obveza u ime sudionika, u Statutu se izričito utvrđuje da Uprava izvršava svoje ovlasti na temelju odlukâ o delegiranju Nadzornog odbora koji Upravi može davati upute i poništavati njezine odluke. U izmijenjenom tekstu Statuta iz 2012. ovlasti preuzimanja financijskih obveza u ime sudionika NDLA-u implicitno su navedene, ali je funkcioniranje Uprave ostalo isto. U svakom slučaju sve takve financijske obveze ograničene su proračunom o kojem su se za NDLA dogovorile sudjelujuće okružne vlasti. U tom bi smislu trebalo napomenuti da vlasti okruga Hordaland i njegov odjel za nabavu BTV (za više detalja vidjeti točku 54. u nastavku) vode sve financijske poslove NDLA-a. Osim toga, u Statutu se navodi da ni Uprava ni Nadzorni odbor ne mogu u ime međuopćinske suradnje dogovarati kredite ili izdavati jamstva. U tom su smislu norveška nadležna tijela objasnila da u praksi ni Nadzorni odbor ni Uprava ni administracija ne mogu okružnim vlastima nametati nove financijske obveze. |
| --- | --- |

(43)

Iako Uprava ima ovlasti preuzimanja financijskih obveza u ime sudionika, u Statutu se izričito utvrđuje da Uprava izvršava svoje ovlasti na temelju odlukâ o delegiranju Nadzornog odbora koji Upravi može davati upute i poništavati njezine odluke. U izmijenjenom tekstu Statuta iz 2012. ovlasti preuzimanja financijskih obveza u ime sudionika NDLA-u implicitno su navedene, ali je funkcioniranje Uprave ostalo isto. U svakom slučaju sve takve financijske obveze ograničene su proračunom o kojem su se za NDLA dogovorile sudjelujuće okružne vlasti. U tom bi smislu trebalo napomenuti da vlasti okruga Hordaland i njegov odjel za nabavu BTV (za više detalja vidjeti točku 54. u nastavku) vode sve financijske poslove NDLA-a. Osim toga, u Statutu se navodi da ni Uprava ni Nadzorni odbor ne mogu u ime međuopćinske suradnje dogovarati kredite ili izdavati jamstva. U tom su smislu norveška nadležna tijela objasnila da u praksi ni Nadzorni odbor ni Uprava ni administracija ne mogu okružnim vlastima nametati nove financijske obveze.

4.4.3.   
  Odluke okružnih vlasti o prihvaćanju međuopćinske suradnje

| (44) | Tijekom 2009. 18 različitih okružnih vlasti donijelo je odluke o prihvaćanju sporazuma i statuta o osnivanju NDLA-a kao međuopćinske suradnje. Okružne vlasti nisu istodobno donijele te odluke, ali ih je većina donijela do 1. srpnja 2009., tj. do datuma koji su okružne vlasti odabrale za datum početka suradnje (47). |
| --- | --- |

(44)

Tijekom 2009. 18 različitih okružnih vlasti donijelo je odluke o prihvaćanju sporazuma i statuta o osnivanju NDLA-a kao međuopćinske suradnje. Okružne vlasti nisu istodobno donijele te odluke, ali ih je većina donijela do 1. srpnja 2009., tj. do datuma koji su okružne vlasti odabrale za datum početka suradnje (47).

| (45) | Norveška nadležna tijela izjavila su da je svih 18 okružnih vlasti sudjelovalo u suradnji NDLA-a od faze ad hoc suradnje (uz iznimku okruga Akershus, koji je istupio pa ponovno pristupio, vidjeti točku 24.) i da je službena suradnja započela 1. srpnja 2009. |
| --- | --- |

(45)

Norveška nadležna tijela izjavila su da je svih 18 okružnih vlasti sudjelovalo u suradnji NDLA-a od faze ad hoc suradnje (uz iznimku okruga Akershus, koji je istupio pa ponovno pristupio, vidjeti točku 24.) i da je službena suradnja započela 1. srpnja 2009.

| (46) | Prvi sastanak Uprave NDLA-a održan je 11. kolovoza 2009. (48) |
| --- | --- |

(46)

Prvi sastanak Uprave NDLA-a održan je 11. kolovoza 2009. (48)

4.5.   PRORAČUN NDLA-A I NABAVA

| (47) | O razini financiranja NDLA-a za svaku godinu konačnu odluku donose sudjelujuće okružne vlasti. Odluka se temelji na preporuci Uprave NDLA-a o njezinu stajalištu o razini financiranja, ali ta preporuka pravno ne obvezuje okružne vlasti. Primarna je svrha financiranja (49) omogućiti NDLA-u da ostvari planirane ciljeve, tj. da kupuje, izrađuje i distribuira digitalne nastavne materijale za sve predmete koji se podučavaju u srednjim školama obuhvaćenima pravnom obvezom iz norveškog Zakona o obrazovanju. |
| --- | --- |

(47)

O razini financiranja NDLA-a za svaku godinu konačnu odluku donose sudjelujuće okružne vlasti. Odluka se temelji na preporuci Uprave NDLA-a o njezinu stajalištu o razini financiranja, ali ta preporuka pravno ne obvezuje okružne vlasti. Primarna je svrha financiranja (49) omogućiti NDLA-u da ostvari planirane ciljeve, tj. da kupuje, izrađuje i distribuira digitalne nastavne materijale za sve predmete koji se podučavaju u srednjim školama obuhvaćenima pravnom obvezom iz norveškog Zakona o obrazovanju.

| (48) | Trebalo bi napomenuti i da NDLA nema slobodu odlučivanja o naplaćivanju svojih usluga od okružnih vlasti, države ili privatnih kupaca. Osobito, doprinose NDLA-u jednostrano utvrđuju okružne vlasti, a NDLA nema ovlasti pregovaranja o visini tih doprinosa. Ako želi razvijati djelatnosti NDLA-a i radi toga povećati proračun, Uprava mora za to tražiti odobrenje od Nadzornog odbora. Ako Nadzorni odbor donese odluku o povećanju proračuna, odluka se prosljeđuje okružnim vijećima (50) na konačno odobrenje. |
| --- | --- |

(48)

Trebalo bi napomenuti i da NDLA nema slobodu odlučivanja o naplaćivanju svojih usluga od okružnih vlasti, države ili privatnih kupaca. Osobito, doprinose NDLA-u jednostrano utvrđuju okružne vlasti, a NDLA nema ovlasti pregovaranja o visini tih doprinosa. Ako želi razvijati djelatnosti NDLA-a i radi toga povećati proračun, Uprava mora za to tražiti odobrenje od Nadzornog odbora. Ako Nadzorni odbor donese odluku o povećanju proračuna, odluka se prosljeđuje okružnim vijećima (50) na konačno odobrenje.

| (49) | Kako bi provodio javne natječaje u cijelosti u skladu sa Zakonom o javnoj nabavi (51), NDLA je izradio strategiju javnih natječaja (52). Prema informacijama primljenima od norveških nadležnih tijela, jedna je od glavnih zadaća NDLA-a upravljati izradom novih digitalnih nastavnih materijala s pomoću javne nabave. Odluka o provođenju javne nabave ograničena je općim ciljevima NDLA-a i njegovim proračunom. U okviru tih ograničenja NDLA ima slobodu odlučivanja o sadržaju javnih natječaja (53). |
| --- | --- |

(49)

Kako bi provodio javne natječaje u cijelosti u skladu sa Zakonom o javnoj nabavi (51), NDLA je izradio strategiju javnih natječaja (52). Prema informacijama primljenima od norveških nadležnih tijela, jedna je od glavnih zadaća NDLA-a upravljati izradom novih digitalnih nastavnih materijala s pomoću javne nabave. Odluka o provođenju javne nabave ograničena je općim ciljevima NDLA-a i njegovim proračunom. U okviru tih ograničenja NDLA ima slobodu odlučivanja o sadržaju javnih natječaja (53).

| (50) | NDLA je od 2007. proveo devet velikih javnih natječaja uz pomoć vlasti okruga Hordaland (54). Javni natječaji povezani su s digitalnim nastavnim materijalima te obuhvaćaju sve od kupnje konačnih proizvoda i elemenata do pristupa slikama, videomaterijalima i povezanim uslugama podrške. |
| --- | --- |

(50)

NDLA je od 2007. proveo devet velikih javnih natječaja uz pomoć vlasti okruga Hordaland (54). Javni natječaji povezani su s digitalnim nastavnim materijalima te obuhvaćaju sve od kupnje konačnih proizvoda i elemenata do pristupa slikama, videomaterijalima i povezanim uslugama podrške.

| (51) | Kako je prethodno spomenuto, uprava NDLA-a nadležna je sudjelujućim okružnim vlastima nametati financijske obveze. Prema norveškim nadležnim tijelima, cilj je te odredbe potvrditi da je Uprava NDLA-a nadležna sklapati sporazume s drugim stranama. U tu svrhu Uprava je morala imati mogućnost nametanja obveza okružnim vlastima koje sudjeluju u suradnji jer bi okružne vlasti obvezala da upotrijebe sredstva stavljena NDLA-u na raspolaganje u skladu s ciljevima NDLA-a (55). |
| --- | --- |

(51)

Kako je prethodno spomenuto, uprava NDLA-a nadležna je sudjelujućim okružnim vlastima nametati financijske obveze. Prema norveškim nadležnim tijelima, cilj je te odredbe potvrditi da je Uprava NDLA-a nadležna sklapati sporazume s drugim stranama. U tu svrhu Uprava je morala imati mogućnost nametanja obveza okružnim vlastima koje sudjeluju u suradnji jer bi okružne vlasti obvezala da upotrijebe sredstva stavljena NDLA-u na raspolaganje u skladu s ciljevima NDLA-a (55).

| (52) | Kako je prethodno navedeno u točki 39., Statut je izmijenjen 2012. Međutim jedina znatna izmjena odnosi se na ulogu direktora, koja je jasnije definirana, osobito na ograničenja koja se primjenjuju na njegov mandat. Ipak se izmjenama Statuta općenito ne mijenja ocjena Tijela u pogledu samostalnosti NDLA-a jer izmjenama nije znatno obuhvaćen mandat NDLA-a. Norveška nadležna tijela objasnila su i da su u izmjenama Statuta jasnije opisane nadležnosti NDLA-a (56). |
| --- | --- |

(52)

Kako je prethodno navedeno u točki 39., Statut je izmijenjen 2012. Međutim jedina znatna izmjena odnosi se na ulogu direktora, koja je jasnije definirana, osobito na ograničenja koja se primjenjuju na njegov mandat. Ipak se izmjenama Statuta općenito ne mijenja ocjena Tijela u pogledu samostalnosti NDLA-a jer izmjenama nije znatno obuhvaćen mandat NDLA-a. Norveška nadležna tijela objasnila su i da su u izmjenama Statuta jasnije opisane nadležnosti NDLA-a (56).

4.6.   OSOBLJE I ADMINISTRACIJA NDLA-A

| (53) | NDLA nema zaposlenike. U većini slučajeva osoblje koje radi za NDLA u ugovornom je radnom odnosu s nekom od sudjelujućih okružnih vlasti. U drugim slučajevima posao obavljaju vanjski savjetnici koje, prema informacijama koje su dostavila norveška nadležna tijela, zapošljavaju poduzeća kojima su dodijeljeni javni natječaji. Lektori se angažiraju iz osoblja okružnih vlasti ili ih zapošljavaju podizvođači koji pružaju usluge NDLA-u. Lektori iz osoblja okružnih vlasti angažiraju se na više godina i u nepunom radnom vremenu. To znači da ih zapošljavaju okružne vlasti, ali da im se naknada za rad obavljen za NDLA isplaćuje iz NDLA-ova proračuna. Trošak ostalih lektora uključen je u naknade koje se isplaćuju podizvođačima koji pružaju usluge, a koje je NDLA odabrao putem javnih natječaja. Upravljački tim angažira se iz osoblja okružnih vlasti na neodređeno razdoblje te on nije u ugovornom odnosu s NDLA-om. |
| --- | --- |

(53)

NDLA nema zaposlenike. U većini slučajeva osoblje koje radi za NDLA u ugovornom je radnom odnosu s nekom od sudjelujućih okružnih vlasti. U drugim slučajevima posao obavljaju vanjski savjetnici koje, prema informacijama koje su dostavila norveška nadležna tijela, zapošljavaju poduzeća kojima su dodijeljeni javni natječaji. Lektori se angažiraju iz osoblja okružnih vlasti ili ih zapošljavaju podizvođači koji pružaju usluge NDLA-u. Lektori iz osoblja okružnih vlasti angažiraju se na više godina i u nepunom radnom vremenu. To znači da ih zapošljavaju okružne vlasti, ali da im se naknada za rad obavljen za NDLA isplaćuje iz NDLA-ova proračuna. Trošak ostalih lektora uključen je u naknade koje se isplaćuju podizvođačima koji pružaju usluge, a koje je NDLA odabrao putem javnih natječaja. Upravljački tim angažira se iz osoblja okružnih vlasti na neodređeno razdoblje te on nije u ugovornom odnosu s NDLA-om.

| (54) | U praksi NDLA triput godišnje plaća okružnim vlastima za korištenje njihovim resursima (tj. plaće, putni troškovi itd.). Te isplate izvršavaju vlasti okruga Hordaland. Osim toga, NDLA se od projektne faze za obavljanje svih aktivnosti povezanih s javnim nabavama u pogledu usluga koje je trebalo kupiti na tržištu koristio okružnim odjelom za nabavu BTV (57). Usluge koje je nabavio NDLA uključuju cjelokupno tehničko upravljanje, upravljanje aplikacijama, potporu i razvoj usluga NDLA-ove mrežne stranice za nastavne materijale (58). Nema dokaza da je NDLA prekoračio proračun za kupnju niti da je NDLA nabavio usluge ili robe izvan opsega svojeg mandata. |
| --- | --- |

(54)

U praksi NDLA triput godišnje plaća okružnim vlastima za korištenje njihovim resursima (tj. plaće, putni troškovi itd.). Te isplate izvršavaju vlasti okruga Hordaland. Osim toga, NDLA se od projektne faze za obavljanje svih aktivnosti povezanih s javnim nabavama u pogledu usluga koje je trebalo kupiti na tržištu koristio okružnim odjelom za nabavu BTV (57). Usluge koje je nabavio NDLA uključuju cjelokupno tehničko upravljanje, upravljanje aplikacijama, potporu i razvoj usluga NDLA-ove mrežne stranice za nastavne materijale (58). Nema dokaza da je NDLA prekoračio proračun za kupnju niti da je NDLA nabavio usluge ili robe izvan opsega svojeg mandata.

5.   PRIMJEDBE NA ODLUKU O POKRETANJU POSTUPKA

5.1.   TUŽITELJ

| (55) | Primjedbe NPA-a mogu se sažeti na sljedeći način:






  — | prvo, opseg uslužnih obveza NDLA-a nije pravilno definiran, |
| --- | --- | --- |

(55)

Primjedbe NPA-a mogu se sažeti na sljedeći način:

—

prvo, opseg uslužnih obveza NDLA-a nije pravilno definiran,

| — | drugo, financijski sustav i struktura NDLA-a nisu precizno određeni, zbog čega okružne vlasti osiguravaju prekomjerno subvencioniranje, što se ne iskazuje u izvještajima NDLA-a, |
| --- | --- |

—

drugo, financijski sustav i struktura NDLA-a nisu precizno određeni, zbog čega okružne vlasti osiguravaju prekomjerno subvencioniranje, što se ne iskazuje u izvještajima NDLA-a,

| — | treće, NDLA je nakladnicima u Norveškoj već nanio ozbiljnu i nepopravljivu štetu uglavnom zbog rezerviranja javnih državnih sredstava od okružnih vlasti za NDLA, čime se navodno ograničava sloboda škola da od nakladnikâ kupuju visokokvalitetne nastavne materijale, |
| --- | --- |

—

treće, NDLA je nakladnicima u Norveškoj već nanio ozbiljnu i nepopravljivu štetu uglavnom zbog rezerviranja javnih državnih sredstava od okružnih vlasti za NDLA, čime se navodno ograničava sloboda škola da od nakladnikâ kupuju visokokvalitetne nastavne materijale,

| — | četvrto, navedeno je da su okružne vlasti koje ne sudjeluju u NDLA-u (Oslo i Akershus) (59) izložene riziku nabavljanja nastavnih materijala lošije kvalitete od nakladničkih kuća zbog ograničavanja njihove slobode tržišnog natjecanja. NPA upućuje na istraživanje o otvorenim obrazovnim resursima (OER) u kojem je ustanovljeno da se „programima OER-a koje financira vlada može ograničiti izbor nastavnikâ i učenika jer oni potkopavaju mogućnost natjecanja dobavljača iz privatnog sektora i stoga i njihove ulagačke namjere te se tako ti dobavljači sve više povlače s tržišta” (vidjeti napomene trećih strana, napomene Međunarodnog udruženja nakladnika). |
| --- | --- |

—

četvrto, navedeno je da su okružne vlasti koje ne sudjeluju u NDLA-u (Oslo i Akershus) (59) izložene riziku nabavljanja nastavnih materijala lošije kvalitete od nakladničkih kuća zbog ograničavanja njihove slobode tržišnog natjecanja. NPA upućuje na istraživanje o otvorenim obrazovnim resursima (OER) u kojem je ustanovljeno da se „programima OER-a koje financira vlada može ograničiti izbor nastavnikâ i učenika jer oni potkopavaju mogućnost natjecanja dobavljača iz privatnog sektora i stoga i njihove ulagačke namjere te se tako ti dobavljači sve više povlače s tržišta” (vidjeti napomene trećih strana, napomene Međunarodnog udruženja nakladnika).

| (56) | NPA podnosi prigovor na preliminarnu ocjenu i nalaze u Odluci Tijela 136/13/COL, u kojoj je Tijelo navelo da NDLA ne zadovoljava uvjete da bi se mogao smatrati poduzetnikom te da stoga ne podliježe pravilima o državnim potporama. |
| --- | --- |

(56)

NPA podnosi prigovor na preliminarnu ocjenu i nalaze u Odluci Tijela 136/13/COL, u kojoj je Tijelo navelo da NDLA ne zadovoljava uvjete da bi se mogao smatrati poduzetnikom te da stoga ne podliježe pravilima o državnim potporama.

| (57) | NPA navodi da je smanjenje proračunâ okružnih vlasti za nabavu nastavnih materijala izravno povezano s osnivanjem NDLA-a. Prema mišljenju NPA-a to je smanjenje uzrok smanjivanja veličine tržišta jer je došlo do pada bruto prometa povezanog s knjigama prodanima višim srednjim školama (392 milijuna NOK 2008. i od 255 milijuna NOK 2010. do 264 milijuna NOK 2012.). NPA smatra da su te statistike dokaz da je tržište postojalo barem prije osnivanja NDLA-a. NPA upućuje i na točku 13. Smjernica Tijela o primjeni pravila o državnim potporama na obeštećenje koje se dodjeljuje za obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa („SGEI”) (60) kako bi dokazao da unatoč „zatvaranju tržišta [interna proizvodnja] ekonomska djelatnost može postojati ako bi drugi natjecatelji bili voljni i u mogućnosti pružati uslugu” i da neprofitni karakter NDLA-a ne mijenja njegovu ocjenu kao poduzetnika, dok god je ta „ponuda u natjecanju s ponudama drugih natjecatelja kojima je cilj ostvarivanje dobiti” (61). |
| --- | --- |

(57)

NPA navodi da je smanjenje proračunâ okružnih vlasti za nabavu nastavnih materijala izravno povezano s osnivanjem NDLA-a. Prema mišljenju NPA-a to je smanjenje uzrok smanjivanja veličine tržišta jer je došlo do pada bruto prometa povezanog s knjigama prodanima višim srednjim školama (392 milijuna NOK 2008. i od 255 milijuna NOK 2010. do 264 milijuna NOK 2012.). NPA smatra da su te statistike dokaz da je tržište postojalo barem prije osnivanja NDLA-a. NPA upućuje i na točku 13. Smjernica Tijela o primjeni pravila o državnim potporama na obeštećenje koje se dodjeljuje za obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa („SGEI”) (60) kako bi dokazao da unatoč „zatvaranju tržišta [interna proizvodnja] ekonomska djelatnost može postojati ako bi drugi natjecatelji bili voljni i u mogućnosti pružati uslugu” i da neprofitni karakter NDLA-a ne mijenja njegovu ocjenu kao poduzetnika, dok god je ta „ponuda u natjecanju s ponudama drugih natjecatelja kojima je cilj ostvarivanje dobiti” (61).

| (58) | U pogledu ocjene kriterija testa Altmark
   (62) NPA smatra da oni nisu ispunjeni jer je NDLA navodno izrazito neučinkovit. |
| --- | --- |

(58)

U pogledu ocjene kriterija testa Altmark
   (62) NPA smatra da oni nisu ispunjeni jer je NDLA navodno izrazito neučinkovit.

| (59) | Navodi se i da NDLA ne proizvodi proizvod samo u slučaju tržišnog nedostatka, nego i kad je takav proizvod već dostupan na tržištu. NPA upućuje na točku 13. Smjernica Tijela o SGEI-ju prema kojemu „države EFTA-e ne mogu posebnu obvezu obavljanja javnih usluga pripisati uslugama koje već pružaju [...] poduzetnici koji djeluju uz uobičajene tržišne uvjete”. |
| --- | --- |

(59)

Navodi se i da NDLA ne proizvodi proizvod samo u slučaju tržišnog nedostatka, nego i kad je takav proizvod već dostupan na tržištu. NPA upućuje na točku 13. Smjernica Tijela o SGEI-ju prema kojemu „države EFTA-e ne mogu posebnu obvezu obavljanja javnih usluga pripisati uslugama koje već pružaju [...] poduzetnici koji djeluju uz uobičajene tržišne uvjete”.

| (60) | Naposljetku, kad je riječ o ocjeni NDLA-a kao dobavljača SGEI-ja, kritizira se manjak transparentnosti. U tom pogledu NPA upućuje na uvjete Direktive o transparentnosti 2006/111/EZ (63) za koje smatra da ih NDLA nije ispunio. |
| --- | --- |

(60)

Naposljetku, kad je riječ o ocjeni NDLA-a kao dobavljača SGEI-ja, kritizira se manjak transparentnosti. U tom pogledu NPA upućuje na uvjete Direktive o transparentnosti 2006/111/EZ (63) za koje smatra da ih NDLA nije ispunio.

5.2.   OSTALE TREĆE STRANE

| (61) | Tijelo je primilo primjedbe od 11 zainteresiranih trećih strana: udruženja Associacao Portuguesa de Editores e Livrerios (APEL), Udruženja europskih nakladnikâ (FEP), Poljskog vijeća za knjige, Francuskog udruženja nakladnikâ, Trgovačke i industrijske komore Slovenije, Danskog udruženja nakladnikâ, Udruženja nakladnikâ (UK), Međunarodnog udruženja nakladnikâ (IPA), Udruženja belgijskih nakladnika (ADEB), Udruženja izdavača i knjižara Srbije te Švedskog udruženja školskih nakladnika. |
| --- | --- |

(61)

Tijelo je primilo primjedbe od 11 zainteresiranih trećih strana: udruženja Associacao Portuguesa de Editores e Livrerios (APEL), Udruženja europskih nakladnikâ (FEP), Poljskog vijeća za knjige, Francuskog udruženja nakladnikâ, Trgovačke i industrijske komore Slovenije, Danskog udruženja nakladnikâ, Udruženja nakladnikâ (UK), Međunarodnog udruženja nakladnikâ (IPA), Udruženja belgijskih nakladnika (ADEB), Udruženja izdavača i knjižara Srbije te Švedskog udruženja školskih nakladnika.

| (62) | Sve treće strane smatraju da je, ako se državni subjekt kao što je NDLA bavi proizvodnjom besplatnih digitalnih materijala i opskrbom njima, riječ o nepoštenom tržišnom natjecanju koje subvencionira država i da se stoga treba smatrati nezakonitim potporama. |
| --- | --- |

(62)

Sve treće strane smatraju da je, ako se državni subjekt kao što je NDLA bavi proizvodnjom besplatnih digitalnih materijala i opskrbom njima, riječ o nepoštenom tržišnom natjecanju koje subvencionira država i da se stoga treba smatrati nezakonitim potporama.

| (63) | FEP i IPA dostavili su detaljnije primjedbe sažete na sljedeći način:






  — | nepoštenim tržišnim natjecanjem koje nastaje kao rezultat potpora danih NDLA-u znatno će se ugroziti mogućnost nakladnikâ iz privatnog sektora da i dalje na tom tržištu nude visokokvalitetne materijale. Takvo će nepošteno tržišno natjecanje negativno utjecati na obrazovanje u Norveškoj i imati štetan učinak na rezultate nastavnikâ i učenikâ, i |
| --- | --- | --- |

(63)

FEP i IPA dostavili su detaljnije primjedbe sažete na sljedeći način:

—

nepoštenim tržišnim natjecanjem koje nastaje kao rezultat potpora danih NDLA-u znatno će se ugroziti mogućnost nakladnikâ iz privatnog sektora da i dalje na tom tržištu nude visokokvalitetne materijale. Takvo će nepošteno tržišno natjecanje negativno utjecati na obrazovanje u Norveškoj i imati štetan učinak na rezultate nastavnikâ i učenikâ, i

| — | najučinkovitija strategija za dodjelu državnih sredstava usmjeravanje je na potražnju (školski proračun), a ne subvencioniranje ponude besplatnih materijala koji ne podliježu tržišnom natjecanju (kao što je slučaj s NDLA-om). U potonjem slučaju nastavnici raspolažu sredstvima za slobodan izbor visokokvalitetnih materijala uključujući OER i stručne objavljene materijale. |
| --- | --- |

—

najučinkovitija strategija za dodjelu državnih sredstava usmjeravanje je na potražnju (školski proračun), a ne subvencioniranje ponude besplatnih materijala koji ne podliježu tržišnom natjecanju (kao što je slučaj s NDLA-om). U potonjem slučaju nastavnici raspolažu sredstvima za slobodan izbor visokokvalitetnih materijala uključujući OER i stručne objavljene materijale.

6.   PRIMJEDBE NORVEŠKIH NADLEŽNIH TIJELA

| (64) | Stajalište je norveških nadležnih tijela da se financiranje osiguravanja besplatnog višeg srednjoškolskom obrazovanja ne može smatrati državnim potporama u smislu članka 61. Sporazuma o EGP-u. Norveška nadležna tijela naglašavaju činjenicu da NDLA prvenstveno kupuje nastavne materijale na tržištu putem postupaka javne nabave. Samo ako ne može osigurati materijale dostatne kvalitete, NDLA ih izrađuje u suradnji s nastavnicima i okružnim tijelima. |
| --- | --- |

(64)

Stajalište je norveških nadležnih tijela da se financiranje osiguravanja besplatnog višeg srednjoškolskom obrazovanja ne može smatrati državnim potporama u smislu članka 61. Sporazuma o EGP-u. Norveška nadležna tijela naglašavaju činjenicu da NDLA prvenstveno kupuje nastavne materijale na tržištu putem postupaka javne nabave. Samo ako ne može osigurati materijale dostatne kvalitete, NDLA ih izrađuje u suradnji s nastavnicima i okružnim tijelima.

II.   OCJENA

1.   POSTOJANJE DRŽAVNIH POTPORA

| (65) | Prema članku 61. stavku 1. Sporazuma o EGP-u „osim ako je drugačije propisano ovim Sporazumom, svaka potpora koju dodjeljuju države članice EZ-a, države EFTA-e, ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku, koja narušava ili prijeti narušavanjem tržišnog natjecanja pogodujući određenim poduzećima ili proizvodnji određenih proizvoda nespojiva je s provedbom ovog Sporazuma u mjeri u kojoj utječe na trgovinu između država članica.” |
| --- | --- |

(65)

Prema članku 61. stavku 1. Sporazuma o EGP-u „osim ako je drugačije propisano ovim Sporazumom, svaka potpora koju dodjeljuju države članice EZ-a, države EFTA-e, ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku, koja narušava ili prijeti narušavanjem tržišnog natjecanja pogodujući određenim poduzećima ili proizvodnji određenih proizvoda nespojiva je s provedbom ovog Sporazuma u mjeri u kojoj utječe na trgovinu između država članica.”

1.1.   EKONOMSKA DJELATNOST

| (66) | Iz navedenog slijedi da se pravila o državnim potporama primjenjuju samo na prednosti dodijeljene poduzetnicima. Prije ispitivanja toga jesu li u ovom slučaju zadovoljeni uvjeti za državne potpore, potrebno je ispitati može li se NDLA smatrati poduzetnikom u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u. Ako to nije slučaj, pomoć NDLA-a nije obuhvaćena područjem primjene članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u. |
| --- | --- |

(66)

Iz navedenog slijedi da se pravila o državnim potporama primjenjuju samo na prednosti dodijeljene poduzetnicima. Prije ispitivanja toga jesu li u ovom slučaju zadovoljeni uvjeti za državne potpore, potrebno je ispitati može li se NDLA smatrati poduzetnikom u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u. Ako to nije slučaj, pomoć NDLA-a nije obuhvaćena područjem primjene članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u.

| (67) | Prema ustaljenoj sudskoj praksi poduzetnikom se smatra „svaki subjekt koji se bavi ekonomskom djelatnošću, bez obzira na njegov pravni status i na način njegova financiranja.” (64) |
| --- | --- |

(67)

Prema ustaljenoj sudskoj praksi poduzetnikom se smatra „svaki subjekt koji se bavi ekonomskom djelatnošću, bez obzira na njegov pravni status i na način njegova financiranja.” (64)

| (68) | Tijelo napominje da je NDLA u načelu suradnja među raznim okružnim vlastima. Stoga primatelj državnih sredstava nije sami NDLA, već su primatelji pojedinačne okružne vlasti koje surađuju na projektu NDLA. Međutim, kako je ranije navedeno, svaki subjekt može biti poduzetnik u smislu pravila o državnim potporama bez obzira na njegov pravni status i na način njegova financiranja. Stoga je ključno pitanje može li se za predmetnu djelatnost smatrati da je ekonomskog karaktera. Kako je detaljno opisano u odjeljku II.1.1.2. u nastavku, Tijelo je razmatralo je li promjena statusa NDLA-a, iz ad hoc suradnje na početku u službenu međuopćinsku suradnju započetu 1. srpnja 2009., utjecala na klasifikaciju djelatnosti NDLA-a. Tijelo je zaključilo da promjena statusa nije imala nikakvog utjecaja jer nakon promjene statusa nije došlo do bitne razlike u donošenju odluka, financiranju ili samostalnosti NDLA-a. |
| --- | --- |

(68)

Tijelo napominje da je NDLA u načelu suradnja među raznim okružnim vlastima. Stoga primatelj državnih sredstava nije sami NDLA, već su primatelji pojedinačne okružne vlasti koje surađuju na projektu NDLA. Međutim, kako je ranije navedeno, svaki subjekt može biti poduzetnik u smislu pravila o državnim potporama bez obzira na njegov pravni status i na način njegova financiranja. Stoga je ključno pitanje može li se za predmetnu djelatnost smatrati da je ekonomskog karaktera. Kako je detaljno opisano u odjeljku II.1.1.2. u nastavku, Tijelo je razmatralo je li promjena statusa NDLA-a, iz ad hoc suradnje na početku u službenu međuopćinsku suradnju započetu 1. srpnja 2009., utjecala na klasifikaciju djelatnosti NDLA-a. Tijelo je zaključilo da promjena statusa nije imala nikakvog utjecaja jer nakon promjene statusa nije došlo do bitne razlike u donošenju odluka, financiranju ili samostalnosti NDLA-a.

| (69) | NDLA kupuje, izrađuje i objavljuje digitalne nastavne materijale. Tužitelj smatra da su te djelatnosti ekonomskog karaktera. U tom smislu tužitelj naglašava da su do sada privatni dobavljači izrađivali i objavljivali digitalne nastavne materijale. Tužitelj tvrdi da je samostalnim izrađivanjem i objavljivanjem digitalnih nastavnih materijala NDLA ušao u izravno natjecanje s tim privatnim dobavljačima. |
| --- | --- |

(69)

NDLA kupuje, izrađuje i objavljuje digitalne nastavne materijale. Tužitelj smatra da su te djelatnosti ekonomskog karaktera. U tom smislu tužitelj naglašava da su do sada privatni dobavljači izrađivali i objavljivali digitalne nastavne materijale. Tužitelj tvrdi da je samostalnim izrađivanjem i objavljivanjem digitalnih nastavnih materijala NDLA ušao u izravno natjecanje s tim privatnim dobavljačima.

| (70) | Tijelo smatra da je ekonomska djelatnost svaka djelatnost koja podrazumijeva ponudu robe i usluga na tržištu (65). Postojanje ili nepostojanje tržišta može ovisiti o načinu njegove organizacije u predmetnoj državi (66), a klasifikacija određene djelatnosti u ekonomsku djelatnost vremenom se može promijeniti. Tijelo potvrđuje da dio ekonomskih djelatnosti niza poduzeća uključuje ponudu digitalnih nastavnih materijala. |
| --- | --- |

(70)

Tijelo smatra da je ekonomska djelatnost svaka djelatnost koja podrazumijeva ponudu robe i usluga na tržištu (65). Postojanje ili nepostojanje tržišta može ovisiti o načinu njegove organizacije u predmetnoj državi (66), a klasifikacija određene djelatnosti u ekonomsku djelatnost vremenom se može promijeniti. Tijelo potvrđuje da dio ekonomskih djelatnosti niza poduzeća uključuje ponudu digitalnih nastavnih materijala.

| (71) | Međutim iz presude Suda EFTA-e u predmetu Private Barnehagers Landsforbund
   (67) proizlazi da činjenica da se privatni subjekti mogu baviti ekonomskom djelatnošću ne isključuje činjenicu da se njome kao neekonomskom djelatnošću može baviti i država. Sud EFTA-e morao je u predmetu Private Barnehagers Landsforbund ocijeniti može li se upravljanje općinskim dječjim vrtićima u Norveškoj smatrati ekonomskom djelatnošću. Tužitelj je u tom predmetu tvrdio da je jedino važno pitanje u tom smislu bilo „[...] pružaju li općine usluge na predmetnom tržištu koje bi, barem u načelu, mogli pružati privatni subjekti u cilju ostvarivanja profita”. |
| --- | --- |

(71)

Međutim iz presude Suda EFTA-e u predmetu Private Barnehagers Landsforbund
   (67) proizlazi da činjenica da se privatni subjekti mogu baviti ekonomskom djelatnošću ne isključuje činjenicu da se njome kao neekonomskom djelatnošću može baviti i država. Sud EFTA-e morao je u predmetu Private Barnehagers Landsforbund ocijeniti može li se upravljanje općinskim dječjim vrtićima u Norveškoj smatrati ekonomskom djelatnošću. Tužitelj je u tom predmetu tvrdio da je jedino važno pitanje u tom smislu bilo „[...] pružaju li općine usluge na predmetnom tržištu koje bi, barem u načelu, mogli pružati privatni subjekti u cilju ostvarivanja profita”.

| (72) | Međutim, Sud EFTA-e u svojoj je presudi naglasio da „kada se priroda djelatnosti koju obavlja javni subjekt ocjenjuje s obzirom na pravila o državnim potporama, nije važno može li, u načelu, tu djelatnost obavljati privatni subjekt. Takvo tumačenje moglo bi u načelu svaku djelatnost države koja ne uključuje izvršavanje javne ovlasti svesti pod pojam ekonomske djelatnosti.” (68) Doista, takvim bi se tumačenjem nepropisno ograničilo pravo države da svojem stanovništvu pruža određene usluge. Postoji niz slučajeva u kojima je potvrđeno da se slične djelatnosti mogu obavljati kao neekonomske i kao ekonomske djelatnosti s tim da samo ekonomske djelatnosti podliježu pravilima o državnim potporama. To su prihvatili europski sudovi u predmetima o zdravstvenim sustavima (npr. privatno i javno zdravstveno osiguranje (69)), sustavima mirovinskih fondova (npr. privatni i javni mirovinski fondovi (70)) i obrazovnom sektoru (npr. privatni i javni dječji vrtići (71)). |
| --- | --- |

(72)

Međutim, Sud EFTA-e u svojoj je presudi naglasio da „kada se priroda djelatnosti koju obavlja javni subjekt ocjenjuje s obzirom na pravila o državnim potporama, nije važno može li, u načelu, tu djelatnost obavljati privatni subjekt. Takvo tumačenje moglo bi u načelu svaku djelatnost države koja ne uključuje izvršavanje javne ovlasti svesti pod pojam ekonomske djelatnosti.” (68) Doista, takvim bi se tumačenjem nepropisno ograničilo pravo države da svojem stanovništvu pruža određene usluge. Postoji niz slučajeva u kojima je potvrđeno da se slične djelatnosti mogu obavljati kao neekonomske i kao ekonomske djelatnosti s tim da samo ekonomske djelatnosti podliježu pravilima o državnim potporama. To su prihvatili europski sudovi u predmetima o zdravstvenim sustavima (npr. privatno i javno zdravstveno osiguranje (69)), sustavima mirovinskih fondova (npr. privatni i javni mirovinski fondovi (70)) i obrazovnom sektoru (npr. privatni i javni dječji vrtići (71)).

| (73) | Nadalje je u predmetu Private Barnehagers Landsforbund
   (68) Sud EFTA-e objasnio da bi se, kako bi se utvrdilo je li određena djelatnost ekonomskog karaktera, u predmetima o državnim potporama moglo primijeniti objašnjenje Suda u presudi u predmetu Humbel
   (72), koji se ticao pojma „usluge” u smislu temeljnih sloboda. |
| --- | --- |

(73)

Nadalje je u predmetu Private Barnehagers Landsforbund
   (68) Sud EFTA-e objasnio da bi se, kako bi se utvrdilo je li određena djelatnost ekonomskog karaktera, u predmetima o državnim potporama moglo primijeniti objašnjenje Suda u presudi u predmetu Humbel
   (72), koji se ticao pojma „usluge” u smislu temeljnih sloboda.

| (74) | Europski su sudovi posebno u području obrazovanja i istraživanja smatrali da se slučajevi kada određene usluge pružaju ustanove koje čine dio sustava javnog obrazovanja i koji se financiraju javnim sredstvima ne mogu smatrati pružanjem usluga u smislu članka 50. Ugovora o EZ-u (sada članak 57. UFEU-a). Sud je u predmetu Komisija protiv Njemačke
   (73), oslanjajući se osobito na presudu u predmetu Humbel, smatrao da „uspostavom i održavanjem takvog sustava javnog obrazovanja, koji se uobičajeno financira javnim sredstvima [...], država ne namjerava baviti djelatnostima uz naknadu, već obavlja svoju dužnost prema stanovništvu u socijalnom, kulturnom i obrazovnom području.” (74) |
| --- | --- |

(74)

Europski su sudovi posebno u području obrazovanja i istraživanja smatrali da se slučajevi kada određene usluge pružaju ustanove koje čine dio sustava javnog obrazovanja i koji se financiraju javnim sredstvima ne mogu smatrati pružanjem usluga u smislu članka 50. Ugovora o EZ-u (sada članak 57. UFEU-a). Sud je u predmetu Komisija protiv Njemačke
   (73), oslanjajući se osobito na presudu u predmetu Humbel, smatrao da „uspostavom i održavanjem takvog sustava javnog obrazovanja, koji se uobičajeno financira javnim sredstvima [...], država ne namjerava baviti djelatnostima uz naknadu, već obavlja svoju dužnost prema stanovništvu u socijalnom, kulturnom i obrazovnom području.” (74)

| (75) | Nastavno izmjenama Zakona o obrazovanju (vidjeti točku 20.) Norveška je odlučila da će se nastavni materijali, uključujući digitalne nastavne materijale, učenicima nuditi besplatno. Ta je nova odredba sastavni dio sustava javnog obrazovanja. Pitanje na koje tada treba odgovoriti povezano je s provedbom te odredbe te će stoga utvrđivanje je li predmetna djelatnost ekonomska ili neekonomska ovisiti o i. njezinom cilju i ii. načinu njezina obavljanja. |
| --- | --- |

(75)

Nastavno izmjenama Zakona o obrazovanju (vidjeti točku 20.) Norveška je odlučila da će se nastavni materijali, uključujući digitalne nastavne materijale, učenicima nuditi besplatno. Ta je nova odredba sastavni dio sustava javnog obrazovanja. Pitanje na koje tada treba odgovoriti povezano je s provedbom te odredbe te će stoga utvrđivanje je li predmetna djelatnost ekonomska ili neekonomska ovisiti o i. njezinom cilju i ii. načinu njezina obavljanja.

1.1.1.   
  Cilj

| (76) | Osnivanjem i održavanjem predmetnog subjekta država se ne smije baviti profitnom djelatnošću, već mora izvršavati svoje ovlasti kako bi ispunila svoju dužnost prema stanovništvu (75). Prema ustaljenoj sudskoj praksi, koja se odražava u praksi Europske komisije u pogledu donošenja odluka, uspostavom i održavanjem nacionalnog obrazovnog sustava država ispunjuje svoju dužnost prema stanovništvu u socijalnom, kulturom i obrazovnom području (76). U tom je pogledu norveška vlada odlučila tijekom obrazovne reforme iz 2006. da će država besplatno osigurati nastavne materijale, a sve su okružne vlasti, osim vlasti okruga Oslo, odlučile poštovati tu obvezu tako što će udružiti svoje resurse osnivanjem NDLA-a. Prema izjavi norveških nadležnih tijela, cilj je NDLA-a osigurati digitalne nastavne materijale. Kako bi ispunio tu zadaću, NDLA prvenstveno nastoji kupiti nastavne materijale na tržištu putem postupaka javne nabave. Ako ne može nabaviti odgovarajuće materijale, NDLA ih sam izrađuje u bliskoj suradnji s nastavnicima i sudjelujućim okružnim vlastima (77). |
| --- | --- |

(76)

Osnivanjem i održavanjem predmetnog subjekta država se ne smije baviti profitnom djelatnošću, već mora izvršavati svoje ovlasti kako bi ispunila svoju dužnost prema stanovništvu (75). Prema ustaljenoj sudskoj praksi, koja se odražava u praksi Europske komisije u pogledu donošenja odluka, uspostavom i održavanjem nacionalnog obrazovnog sustava država ispunjuje svoju dužnost prema stanovništvu u socijalnom, kulturom i obrazovnom području (76). U tom je pogledu norveška vlada odlučila tijekom obrazovne reforme iz 2006. da će država besplatno osigurati nastavne materijale, a sve su okružne vlasti, osim vlasti okruga Oslo, odlučile poštovati tu obvezu tako što će udružiti svoje resurse osnivanjem NDLA-a. Prema izjavi norveških nadležnih tijela, cilj je NDLA-a osigurati digitalne nastavne materijale. Kako bi ispunio tu zadaću, NDLA prvenstveno nastoji kupiti nastavne materijale na tržištu putem postupaka javne nabave. Ako ne može nabaviti odgovarajuće materijale, NDLA ih sam izrađuje u bliskoj suradnji s nastavnicima i sudjelujućim okružnim vlastima (77).

| (77) | Prema tužitelju, iz presude u predmetima Humbel i Private Barnehagers Landsforbund proizlazi da, dok su djelatnosti koje su predmet tih presuda (tj. poduka i mjesta u dječjim vrtićima) obuhvaćene javnim obrazovnim sustavom, ostale djelatnosti (kao što su kupnja, izrada i dostava digitalnih nastavnih materijala) nisu obuhvaćene javnim obrazovnim sustavom posebno ako tržište tih djelatnosti postoji prije no što ih država počne obavljati. |
| --- | --- |

(77)

Prema tužitelju, iz presude u predmetima Humbel i Private Barnehagers Landsforbund proizlazi da, dok su djelatnosti koje su predmet tih presuda (tj. poduka i mjesta u dječjim vrtićima) obuhvaćene javnim obrazovnim sustavom, ostale djelatnosti (kao što su kupnja, izrada i dostava digitalnih nastavnih materijala) nisu obuhvaćene javnim obrazovnim sustavom posebno ako tržište tih djelatnosti postoji prije no što ih država počne obavljati.

| (78) | Međutim, Tijelo smatra da nema naznaka da je Sud ili Sud EFTA-e namjeravao ograničiti opseg djelatnosti obuhvaćenih javnim obrazovanjem na način na koji to sugerira tužitelj (tj. na poduku i usluge dječjih vrtića). Naprotiv, Tijelo smatra da države EFTA-e općenito imaju veću slobodu u odabiru djelatnosti koje žele nuditi svojem stanovništvu u pitanjima socijalne, kulture i obrazovne politike (78). |
| --- | --- |

(78)

Međutim, Tijelo smatra da nema naznaka da je Sud ili Sud EFTA-e namjeravao ograničiti opseg djelatnosti obuhvaćenih javnim obrazovanjem na način na koji to sugerira tužitelj (tj. na poduku i usluge dječjih vrtića). Naprotiv, Tijelo smatra da države EFTA-e općenito imaju veću slobodu u odabiru djelatnosti koje žele nuditi svojem stanovništvu u pitanjima socijalne, kulture i obrazovne politike (78).

| (79) | Tijelo primjećuje da su kupnja, izrada i dostava nastavnih materijala povezani s osiguravanjem nastavnih sadržaja te su stoga usko povezani s podučavanjem. Tijelo smatra da su djelatnosti koje obavlja NDLA, kako bi okružne vlasti izvršile svoje obrazovne funkcije, isprepletene sa socijalnim obvezama, što nije usporedivo s ponudom trgovačkog karaktera, i da se subvencije dodjeljuju samo kako bi se ispunila vrlo posebna obrazovna funkcija. Doista, materijali koje kupuje i proizvodi NDLA posebno su osmišljeni da zadovolje potrebe nacionalnog nastavnog plana i programa za srednjoškolske učenike i nastavnike. Međutim tužitelj je tvrdio da je važno napraviti razliku između djelatnosti potrebnih za provedbu javnog obrazovanja i djelatnosti koje za to nisu potrebne – tužitelj to objašnjava time da bi NDLA mogao početi proizvoditi školski namještaj, što prema mišljenju tužitelja ne bi bio dio mandata javnog obrazovanja. U tom pogledu tužitelj izjavljuje da proizvodnja digitalnih nastavnih materijala nije sastavni dio obveze obavljanja javnih usluga i da bi se stoga trebala smatrati ekonomskom djelatnošću (79). |
| --- | --- |

(79)

Tijelo primjećuje da su kupnja, izrada i dostava nastavnih materijala povezani s osiguravanjem nastavnih sadržaja te su stoga usko povezani s podučavanjem. Tijelo smatra da su djelatnosti koje obavlja NDLA, kako bi okružne vlasti izvršile svoje obrazovne funkcije, isprepletene sa socijalnim obvezama, što nije usporedivo s ponudom trgovačkog karaktera, i da se subvencije dodjeljuju samo kako bi se ispunila vrlo posebna obrazovna funkcija. Doista, materijali koje kupuje i proizvodi NDLA posebno su osmišljeni da zadovolje potrebe nacionalnog nastavnog plana i programa za srednjoškolske učenike i nastavnike. Međutim tužitelj je tvrdio da je važno napraviti razliku između djelatnosti potrebnih za provedbu javnog obrazovanja i djelatnosti koje za to nisu potrebne – tužitelj to objašnjava time da bi NDLA mogao početi proizvoditi školski namještaj, što prema mišljenju tužitelja ne bi bio dio mandata javnog obrazovanja. U tom pogledu tužitelj izjavljuje da proizvodnja digitalnih nastavnih materijala nije sastavni dio obveze obavljanja javnih usluga i da bi se stoga trebala smatrati ekonomskom djelatnošću (79).

| (80) | Tijelo smatra, suprotno stajalištu tužitelja, da se proizvodnja namještaja ne može usporediti s proizvodnjom nastavnih materijala osmišljenih kao potpora nacionalnom nastavnom planu i programu. Doista, proizvodnja nastavnih materijala usko je povezana s nastavnim djelatnostima u okviru javnog obrazovnog sustava, što nije vjerojatno da bi bio slučaj s proizvodnjom namještaja. |
| --- | --- |

(80)

Tijelo smatra, suprotno stajalištu tužitelja, da se proizvodnja namještaja ne može usporediti s proizvodnjom nastavnih materijala osmišljenih kao potpora nacionalnom nastavnom planu i programu. Doista, proizvodnja nastavnih materijala usko je povezana s nastavnim djelatnostima u okviru javnog obrazovnog sustava, što nije vjerojatno da bi bio slučaj s proizvodnjom namještaja.

1.1.2.   
  Javna priroda mrežnog mjesta

| (81) | Kad je riječ o javnoj prirodi mrežnog mjesta, tužitelj i treće strane tvrdili su da je to problematično i da: „se ironično programima OER-a koje financira vlada može nastavnicima i učenicima ograničiti izbor jer oni potkopavaju mogućnost natjecanja dobavljača iz privatnog sektora i stoga i njihove ulagačke namjere te se tako ti dobavljači sve više povlače s tržišta” (80). Kako je objašnjeno u nastavku, javna priroda mrežnog mjesta ne mijenja ocjenu Tijela da su na njemu objavljeni materijali neekonomskog karaktera. |
| --- | --- |

(81)

Kad je riječ o javnoj prirodi mrežnog mjesta, tužitelj i treće strane tvrdili su da je to problematično i da: „se ironično programima OER-a koje financira vlada može nastavnicima i učenicima ograničiti izbor jer oni potkopavaju mogućnost natjecanja dobavljača iz privatnog sektora i stoga i njihove ulagačke namjere te se tako ti dobavljači sve više povlače s tržišta” (80). Kako je objašnjeno u nastavku, javna priroda mrežnog mjesta ne mijenja ocjenu Tijela da su na njemu objavljeni materijali neekonomskog karaktera.

| (82) | Tijelo napominje da u području obrazovanja ugovorne stranke nemaju samo znatan stupanj slobode u odlučivanju o cilju svojih zadaća, već i u određivanju načina na koji će taj cilj ostvariti. Norveška nadležna tijela odlučila su mrežnu stranicu NDLA-a staviti na raspolaganje javnosti. Učinak te odluke takav je da distribucija digitalnih nastavnih materijala nije ograničena samo na učenike upisane u odgovarajuće škole u odgovarajućim okruzima. Međutim širenje znanja izvan neposrednih planiranih primatelja uobičajena je praksa europskih obrazovnih tradicija. Doista, predavanja na europskim javnim sveučilištima obično su otvorena za širu javnost, a sveučilišta redovito učitavaju predavanja na internet u obliku audiozapisa i audiovizualnih zapisa. Ta se praksa može smatrati proširenjem obrazovne misije, što ne znači nužno da su djelatnosti ekonomskog karaktera. Zapravo u ovom su određenom slučaju nastavni materijali temelj i okvir podučavanja. To potvrđuje i činjenica da izrada nastavnih materijala ovisi o nastavnom planu i programu koji donose tijela javne vlasti. To se vidjeti i u opsegu djelatnosti NDLA-a danom u Statutu koji se odnosi na cilj osiguravanja digitalnih nastavnih materijala osmišljenih da zadovolje potrebe učenikâ i nastavnikâ. Ocjenu ne mijenja činjenica da su te djelatnosti bile prisutne na tržištu prije no što ih je država počela obavljati jer ne bi smjelo biti važno bi li djelatnost mogao obavljati (ili ju je stvarno obavljao) privatni subjekt (81). |
| --- | --- |

(82)

Tijelo napominje da u području obrazovanja ugovorne stranke nemaju samo znatan stupanj slobode u odlučivanju o cilju svojih zadaća, već i u određivanju načina na koji će taj cilj ostvariti. Norveška nadležna tijela odlučila su mrežnu stranicu NDLA-a staviti na raspolaganje javnosti. Učinak te odluke takav je da distribucija digitalnih nastavnih materijala nije ograničena samo na učenike upisane u odgovarajuće škole u odgovarajućim okruzima. Međutim širenje znanja izvan neposrednih planiranih primatelja uobičajena je praksa europskih obrazovnih tradicija. Doista, predavanja na europskim javnim sveučilištima obično su otvorena za širu javnost, a sveučilišta redovito učitavaju predavanja na internet u obliku audiozapisa i audiovizualnih zapisa. Ta se praksa može smatrati proširenjem obrazovne misije, što ne znači nužno da su djelatnosti ekonomskog karaktera. Zapravo u ovom su određenom slučaju nastavni materijali temelj i okvir podučavanja. To potvrđuje i činjenica da izrada nastavnih materijala ovisi o nastavnom planu i programu koji donose tijela javne vlasti. To se vidjeti i u opsegu djelatnosti NDLA-a danom u Statutu koji se odnosi na cilj osiguravanja digitalnih nastavnih materijala osmišljenih da zadovolje potrebe učenikâ i nastavnikâ. Ocjenu ne mijenja činjenica da su te djelatnosti bile prisutne na tržištu prije no što ih je država počela obavljati jer ne bi smjelo biti važno bi li djelatnost mogao obavljati (ili ju je stvarno obavljao) privatni subjekt (81).

| (83) | Tijelo stoga zaključuje da javna priroda mrežnog mjesta ne podrazumijeva da su djelatnosti NDLA-a ekonomskog karaktera. |
| --- | --- |

(83)

Tijelo stoga zaključuje da javna priroda mrežnog mjesta ne podrazumijeva da su djelatnosti NDLA-a ekonomskog karaktera.

1.1.3.   
  Promjena pravnog statusa iz ad hoc suradnje u međuopćinsku suradnju nije utjecala na postupak donošenja odluka i ne može utjecati na klasifikaciju djelatnosti kao neekonomske

| (84) | U svojoj presudi o poništenju Odluke Sud EFTA-e iznio je nekoliko aspekata koji nisu povezani s karakterom djelatnosti kao takve, nego s ustrojstvom NDLA-a, njegovim financiranjem i samostalnosti. Ti su aspekti povezani s provedbom zahtjeva za osiguranje besplatnih nastavnih materijala te su obrađeni u nastavku. |
| --- | --- |

(84)

U svojoj presudi o poništenju Odluke Sud EFTA-e iznio je nekoliko aspekata koji nisu povezani s karakterom djelatnosti kao takve, nego s ustrojstvom NDLA-a, njegovim financiranjem i samostalnosti. Ti su aspekti povezani s provedbom zahtjeva za osiguranje besplatnih nastavnih materijala te su obrađeni u nastavku.

| (85) | Promjena pravnog status iz ad hoc suradnje u službenu međuopćinsku suradnju u skladu s člankom 27. Zakona o lokalnoj upravi nije utjecala na postupak donošenja odluka (niti je promjena načina financiranja imala posljedice na ustrojstvo NDLA-a). |
| --- | --- |

(85)

Promjena pravnog status iz ad hoc suradnje u službenu međuopćinsku suradnju u skladu s člankom 27. Zakona o lokalnoj upravi nije utjecala na postupak donošenja odluka (niti je promjena načina financiranja imala posljedice na ustrojstvo NDLA-a).

| (86) | Tužitelj nije tvrdio da se opseg djelatnosti NDLA-a promijenio iz faze ad hoc suradnje njegovim službenim osnivanjem kao međuopćinske suradnje. Međutim, Sud EFTA-e naglašava da nedostatak informacija o načinu na koji su okružne vlasti organizirale svoju suradnju kako bi ispunile svoje obveze dobavljanja nastavnih materijala u fazi ad hoc suradnje NDLA-a može utjecati na klasifikaciju djelatnosti kao neekonomske. Zbog toga Sud naglašava da je Tijelo trebalo ispitati učinke promjene pravnog statusa na postupak donošenja odluka u NDLA-u (82). |
| --- | --- |

(86)

Tužitelj nije tvrdio da se opseg djelatnosti NDLA-a promijenio iz faze ad hoc suradnje njegovim službenim osnivanjem kao međuopćinske suradnje. Međutim, Sud EFTA-e naglašava da nedostatak informacija o načinu na koji su okružne vlasti organizirale svoju suradnju kako bi ispunile svoje obveze dobavljanja nastavnih materijala u fazi ad hoc suradnje NDLA-a može utjecati na klasifikaciju djelatnosti kao neekonomske. Zbog toga Sud naglašava da je Tijelo trebalo ispitati učinke promjene pravnog statusa na postupak donošenja odluka u NDLA-u (82).

| (87) | Upravljačka struktura subjekta NDLA nije se promijenila pri promjeni u međuopćinsku suradnju u skladu sa Zakonom o lokalnoj upravi (83). Osim toga, opseg ovlasti NDLA-a i postupak donošenja odluka nije se promijenio. Stoga se opseg ovlasti NDLA-a u donošenju odluka nije promijenio. |
| --- | --- |

(87)

Upravljačka struktura subjekta NDLA nije se promijenila pri promjeni u međuopćinsku suradnju u skladu sa Zakonom o lokalnoj upravi (83). Osim toga, opseg ovlasti NDLA-a i postupak donošenja odluka nije se promijenio. Stoga se opseg ovlasti NDLA-a u donošenju odluka nije promijenio.

| (88) | Tijelo je usporedilo ustrojstvo NDLA-a tijekom faze ad hoc suradnje (84) s ustrojstvom u fazi međuopćinske suradnje (85) i ustanovilo da nema znatnih razlika. Cilj NDLA-a u obje faze bio je izrada i ponuda besplatnih digitalnih nastavnih materijala za sve predmete u višim srednjim školama (86). Osim toga, NDLA su u obje faze činila slična tri tijela za donošenje odluka. U skladu sa Zakonom o lokalnoj upravi FFU je postao Nadzorni odbor suradnje, a njegovu je Upravu, koja se sastoji od pet članova, imenovao Nadzorni odbor kako je to bilo i tijekom faze ad hoc suradnje, kad je upravu imenovao FFU. Sastav upravljačke skupine/uprave u obje se faze sastojao od istih članova, tj. voditelja FFU-a i barem jednog predstavnika iz svake obrazovne regije (tj. sjeverne regije, jugo-zapadne regije i istočne regije) (87). Naposljetku, u NDLA-u je u obje faze postojala skupina koja je bila odgovorna za svakodnevno upravljanje (88). |
| --- | --- |

(88)

Tijelo je usporedilo ustrojstvo NDLA-a tijekom faze ad hoc suradnje (84) s ustrojstvom u fazi međuopćinske suradnje (85) i ustanovilo da nema znatnih razlika. Cilj NDLA-a u obje faze bio je izrada i ponuda besplatnih digitalnih nastavnih materijala za sve predmete u višim srednjim školama (86). Osim toga, NDLA su u obje faze činila slična tri tijela za donošenje odluka. U skladu sa Zakonom o lokalnoj upravi FFU je postao Nadzorni odbor suradnje, a njegovu je Upravu, koja se sastoji od pet članova, imenovao Nadzorni odbor kako je to bilo i tijekom faze ad hoc suradnje, kad je upravu imenovao FFU. Sastav upravljačke skupine/uprave u obje se faze sastojao od istih članova, tj. voditelja FFU-a i barem jednog predstavnika iz svake obrazovne regije (tj. sjeverne regije, jugo-zapadne regije i istočne regije) (87). Naposljetku, u NDLA-u je u obje faze postojala skupina koja je bila odgovorna za svakodnevno upravljanje (88).

| (89) | Kako su potvrdila norveška nadležna tijela, promjena pravnog statusa iz faze ad hoc suradnje u fazu međuopćinske suradnje u skladu s člankom 27. Zakona o lokalnoj upravi nije utjecala na postupak donošenja odluka, što je prikazano i potvrđeno i u prethodno sažeto iznesenim informacijama (89). |
| --- | --- |

(89)

Kako su potvrdila norveška nadležna tijela, promjena pravnog statusa iz faze ad hoc suradnje u fazu međuopćinske suradnje u skladu s člankom 27. Zakona o lokalnoj upravi nije utjecala na postupak donošenja odluka, što je prikazano i potvrđeno i u prethodno sažeto iznesenim informacijama (89).

| (90) | Glavni izvor sredstava za financiranje NDLA-a nije se mijenjao (tj. državna sredstva), ali se promijenio način dodjele sredstava NDLA-u. Doista, u ranim fazama NDLA-a, sredstva su primana izravno od Ministarstva obrazovanja i istraživanja, a poslije se NDLA financirao iz proračunâ sudjelujućih okružnih vlasti (a proračuni su se financirali iz općeg programa bespovratnih sredstava). Preostaje činjenica da su NDLA financirala i dalje financiraju tijela javne vlasti te da on distribuira besplatne nastavne materijale. Škole i učenici NDLA-u ne uplaćuju nikakav doprinos. Tijelo nadalje smatra da nema naznaka da se NDLA bavio drugim oblicima djelatnosti koje bi se po karakteru mogle smatrati ekonomskima. Ne postoji veza između stvarnog troška pružene usluge i naknade koju plaćaju korisnici djelatnosti. Osim toga, djelatnosti NDLA-a financiraju se u cijelosti javnim sredstvima, a ne uz naknadu (90). |
| --- | --- |

(90)

Glavni izvor sredstava za financiranje NDLA-a nije se mijenjao (tj. državna sredstva), ali se promijenio način dodjele sredstava NDLA-u. Doista, u ranim fazama NDLA-a, sredstva su primana izravno od Ministarstva obrazovanja i istraživanja, a poslije se NDLA financirao iz proračunâ sudjelujućih okružnih vlasti (a proračuni su se financirali iz općeg programa bespovratnih sredstava). Preostaje činjenica da su NDLA financirala i dalje financiraju tijela javne vlasti te da on distribuira besplatne nastavne materijale. Škole i učenici NDLA-u ne uplaćuju nikakav doprinos. Tijelo nadalje smatra da nema naznaka da se NDLA bavio drugim oblicima djelatnosti koje bi se po karakteru mogle smatrati ekonomskima. Ne postoji veza između stvarnog troška pružene usluge i naknade koju plaćaju korisnici djelatnosti. Osim toga, djelatnosti NDLA-a financiraju se u cijelosti javnim sredstvima, a ne uz naknadu (90).

1.1.4.   
  Sjedinjavanje državnih sredstava u međuopćinsku suradnju kako bi okružne vlasti ispunile svoju obvezu opskrbe digitalnim nastavnim materijalima neekonomskog je karaktera

| (91) | Tijelo je zaključilo da su djelatnosti NDLA-a povezane s opskrbom digitalnim nastavnim materijalima usko povezane sa širim obrazovnim ciljem okružnih vlasti i da su neekonomskog karaktera. U dijelu koji slijedi Tijelo ocjenjuje pitanja koja je postavio Sud EFTA-e. |
| --- | --- |

(91)

Tijelo je zaključilo da su djelatnosti NDLA-a povezane s opskrbom digitalnim nastavnim materijalima usko povezane sa širim obrazovnim ciljem okružnih vlasti i da su neekonomskog karaktera. U dijelu koji slijedi Tijelo ocjenjuje pitanja koja je postavio Sud EFTA-e.

| (92) | Sud EFTA-e ustanovio je da iz Odluke nije jasno je li opskrba besplatnim digitalnim nastavnim materijalima obveza okružnih vlasti ili NDLA-a (91). Sud EFTA-e navodi da se u Odluci Tijelo „poziva na norveško zakonodavstvo i smatra da je obvezalo okruge da učenike opskrbe potrebnim tiskanim i digitalnim nastavnim materijalima bez naknade” (92). Sud EFTA-e nadalje navodi da se u pogledu ocjene samostalnosti NDLA-a u Odluci navodi da NDLA ne može odlučiti da od krajnjih potrošača traži naknadu „[...] jer pravni okvir obvezuje NDLA da svoje usluge pruža besplatno” (93). Presuda se odnosi i na izjavu Tijela danu tijekom usmene rasprave da je zakonska obveza okružnih tijela da tu uslugu pružaju besplatno i da su ih ona odlučila pružati zajednički s pomoću NDLA-a (94). |
| --- | --- |

(92)

Sud EFTA-e ustanovio je da iz Odluke nije jasno je li opskrba besplatnim digitalnim nastavnim materijalima obveza okružnih vlasti ili NDLA-a (91). Sud EFTA-e navodi da se u Odluci Tijelo „poziva na norveško zakonodavstvo i smatra da je obvezalo okruge da učenike opskrbe potrebnim tiskanim i digitalnim nastavnim materijalima bez naknade” (92). Sud EFTA-e nadalje navodi da se u pogledu ocjene samostalnosti NDLA-a u Odluci navodi da NDLA ne može odlučiti da od krajnjih potrošača traži naknadu „[...] jer pravni okvir obvezuje NDLA da svoje usluge pruža besplatno” (93). Presuda se odnosi i na izjavu Tijela danu tijekom usmene rasprave da je zakonska obveza okružnih tijela da tu uslugu pružaju besplatno i da su ih ona odlučila pružati zajednički s pomoću NDLA-a (94).

| (93) | U tom je pogledu Sud EFTA-e zaključio da su prethodno navedene izjave iz Odluke proturječne jer nije jasno tko je korisnik NDLA-a. |
| --- | --- |

(93)

U tom je pogledu Sud EFTA-e zaključio da su prethodno navedene izjave iz Odluke proturječne jer nije jasno tko je korisnik NDLA-a.

| (94) | Pravni okvir unutar kojeg djeluje NDLA sastoji se od niza različitih elemenata. Prvo, u skladu s nacionalnim pravom (kao što je Zakon o obrazovanju) okružne vlasti moraju ispunjavati neke zakonske obveze. Primjerice izmjenama Zakona o obrazovanju iz 2007. (vidjeti točku 20.) uvedena je obveza da okružne vlasti školsku djecu opskrbe besplatnim digitalnim materijalima. Drugo, doneseni su razni upravni akti kako bi okružne vlasti mogle ispuniti svoju zakonsku obvezu. To je uključivalo rezolucije (kao što su rezolucije koje su donijele okružne vlasti) te ostale upravne akte kao što je akt o dodjeli sredstava Ministarstva obrazovanja i istraživanja iz travnja 2007. Naposljetku, Statutom NDLA-a, a prije toga i mandatom, provedena je zakonska obveza okružnih vlasti u zakonsku obvezu NDLA-a da osigura besplatnu opskrbu digitalnim materijalima. |
| --- | --- |

(94)

Pravni okvir unutar kojeg djeluje NDLA sastoji se od niza različitih elemenata. Prvo, u skladu s nacionalnim pravom (kao što je Zakon o obrazovanju) okružne vlasti moraju ispunjavati neke zakonske obveze. Primjerice izmjenama Zakona o obrazovanju iz 2007. (vidjeti točku 20.) uvedena je obveza da okružne vlasti školsku djecu opskrbe besplatnim digitalnim materijalima. Drugo, doneseni su razni upravni akti kako bi okružne vlasti mogle ispuniti svoju zakonsku obvezu. To je uključivalo rezolucije (kao što su rezolucije koje su donijele okružne vlasti) te ostale upravne akte kao što je akt o dodjeli sredstava Ministarstva obrazovanja i istraživanja iz travnja 2007. Naposljetku, Statutom NDLA-a, a prije toga i mandatom, provedena je zakonska obveza okružnih vlasti u zakonsku obvezu NDLA-a da osigura besplatnu opskrbu digitalnim materijalima.

| (95) | Taj su okvir opisala i norveška nadležna tijela u svojem podnesku od 2. svibnja 2013. u kojemu su potvrdila i. zakonsku obvezu nadležnih tijela (vidjeti točku 1. podneska); ii. obvezu Uprave NDLA tijekom faze ad hoc suradnje da radi na opskrbi besplatnim digitalnim nastavnim materijalima (vidjeti prvu točku konačnih ciljeva mandata (95)); i iii. da se u rezolucijama o osnivanju NDLA-a koje su donijele okružne vlasti navodi da je glavni cilj NDLA-a opskrba besplatnim digitalnim materijalima (vidjeti str. 6. podneska). |
| --- | --- |

(95)

Taj su okvir opisala i norveška nadležna tijela u svojem podnesku od 2. svibnja 2013. u kojemu su potvrdila i. zakonsku obvezu nadležnih tijela (vidjeti točku 1. podneska); ii. obvezu Uprave NDLA tijekom faze ad hoc suradnje da radi na opskrbi besplatnim digitalnim nastavnim materijalima (vidjeti prvu točku konačnih ciljeva mandata (95)); i iii. da se u rezolucijama o osnivanju NDLA-a koje su donijele okružne vlasti navodi da je glavni cilj NDLA-a opskrba besplatnim digitalnim materijalima (vidjeti str. 6. podneska).

| (96) | Sudjelujuće okružne vlasti odlučile su svoju zakonsku obvezu opskrbe učenika besplatnim digitalnim materijalima ispuniti osnivanjem međuopćinske suradnje NDLA, koja djeluje unutar pravnog okvira (uključujući rezolucije okružnih vlasti i Statut) koji je uspostavljen kako bi okružne vlasti mogle ispuniti svoju zakonsku obvezu. |
| --- | --- |

(96)

Sudjelujuće okružne vlasti odlučile su svoju zakonsku obvezu opskrbe učenika besplatnim digitalnim materijalima ispuniti osnivanjem međuopćinske suradnje NDLA, koja djeluje unutar pravnog okvira (uključujući rezolucije okružnih vlasti i Statut) koji je uspostavljen kako bi okružne vlasti mogle ispuniti svoju zakonsku obvezu.

| (97) | Ukratko, NDLA se može opisati kao suradnja među sudjelujućim okružnim vlastima pokrenuta kako bi okružne vlasti mogle udružiti svoje resurse. Stoga je, umjesto da okružne vlasti zasebno kupuju i izrađuju digitalne materijale, velika većina okružnih vlasti odlučila udružiti svoje resurse kako bi ispunile svoju zakonsku obvezu (taj tip suradnje predvidjelo je sâmo Ministarstvo obrazovanja i istraživanja pozivanjem okružnih vlasti da se prijave za dodjelu sredstava 2006.) (96). Okružne vlasti stoga, s pomoću te suradnje, „izvršavaju svoje ovlasti kako bi ispunile svoje dužnosti prema stanovništvu” (97). |
| --- | --- |

(97)

Ukratko, NDLA se može opisati kao suradnja među sudjelujućim okružnim vlastima pokrenuta kako bi okružne vlasti mogle udružiti svoje resurse. Stoga je, umjesto da okružne vlasti zasebno kupuju i izrađuju digitalne materijale, velika većina okružnih vlasti odlučila udružiti svoje resurse kako bi ispunile svoju zakonsku obvezu (taj tip suradnje predvidjelo je sâmo Ministarstvo obrazovanja i istraživanja pozivanjem okružnih vlasti da se prijave za dodjelu sredstava 2006.) (96). Okružne vlasti stoga, s pomoću te suradnje, „izvršavaju svoje ovlasti kako bi ispunile svoje dužnosti prema stanovništvu” (97).

| (98) | To su potvrdila norveška nadležna tijela u svojem podnesku od 31. ožujka 2014. naglasivši da je suradnja među okružnim vlastima sastavni dio nastojanja okružnih vlasti da osiguraju besplatno javno više srednjoškolsko obrazovanje u Norveškoj. |
| --- | --- |

(98)

To su potvrdila norveška nadležna tijela u svojem podnesku od 31. ožujka 2014. naglasivši da je suradnja među okružnim vlastima sastavni dio nastojanja okružnih vlasti da osiguraju besplatno javno više srednjoškolsko obrazovanje u Norveškoj.

| (99) | Kad je riječ o proračunskim pitanjima, NDLA nema ovlasti donošenja odluka. Iako Uprava preporučuje razinu financiranja za sljedeći proračun, to je samo preporuka koju pri utvrđivanju proračuna za NDLA sudjelujuće okružne vlasti uzimaju u obzir. Kad je riječ o nabavi i kupnji, NDLA poštuje strategiju javnih natječaja donesenu kako bi javni natječaji NDLA-a bili potpuno u skladu sa Zakonom o javnoj nabavi (98). |
| --- | --- |

(99)

Kad je riječ o proračunskim pitanjima, NDLA nema ovlasti donošenja odluka. Iako Uprava preporučuje razinu financiranja za sljedeći proračun, to je samo preporuka koju pri utvrđivanju proračuna za NDLA sudjelujuće okružne vlasti uzimaju u obzir. Kad je riječ o nabavi i kupnji, NDLA poštuje strategiju javnih natječaja donesenu kako bi javni natječaji NDLA-a bili potpuno u skladu sa Zakonom o javnoj nabavi (98).

| (100) | U širem smislu ovlasti NDLA-a u pogledu kupnje utvrđene su u Statutu, kojim se opseg njegovih djelatnosti kupnje ograničava na ciljeve utvrđene za NDLA, tj. na kupnju i izradu digitalnih nastavnih materijala (99). Jasna je potreba da NDLA učinkovito obavlja svoje zadaće i ne bi imalo smisla da se primjerice sudjelujuće okružne vlasti ili Nadzorni odbor uključuju za svaku pojedinačnu kupnju digitalnih nastavnih materijala. Stoga se Statutom predviđa samostalnost svakodnevnih aktivnosti NDLA-a, posebno u smislu kupnje, ali je ta samostalnost ograničena na utvrđene zadaće NDLA-a i njegov proračun (tj. samo na ono što je potrebno za ispunjavanje zakonskih uvjeta koje je država postavila okružnim vlastima) (100). |
| --- | --- |

(100)

U širem smislu ovlasti NDLA-a u pogledu kupnje utvrđene su u Statutu, kojim se opseg njegovih djelatnosti kupnje ograničava na ciljeve utvrđene za NDLA, tj. na kupnju i izradu digitalnih nastavnih materijala (99). Jasna je potreba da NDLA učinkovito obavlja svoje zadaće i ne bi imalo smisla da se primjerice sudjelujuće okružne vlasti ili Nadzorni odbor uključuju za svaku pojedinačnu kupnju digitalnih nastavnih materijala. Stoga se Statutom predviđa samostalnost svakodnevnih aktivnosti NDLA-a, posebno u smislu kupnje, ali je ta samostalnost ograničena na utvrđene zadaće NDLA-a i njegov proračun (tj. samo na ono što je potrebno za ispunjavanje zakonskih uvjeta koje je država postavila okružnim vlastima) (100).

| (101) | Naposljetku, vrijedni napomenuti da sudska praksa Suda naglašava da nije potrebno odvajati djelatnosti kupnje „od naknadne upotrebe za koju je namijenjena kako bi se odredila priroda te djelatnosti kupnje” (101). Stoga se, u mjeri u kojoj se može smatrati da su djelatnosti NDLA-a u pogledu opskrbe besplatnim digitalnim nastavnim materijalima neekonomskog karaktera, može zaključiti i da se sve povezane djelatnosti kupnje mogu smatrati neekonomskima. S obzirom na to da je prema Statutu jasno da NDLA može kupovati samo robe i usluge neophodne za ostvarenje njegova cilja (tj. opskrba besplatnim digitalnim nastavnim materijalima), te će djelatnosti kupnje nužno biti povezane s neekonomskom djelatnošću. |
| --- | --- |

(101)

Naposljetku, vrijedni napomenuti da sudska praksa Suda naglašava da nije potrebno odvajati djelatnosti kupnje „od naknadne upotrebe za koju je namijenjena kako bi se odredila priroda te djelatnosti kupnje” (101). Stoga se, u mjeri u kojoj se može smatrati da su djelatnosti NDLA-a u pogledu opskrbe besplatnim digitalnim nastavnim materijalima neekonomskog karaktera, može zaključiti i da se sve povezane djelatnosti kupnje mogu smatrati neekonomskima. S obzirom na to da je prema Statutu jasno da NDLA može kupovati samo robe i usluge neophodne za ostvarenje njegova cilja (tj. opskrba besplatnim digitalnim nastavnim materijalima), te će djelatnosti kupnje nužno biti povezane s neekonomskom djelatnošću.

| (102) | Iz činjenica iznesenih u odjeljku I.4.6. jasno je da NDLA ne može imati zaposlenike, svoje prostore ili infrastrukturu. Većinu njegove radne snage čine zaposlenici upućeni (u nepunom ili punom radnom vremenu) u NDLA na određeno razdoblje. NDLA plaća odgovarajućim okružnim vlastima za vrijeme koje su njihovi zaposlenici proveli radeći na projektima NDLA-a. Preostale zaposlenike čine vanjski savjetnici odabrani putem postupaka javne nabave, a NDLA ih plaća iz svojeg proračuna. Stoga, s jedne strane, NDLA nema kontrolu nad troškovima većine svojeg osoblja i, s druge strane, NDLA ima ograničene ovlasti donošenja odluka u pogledu usluga uključenih u javni natječaj jer je on obvezan strategijom javnih natječaja te njegove odluke podliježu kontroli okružnih vlasti preko Nadzornog odbora. Iz toga se može zaključiti da NDLA, u pitanjima infrastrukture i osoblja, ima jako malo samostalnosti. |
| --- | --- |

(102)

Iz činjenica iznesenih u odjeljku I.4.6. jasno je da NDLA ne može imati zaposlenike, svoje prostore ili infrastrukturu. Većinu njegove radne snage čine zaposlenici upućeni (u nepunom ili punom radnom vremenu) u NDLA na određeno razdoblje. NDLA plaća odgovarajućim okružnim vlastima za vrijeme koje su njihovi zaposlenici proveli radeći na projektima NDLA-a. Preostale zaposlenike čine vanjski savjetnici odabrani putem postupaka javne nabave, a NDLA ih plaća iz svojeg proračuna. Stoga, s jedne strane, NDLA nema kontrolu nad troškovima većine svojeg osoblja i, s druge strane, NDLA ima ograničene ovlasti donošenja odluka u pogledu usluga uključenih u javni natječaj jer je on obvezan strategijom javnih natječaja te njegove odluke podliježu kontroli okružnih vlasti preko Nadzornog odbora. Iz toga se može zaključiti da NDLA, u pitanjima infrastrukture i osoblja, ima jako malo samostalnosti.

| (103) | U slučajevima kada predmetnu djelatnost obavljaju subjekti koji nisu država, jedno je od pitanja koje treba utvrditi podliježu li primatelji sredstava (javni ili privatni) kontroli države i posebno primjenjuje li primatelj samo pravo bez mogućnosti utjecanja na zakonske uvjete usluge (tj. iznos doprinosâ, upotrebu sredstava i utvrđivanje razine koristi) (102). Ako s druge strane primatelj ima znatnu slobodu prema državi u pogledu trgovačkih parametara svojih aktivnosti (npr. cijene, troškovi, imovina i zaposlenici), bilo bi vjerojatnije da je riječ o poduzetniku. |
| --- | --- |

(103)

U slučajevima kada predmetnu djelatnost obavljaju subjekti koji nisu država, jedno je od pitanja koje treba utvrditi podliježu li primatelji sredstava (javni ili privatni) kontroli države i posebno primjenjuje li primatelj samo pravo bez mogućnosti utjecanja na zakonske uvjete usluge (tj. iznos doprinosâ, upotrebu sredstava i utvrđivanje razine koristi) (102). Ako s druge strane primatelj ima znatnu slobodu prema državi u pogledu trgovačkih parametara svojih aktivnosti (npr. cijene, troškovi, imovina i zaposlenici), bilo bi vjerojatnije da je riječ o poduzetniku.

| (104) | Tužitelj je istaknuo da bi NDLA-a trebalo smatrati poduzetnikom odvojenim od države ili okružnih vlasti od kojih prima predmetna sredstva. Međutim, na temelju informacija koje je dostavilo Tijelo, jasno je da je NDLA sastavni dio javne uprave i da u svakom slučaju podliježe strogoj kontroli države. Prema postojećoj sudskoj praksi, subjekt podliježe kontroli tijela javnih vlasti (zbog čega nije neovisan o državi) ako mu je statutom dana zadaća i ako tijela javne vlasti utvrđuju troškove i prihode njegovih djelatnosti (103). U tom pogledu Tijelo napominje da su sudjelujuće okružne vlasti – u pogledu zahtjeva utvrđenih u revidiranom državnom proračunu za 2006. – osnovale NDLA kao međuopćinsku suradnju i da su mu dodijelile zadaće tako što su sve pojedinačno donijele iste rezolucije. |
| --- | --- |

(104)

Tužitelj je istaknuo da bi NDLA-a trebalo smatrati poduzetnikom odvojenim od države ili okružnih vlasti od kojih prima predmetna sredstva. Međutim, na temelju informacija koje je dostavilo Tijelo, jasno je da je NDLA sastavni dio javne uprave i da u svakom slučaju podliježe strogoj kontroli države. Prema postojećoj sudskoj praksi, subjekt podliježe kontroli tijela javnih vlasti (zbog čega nije neovisan o državi) ako mu je statutom dana zadaća i ako tijela javne vlasti utvrđuju troškove i prihode njegovih djelatnosti (103). U tom pogledu Tijelo napominje da su sudjelujuće okružne vlasti – u pogledu zahtjeva utvrđenih u revidiranom državnom proračunu za 2006. – osnovale NDLA kao međuopćinsku suradnju i da su mu dodijelile zadaće tako što su sve pojedinačno donijele iste rezolucije.

| (105) | Osim toga, okružne vlasti kontroliraju troškovne parametre djelatnosti jer su troškovi ograničeni na doprinose koje su okružne vlasti jednostrano utvrdile na temelju redovitih proračunskih postupaka. Nadalje, NDLA ne može donositi odluke o troškovima svojih zaposlenika ili svoje imovine jer okružne vlasti i. odlučuju o upućivanju neophodnog osoblja i ii. osiguravaju prostore i tehničku opremu. Naposljetku, NDLA nema nikakvih ovlasti utvrđivanja naknada za krajnje kupce (tj. učenike ili škole) jer pravni okvir obvezuje NDLA na pružanje usluga bez naknade. |
| --- | --- |

(105)

Osim toga, okružne vlasti kontroliraju troškovne parametre djelatnosti jer su troškovi ograničeni na doprinose koje su okružne vlasti jednostrano utvrdile na temelju redovitih proračunskih postupaka. Nadalje, NDLA ne može donositi odluke o troškovima svojih zaposlenika ili svoje imovine jer okružne vlasti i. odlučuju o upućivanju neophodnog osoblja i ii. osiguravaju prostore i tehničku opremu. Naposljetku, NDLA nema nikakvih ovlasti utvrđivanja naknada za krajnje kupce (tj. učenike ili škole) jer pravni okvir obvezuje NDLA na pružanje usluga bez naknade.

| (106) | Stoga NDLA u obavljanju svojih djelatnosti poštuje zakon i ne može utjecati na visinu doprinosâ, upotrebu imovine ili utvrđivanje razine koristi kako bi to mogao komercijalni subjekt. Naprotiv, NDLA je sastavni dio javne uprave okružnih vlasti te se stoga može reći da podliježe kontroli države. |
| --- | --- |

(106)

Stoga NDLA u obavljanju svojih djelatnosti poštuje zakon i ne može utjecati na visinu doprinosâ, upotrebu imovine ili utvrđivanje razine koristi kako bi to mogao komercijalni subjekt. Naprotiv, NDLA je sastavni dio javne uprave okružnih vlasti te se stoga može reći da podliježe kontroli države.

| (107) | Kako je prethodno objašnjeno, NDLA ne može samostalno širiti opseg svojih djelatnosti. Za to su u konačnici nadležne okružne vlasti koje rezolucijama ili preko Nadzornog odbora odlučuju o radu NDLA-a (104). Proračun utvrđuju okružne vlasti (na temelju preporuke Uprave), a NDLA snosi troškove samo provodeći postupak javne nabave za usluge ili robe neophodne za obavljanje svojih djelatnosti. Naposljetku, okružne vlasti uvijek mogu nadglasati Upravu, tj. NDLA nema slobodu širenja opsega svojih aktivnosti ni mogućnost da financijski obveže okružne vlasti za djelatnosti izvan dogovorenog opsega. |
| --- | --- |

(107)

Kako je prethodno objašnjeno, NDLA ne može samostalno širiti opseg svojih djelatnosti. Za to su u konačnici nadležne okružne vlasti koje rezolucijama ili preko Nadzornog odbora odlučuju o radu NDLA-a (104). Proračun utvrđuju okružne vlasti (na temelju preporuke Uprave), a NDLA snosi troškove samo provodeći postupak javne nabave za usluge ili robe neophodne za obavljanje svojih djelatnosti. Naposljetku, okružne vlasti uvijek mogu nadglasati Upravu, tj. NDLA nema slobodu širenja opsega svojih aktivnosti ni mogućnost da financijski obveže okružne vlasti za djelatnosti izvan dogovorenog opsega.

2.   ZAKLJUČAK

| (108) | Tijelo je na temelju prethodno navedenog zaključilo da se NDLA ne bavi ekonomskim djelatnostima i da njegovo financiranje ne uključuje državne potpore u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u, |
| --- | --- |

(108)

Tijelo je na temelju prethodno navedenog zaključilo da se NDLA ne bavi ekonomskim djelatnostima i da njegovo financiranje ne uključuje državne potpore u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Financiranje NDLA-a ne uključuje državne potpore u smislu članka 61. stavka 1. Sporazuma o EGP-u. Stoga se službena istraga u ovom predmetu obustavlja.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena Kraljevini Norveškoj.

Članak 3.

Vjerodostojna je samo verzija ove Odluke na engleskom jeziku.

Sastavljeno u Bruxellesu 26. lipnja 2014.

Za Nadzorno tijelo EFTA-e

Oda Helen SLETNES

Predsjednica

Frank BÜCHEL

Član Kolegija

---

(1)  SL C 229, 8.8.2013., str. 31. i Dodatak o EGP-u br. 44, 8.8.2013., str. 19.

1

(2)  SL C 92, 29.3.2012., str. 3. i Dodatak o EGP-u br. 18, 29.3.2012., str. 3.

2

(3)  Predmet E-1/12, Den norske Forleggerforening protiv Nadzornog tijela EFTA-e EFTA Ct. Rep [2012.], str. 1040.

3

(4)  SL C 229, 8.8.2013., str. 31. i Dodatak o EGP-u br. 44, 8.8.2013., str. 19.

4

(5)  LOV-1992-09-25-107 (Lov om kommuner og fylkeskommuner (kommuneloven)).

5

(6)  Na norveškom: „Kunnskapsløftet”.

6

(7)  LOV-2008-07-17-61 (Lov om grunnskolen og den vidaregåande opplæringa (Opplæringslova)).

7

(8)  Prijedlog Parlamenta br. 1. Dodatak 1. (2005. – 2006.) o izmjenama prijedloga državnog proračuna za 2006. (na norveškom: „For budsjettåret 2006 Om endring av St. prp. nr. 1 om statsbudsjettet 2006”).

8

(9)  Vidjeti Prijedlog Donjeg doma Parlamenta br. 36. (1996. – 1997.), str. 171.

9

(10)  Sada stavljen izvan snage LOV-1974-06-21-55 (Lov om videregående opplæring), vidjeti članak 35. stavak 3.

10

(11)  Vidjeti Prijedlog Donjeg doma Parlamenta br. 36. (1996. – 1997.), str. 171. (na norveškom: „Regelen er ny, men tek ikkje sikte på å endre gjeldande rett. Prinsippet om gratis opplæring går fram av lvgo. §35 tredje leddet om forbod mot å ta skolepengar. Ordninga med å påleggje elevar eller lærlingar å halde seg med undervisningsmateriell og utstyr til eige bruk er i dag ikkje særleg lovregulert.”) i dopis norveške vlade od 19. lipnja 2006. u kojem se utvrđuju uvjeti i razlozi za dodjelu bespovratnih sredstava za digitalnu nastavnu opremu u iznosu od 50 milijuna NOK. http://www.regjeringen.no/nb/dep/kd/dok/andre/brev/-utvalgte_brev/2006/digitale-laremidler-i-videregaende-oppla.html?id=91754.

11

(12)  LOV-1998-07-17-61 (Lov om grunnskolen og den vidaregåande opplæringa (opplæringslova)), neslužbeni prijevod članka 3-1., stavka 9. Zakona o obrazovanju koji su norveška nadležna tijela dostavila u dopisu od 2. svibnja 2013. (br. spisa 691771), a koji na norveškom jeziku glasi „Opplæringa i offentleg vidaregåande skole eller i lærebedrift er gratis. Fylkeskommunen har ansvaret for å halde elevane med nødvendige trykte og digitale læremiddel og digitalt utstyr. Elevane kan ikkje påleggjast å dekkje nokon del av utgiftene til dette utover det som følgjer av forskrift. [...]”.

12

(13)  Vidjeti Prilog 2. Tužbi, dodatak državnom proračunu (Prijedlog Parlamenta br. 66. (2005. – 2006.)), str. 21., poglavlje 225., stavak 62 (br. spisa 553728).

13

(14)  Vidjeti Prilog 3. (br. spisa 553729): dopis Ministarstva obrazovanja i istraživanja od 19. lipnja 2006. s rokom za podnošenje zahtjeva za bespovratna sredstva 15. kolovoza 2006.

14

(15)  Vidjeti Prilog 15. (br. spisa 553808) Tužbi: memorandum pročelnika Odjela za obrazovanje i osposobljavanje okruga Sogn og Fjordane, vidjeti poveznicu http://www.sfj.no/sff/K2PUB.nsf/viewAttachments/C1256B3B0048DA1DC12576320029B7D6/$FILE/09039906.pdf

15

(16)  Vidjeti godišnji izvještaj NDLA-a za 2012. (br. spisa 672038), str. 5., priložen podnesku norveških nadležnih tijela od 6. svibnja 2013. Izvorni tekst na norveškom jeziku: „Akershus fylkeskommune meldte seg ut med bakgrunn i lave besøkstall fra egne skoler, [...]”.

16

(17)  Vidjeti Prilog 11. Tužbi: Projektni plan NDLA-a od 16. veljače 2007. (br. spisa 553952), str. 3.

17

(18)  VGI je pokrata za „Videregående br. 1.” i odnosi se na prve tri godine srednje škole prema novoj reformi „Kunnskapsløftet” iz 2006., vidjeti informacije na mrežnom mjestu Norveške uprave za obrazovanje i osposobljavanje http://www.udir.no/Vurdering/Vitnemal-og-kompetansebevis/Artikler_vitnemal/Foring-av-vitnemal-og-kompetansebevis-for-videregaende-opplaring-i-Kunnskapsloftet-2014/12-Dispensasjoner-og-forsok-innvilget-av-Utdanningsdirektoratet-1/.

18

(19)  Vidjeti Prilog 4. Tužbi, dopis Ministarstva obrazovanja i istraživanja okružnim vlastima od 20. travnja 2007. (br. spisa 553730), vidjeti treći stavak na str. 1. i četvrti stavak na str. 2.

19

(20)  Vidjeti podnesak norveških nadležnih tijela od 9. rujna 2010. (br. spisa 568942), str. 6. – 8., vidjeti osobito tablicu na str. 6.

20

(21)  Vidjeti odjeljak Proračunskog prijedloga Parlamenta br. 1. (2006. – 2007.), ƒ„žuta knjiga” na poveznici: http://www.regjeringen.no/nb/dep/fin/dok/regpubl/stprp/20062007/stprp-nr-1-2006-2007-/10/4.html?id=298021

21

(22)  Vidjeti podnesak norveških nadležnih tijela od 9. rujna 2010. (br. spisa 568942), str. 6. – 8., vidjeti osobito tablicu na str. 6.

22

(23)  Vidjeti dolje točku 31.

23

(24)  Tijelo smatra da je metoda dodjele ostala ista za godine 2013. i 2014.

24

(25)  Podatke je dostavila norveška vlada 9. rujna 2010. (br. spisa 568942), str. 8.

25

(26)  Vidjeti godišnji izvještaj za 2011., stavak 5.4.1. (br. spisa 672037).

26

(27)  Ibid.

27

(28)  Vidjeti godišnji izvještaj za 2012., stavak 6.1. (br. spisa 672038).

28

(29)  Vidjeti Prilog 15. Tužbi (br. spisa 553808); memorandum pročelnika Odjela za obrazovanje i osposobljavanje okruga Sogn og Fjordane, vidjeti naslov Financiranje i širenje na str. 7.

29

(30)  Vidjeti odgovor norveških nadležnih tijela od 31. ožujka 2014. (br. spisa 703980 i 703991) i priloge 5. do 22. (br. spisa 703987).

30

(31)  Sud EFTA-a utvrdio je da je u Statutu NDLA-a stupanje na snagu službene suradnje planirano za 1. srpnja 2009. (Predmet E-1/12 Den norske Forleggerforening, stavak 115. (prethodno spomenut)). Istodobno je Sud EFTA-e utvrdio da se u dopisu norveških nadležnih tijela kao datum stupanja na snagu međuopćinske suradnje spominje 1. siječnja 2010. (Sud EFTA-e upućuje na podnesak Norveške od 9. rujna 2010., str. 3.). S obzirom na navedeno te uzimajući u obzir činjenicu da je NDLA prije službenog osnivanja već bio aktivan kao ad hoc suradnja, Sud EFTA-e utvrdio je da je Tijelo trebalo istražiti učinke organizacijskih promjena i pravnog statusa NDLA-a na postupak donošenja odluka i izvore financiranja. Osim toga, Sud EFTA-e utvrdio je da je Tijelo trebalo ispitati kako se organizacijski i pravni status NDLA-a mijenjao (Predmet E-1/12, Den norske Forleggerforening, stavak 117. (prethodno spomenut)).

31

Den norske Forleggerforening

ad hoc

(32)  Datum na koji je 18 okružnih tijela podnijelo zahtjev za bespovratna sredstva.

32

(33)  Vidjeti Prilog 11. Tužbi, Projektni plan NDLA-a od 16. veljače 2007. (br. spisa 553952), str. 14.

33

(34)  Na norveškom: „Forum for fylkesutdanningssjefer”.

34

(35)  Vidjeti dopis norveških nadležnih tijela od 31. ožujka 2014. (br. spisa 703991), str. 7.

35

(36)  Podnesak norveških nadležnih tijela od 6. svibnja 2013. (br. spisa 672024).

36

(37)  Projektni plan NDLA-a, natuknice jedan i dva u podnaslovu 2.2.

37

(38)  Donesena odluka glasi: „Okružne vlasti Hordalanda pravno su nadležne za NDLA u ime ostalih okružnih vlasti koje sudjeluju u projektu” (neslužbeni prijevod).

38

(39)  Dopis norveških nadležnih tijela od 6. svibnja 2013. (br. spisa 672024), str. 6. od drugog do posljednjeg stavka.

39

(40)  Statut, vidjeti Prilog 10. Tužbi (br. spisa 553953), u kojem se potvrđuje stupanje na snagu 1. srpnja 2009.

40

(41)  Vidjeti dopis norveških nadležnih tijela od 31. ožujka 2014. (br. spisa 703991).

41

(42)  Izmijenjeni Statut iz 2012. (vidjeti br. spisa 703991 i 709565). Hordaland je prvi okrug čije su vlasti donijele izmijenjeni Statut 16. siječnja 2012., a posljednji okrug čije su ih vlasti donijele 25. listopada 2012. bio je Østfold; vidjeti poruku elektroničke pošte od norveških nadležnih tijela od 2. lipnja 2014. (br. spisa 709742).

42

(43)  Na norveškom „representantskapet” (ili „Styret” u Statutu iz 2012.).

43

(44)  Vidjeti bilješku 327. pravnih napomena uz članak 27. Zakona o lokalnoj upravi, Gyldendals rettsdata, koju je Jan Fridthjof Bern sastavio 8. ožujka 2012.

44

(45)  Na norveškom: „Driftsstyret” (ili „Arbeidsutvalg” U Statutu iz 2012.).

45

(46)  Za daljnje pojedinosti o financijskim i proračunskim pitanjima NDLA-a vidjeti točku 51. u nastavku.

46

(47)  Vidjeti odgovor norveških nadležnih tijela od 31. ožujka 2014. (br. spisa 703980 i 703991) i priloge 5. do 22. (br. spisa 703987). U odgovoru Norveške od 31. ožujka 2014. (br. spisa 703991) navodi se da vlasti dvaju okruga, Sogn og Fjordane i Telemark, u svojim rezolucijama pogrešno navode datum 1. siječnja 2010. Norveška nadležna tijela navode i da je, iako su vlasti okruga Troms zbog praktičnih razloga u svojoj odluci navele da je datum početka suradnje 1. siječnja 2010., točan datum trebao biti 1. srpnja 2009.

47

(48)  Podnesak norveških nadležnih tijela od 6. svibnja 2013. (br. spisa 672024).

48

(49)  Izvor financiranja NDLA-a detaljno je utvrđen u odjeljku 4.3.

49

(50)  Na norveškom: „fylkestinget”.

50

(51)  LOV-1999-07-16-69 (Lov om offentlige anskaffelser (anskaffelsesloven)).

51

(52)  Vidjeti podnesak norveških nadležnih tijela od 7. ožujka 2011. (br. spisa 589528), str. 54.

52

(53)  Ograničena samostalnost u obavljanju svakodnevnih aktivnosti NDLA-a detaljno je analizirana u odjeljku o ocjeni u nastavku.

53

(54)  Vlasti okruga Hordaland djeluju kao pravni subjekt nadležan za potpisivanja ugovora u ime svih sudjelujućih okružnih vlasti.

54

(55)  Vidjeti odgovor Norveške od 31. ožujka 2014. (br. spisa 703991).

55

(56)  Prema informacijama koje su dostavila norveška nadležna tijela, Statut je neznatno izmijenjen 2012. (br. spisa 703991 i 709565).

56

(57)  Na norveškom: „Buskerud, Telemark, og Vestfold”-innkjøp.

57

(58)  Vidjeti podnesak norveških nadležnih tijela od 4. ožujka 2011. (br. spisa 672032) priložen primjedbi na Odluku o pokretanju postupka.

58

(59)  U vrijeme slanja podneska okrug Akershus nije još ponovno pristupio NDLA-u.

59

(60)  SL L 161, 13.6.2013., str. 12. i Dodatak o EGP-u br. 34., 13.6.2013., str. 1.

60

(61)  Predmet C-49/07 MOTOE [2008.] ERS I-4863, stavak 27.

61

MOTOE

(62)  Predmet C-280/00 Altmark Trans i Regierungsprasidium Magdeburg [2003.] ERS I-7747.

62

(63)  Direktiva o transparentnosti (Direktiva Komisije 2006/111/EZ od 16. studenoga 2006. o transparentnosti financijskih odnosa između država članica i javnih poduzeća, kao i o financijskoj transparentnosti unutar određenih poduzeća (SL L 318, 17.11.2006., str. 17.), ugrađena u Sporazuma o EGP-u, Prilog XV. točka 1.a (SL L 266, 11.10.2007., str. 15.) i Dodatak o EGP-u br. 48., 11.10.2007., str. 12., stupio na snagu 9. lipnja 2007.).

63

(64)  Predmet C-41/90 Höfner i Elser [1991.] ERS I-1979, stavak 21.

64

Predmet

41/90 Höfner i Elser

stavak 21

(65)  Predmet C-35/96, Komisija protiv Italije (CNSD) [1998.] ERS I-3851, stavak 36.

65

(66)  Spojeni predmeti C-159/91 i C-160/91, Poucet i Pistre [1993.] ERS I-637.

66

(67)  Predmet E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund [2008.] EFTA Ct.Rep. 64.

67

(68)  Ibid., stavak 80.

68

(69)  Predmet C-160/91, Poucet [1993.] ERS I-637.

69

(70)  Predmet C-180/98, Pavlov [2000.] ERS I-6497.

70

(71)  Predmet E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund (prethodno spomenut).

71

(72)  Predmet 263/86, Humbel [1988.] ERS 5383, stavci 14. do 21.

72

(73)  Predmet C-318/05, Komisija protiv Njemačke [2007.] ERS I-6957.

73

(74)  Ibid., stavak 68.

74

(75)  Predmet 263/86, Humbel (prethodno spomenut), stavak 18.

75

(76)  Ibid., st. 18., predmet E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund [2008.] EFTA Ct. Rep. 64, stavak 82.; Odluka Komisije br. 118/2000 France – Aide aux clubs sportifs professionnels (SL C 333, 28.11.2001., str. 6.).

76

(77)  Vidjeti dopis norveških nadležnih tijela od 29. studenoga 2013. (br. spisa 691769).

77

(78)  Predmet C-218/00, Cisal die Battistello Venanzi [2002.] ERS I-691, stavak 31.

78

(79)  Vidjeti tužiteljeve napomene u Odluci o pokretanju postupka, stavak 46. (br. spisa 679680).

79

(80)  Vidjeti tužiteljeve napomene u Odluci o pokretanju postupka, stavak 8. (br. spisa 679680).

80

(81)  Vidjeti točku 70.

81

(82)  Predmet E-1/12, Den norske Forleggerforening (prethodno spomenut), stavak 117.

82

(83)  To se potvrđuje u podnesku norveških nadležnih tijela od 2. svibnja 2013. (br. spisa 672024), str. 6.

83

(84)  Vidjeti Projektni plan NDLA-a, Prilog 11. Tužbi (br. spisa 553952), str. 2.

84

(85)  Statut, vidjeti Prilog 10. Tužbi (br. spisa 553953).

85

(86)  Vidjeti Projektni plan, Prilog 11. Tužbi (br. spisa 553952), stavak 2.2. „konačni cilj”, točka 1., str. 4.

86

(87)  To je potvrđeno u dopisu norveških nadležnih tijela od 31. ožujka 2014. (br. spisa 703991), str. 7. – 8.

87

(88)  Vidjeti Projektni plan, Prilog 11. Tužbi (br. spisa 553952), stavak 3.1. „zadaća povezana s projektnim upravljanjem”, str. 5. i Statut.

88

(89)  Dopis norveških nadležnih tijela od 31. ožujka 2014. (br. spisa 703991), str. 11.

89

(90)  Predmet E-05/07, Private Barnehagers Landsforbund (prethodno spomenut), stavci 80. do 83.

90

(91)  Predmet E-1/12, Den norske Forleggerforening (prethodno spomenut), stavci 121. do 123.

91

(92)  Čini se da Sud EFTA-e upućuje na stavak 12. i bilješku 4. poništene odluke u skladu s kojom se u „člancima 3-1. i 4A-3. Zakona o obrazovanju navodi da su okružne vlasti nadležne za opskrbu učenika potrebnim tiskanim i digitalnim nastavnim materijalima te digitalnom opremom bez naknade.”

92

(93)  U st. 121. Presude Sud EFTA-e upućuje na stavak 45. poništene odluke.

93

(94)  Predmet E-1/12, Den norske Forleggerforening (prethodno spomenut), stavak 123.

94

(95)  Prilog 24. (br. spisa 703987), str. 93.

95

(96)  Vidjeti Prilog 3. (br. spisa 553729), dopis Ministarstva obrazovanja i istraživanja od 19. lipnja 2006.

96

(97)  Predmet E-05/07, Private Barnehagers Landsforbund (prethodno spomenut), stavak 80.

97

(98)  LOV-1999-07-16-69 (Lov om offentlig anskaffelse (anskaffelsesloven)).

98

(99)  Kupnja NDLA-a ograničena je i raspoloživošću proračunskih sredstava jer Statut zabranjuje NDLA-u da uzima kredite ili dogovara financijske aranžmane.

99

(100)  Dopis norveških nadležnih tijela od 31. ožujka 2014. (br. spisa 703991), str. 13. Nadalje, ta se ograničenja djelomično ogledaju i u Zakonu o lokalnoj upravi. U bijeloj knjizi Prijedlog Donjeg doma Parlamenta br. 42 (1991. – 1992.), str. 112. navodi se da se „upravi mogu delegirati samo neke zadaće povezane sa stvarnom djelatnosti za čije je obavljanje zadužena suradnja.” Jasno je i da je ograničenje ovlasti delegiranja propisano Zakonom o lokalnoj samoupravi za određene odluke, primjerice odluke o gospodarskom planu (članak 44. br. 6.) i godišnjem proračunu (članak 45. br. 2.); te se odredbe primjenjuju i na odnose među okruzima.

100

(101)  Predmet C-205/03P, FENIN protiv Komisije, ERS [2006.] II-6295, st. 26.

101

(102)  Predmet C-160/91, Poucet (prethodno spomenut), stavci 15. i 18., spojeni predmeti C-264/01, C-306/01 i C-355/01 AOK Bundesverband i drugi [2004.] ERS I-2493, stavci 46. do 57.; Predmet C-218/00 Cisal die Battistello Venanzi [2002.] ERS I-691, stavci 31. do 46. Ti se predmeti odnose na zdravstveno i socijalno osiguranje. Međutim činjenica da Komisija izričito upućuje na te slučajeve u kontekstu stručnih usluga upućuje na to da se ocjena može općenito primijeniti (vidjeti Komunikaciju Komisije „Izvješće o tržišnom natjecanju stručnih usluga” od 9. veljače 2004. (COM(2004) 83 završna verzija, Fn. 22.).

102

(103)  Spojeni predmeti C-264/01, C-306/01 i C-355/01, AOK Bundesverband i drugi [2004.] ERS I-2493, stavak 52.; predmet C-160/91, Poucet (prethodno spomenut), stavci 11. i 12.

103

(104)  Vidjeti dopis norveških nadležnih tijela od 31. ožujka 2014. (br. spisa 703991), str. 10. u kojemu se navodi sljedeće: „kao posljedica Uprava neće imati ovlasti širenja opsega (sic) djelatnosti NDLA-a bez potpore Nadzornog odbora”.

104

(sic)

---

Ispravci

| 22.10.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 277/60 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 277/60

---

Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 140/2014 оd 13. veljače 2014. o odobravanju aktivne tvari spinetoram, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011

(
  Službeni list Europske unije L 44 od 14. veljače 2014.
  )

Na stranici 39. u Prilogu II., u pogledu izmjena u dijelu B Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011, u sedmom stupcu pod naslovom „Posebne odredbe”, u petom stavku:

umjesto:

„do 31. prosinca 2014.”;

treba stajati:

„u roku od 6 mjeseci od donošenja relevantnih smjernica o procjeni izomera”.

---

| 22.10.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 277/60 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 277/60

---

Ispravak Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 447/2014 оd 2. svibnja 2014. o posebnim pravilima primjene Uredbe (EU) br. 231/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi instrumenta pretpristupne pomoći (IPA II)

(
  Službeni list Europske unije L 132 od 3. svibnja 2014.
  )

Na stranici 47., u članku 43. stavku 1. točki (a):

umjesto:

„ako su nastali u okviru aktivnosti korisnika iz države članice te ako su plaćeni u razdoblju između 1. siječnja 2014. i 31. prosinca 2022.; ili”;

treba stajati:

„ako su nastali u okviru aktivnosti korisnika iz države članice te ako su plaćeni u razdoblju između 1. siječnja 2014. i 31. prosinca 2023.; ili”.

---

| 22.10.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 277/61 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 277/61

---

Ispravak Uredbe (EZ) br. 1013/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2006. o pošiljkama otpada

(
  Službeni list Europske unije L 190 od 12. srpnja 2006.
  )

(Posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 15., svezak 16, str. 86.)

Stranica 144., Prilog V., dio 1., oznaka A4110. druga alineja:

umjesto:

| „— | bilo koji element iz iste skupine kojoj pripada i poliklorirani dibenzodioksin” |
| --- | --- |

„—

bilo koji element iz iste skupine kojoj pripada i poliklorirani dibenzodioksin”

treba stajati:

| „— | bilo koji element iz iste skupine kojoj pripada i poliklorirani dibenzo-p-dioksin”. |
| --- | --- |

„—

bilo koji element iz iste skupine kojoj pripada i poliklorirani dibenzo-p-dioksin”.

Stranica 145., Prilog V., dio 1., oznaka B1080:

umjesto:

| „B1080 | Cinkov pepeo i ostaci, uključujući ostatke cinkovih legura u raspršenom obliku, osim ako sadrže sastojke iz Priloga I. u takvim koncentracijama da pokazuju svojstva iz Priloga III. ili pokazuju opasno svojstvo H4.3 (2)” |
| --- | --- |

„B1080

Cinkov pepeo i ostaci, uključujući ostatke cinkovih legura u raspršenom obliku, osim ako sadrže sastojke iz Priloga I. u takvim koncentracijama da pokazuju svojstva iz Priloga III. ili pokazuju opasno svojstvo H4.3 (2)”

treba stajati:

| „B1080 | Cinkov pepeo i ostaci, uključujući ostatke cinkovih legura u raspršenom obliku, osim ako sadržavaju sastojke iz Priloga I. u takvim koncentracijama da pokazuju svojstva iz Priloga III. (2)”. |
| --- | --- |

„B1080

Cinkov pepeo i ostaci, uključujući ostatke cinkovih legura u raspršenom obliku, osim ako sadržavaju sastojke iz Priloga I. u takvim koncentracijama da pokazuju svojstva iz Priloga III. (2)”.

Stranica 148., Prilog V., dio 1., oznaka B2060:

umjesto:

„...koji ne sadrži niti jedan od sastojaka navedenih u Prilogu I. u takvoj mjeri da pokazuje ...”

treba stajati:

„...koji ne sadržava nijedan od sastojaka navedenih u Prilogu I. u takvoj mjeri da oni pokazuju ...”.

Stranica 151., Prilog V., dio 1., oznaka B3060 treća alineja:

umjesto:

| „— | Mast za štavljenje kože: ostaci nakon...” |
| --- | --- |

„—

Mast za štavljenje kože: ostaci nakon...”

treba stajati:

| „— | Mast za štavljenje kože; ostaci nakon...”. |
| --- | --- |

„—

Mast za štavljenje kože; ostaci nakon...”.

Stranica 151., Prilog V., dio 1., oznaka B4020:

umjesto:

„...tj. ljepila na bazi vode ili ljepila temeljena na kazeinskom škrobu, dekstrinu, celuloznim eterima, ...”

treba stajati:

„...tj. ljepila na bazi vode ili ljepila temeljena na kazeinu, škrobu, dekstrinu, celuloznim eterima, ...”.

---