# Europos Sąjungos L 269/2015

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 269 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 58 tomas2015m. spalio 15d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 269

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

58 tomas2015m. spalio 15d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2014 m. liepos 23 d. Komisijos sprendimas (ES) 2015/1824 dėl priemonių, kurių ėmėsi Vokietija dėl Žemutinio Reino žemės (Vėcės) oro uosto ir Flughafen Niederrhein GmbH – SA.19880 ir SA.32576 (ex NN/2011, ex CP/2011)
  (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 5084)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2014 m. liepos 31 d. Komisijos sprendimas (ES) 2015/1825 dėl valstybės pagalbos SA.34791 (2013/C) (ex 2012/NN), apie kurią nepranešta – Belgija – Val Saint-Lambert SA sanavimo pagalba
  (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 5402)

   (
  1
  ) | 47 |
| | * | 2014 m. spalio 15 d. Komisijos sprendimas (ES) 2015/1826 dėl valstybės pagalboS SA.33797 – (2013/C) (ex 2013/NN) (ex 2011/CP), kurią Slovakija teikė įmonei NCHZ
  (pranešta dokumentu Nr. C(2014)7359)

   (
  1
  ) | 71 |
| | * | 2015 m. kovo 23 d. Komisijos sprendimas (ES) 2015/1827 dėl valstybės pagalbos SA.28876 (12/C) (ex CP 202/09), kurią Graikija suteikė AB Pirėjo konteinerių terminalui ir Cosco Pacific Limited

  (pranešta dokumentu Nr. C(2015) 66)

   (
  1
  ) | 93 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

SPRENDIMAI

*

2014 m. liepos 23 d. Komisijos sprendimas (ES) 2015/1824 dėl priemonių, kurių ėmėsi Vokietija dėl Žemutinio Reino žemės (Vėcės) oro uosto ir Flughafen Niederrhein GmbH – SA.19880 ir SA.32576 (ex NN/2011, ex CP/2011)
  (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 5084)

   (
  1
  )

Flughafen Niederrhein GmbH –

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 5084)

1

1

*

2014 m. liepos 31 d. Komisijos sprendimas (ES) 2015/1825 dėl valstybės pagalbos SA.34791 (2013/C) (ex 2012/NN), apie kurią nepranešta – Belgija – Val Saint-Lambert SA sanavimo pagalba
  (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 5402)

   (
  1
  )

Val Saint-Lambert

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 5402)

1

47

*

2014 m. spalio 15 d. Komisijos sprendimas (ES) 2015/1826 dėl valstybės pagalboS SA.33797 – (2013/C) (ex 2013/NN) (ex 2011/CP), kurią Slovakija teikė įmonei NCHZ
  (pranešta dokumentu Nr. C(2014)7359)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2014)7359)

1

71

*

2015 m. kovo 23 d. Komisijos sprendimas (ES) 2015/1827 dėl valstybės pagalbos SA.28876 (12/C) (ex CP 202/09), kurią Graikija suteikė AB Pirėjo konteinerių terminalui ir Cosco Pacific Limited

  (pranešta dokumentu Nr. C(2015) 66)

   (
  1
  )

Cosco Pacific Limited

(pranešta dokumentu Nr. C(2015) 66)

1

93

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

SPRENDIMAI

| 15.10.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 269/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 269/1

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2015/1824

2014 m. liepos 23 d.

dėl priemonių, kurių ėmėsi Vokietija dėl Žemutinio Reino žemės (Vėcės) oro uosto ir Flughafen Niederrhein GmbH – SA.19880 ir SA.32576 (ex NN/2011, ex CP/2011)

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 5084)

(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą (1),

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis teikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas (2) ir atsižvelgdama į jų pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | 2003–2006 m. Komisija gavo kelis skundus, kuriuose teigiama, kad regioninės valdžios institucijos Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uostui (toliau – oro uostas) suteikė neteisėtą valstybės pagalbą. |
| --- | --- |

(1)

2003–2006 m. Komisija gavo kelis skundus, kuriuose teigiama, kad regioninės valdžios institucijos Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uostui (toliau – oro uostas) suteikė neteisėtą valstybės pagalbą.

| (2) | 2005 m. spalio 13 d., 2007 m. kovo 2 d., 2007 m. rugpjūčio 3 d., 2010 m. spalio 19 d. ir 2011 m. balandžio 1 d. raštais Komisija Vokietijos paprašė pateikti su šiais skundais susijusios informacijos. |
| --- | --- |

(2)

2005 m. spalio 13 d., 2007 m. kovo 2 d., 2007 m. rugpjūčio 3 d., 2010 m. spalio 19 d. ir 2011 m. balandžio 1 d. raštais Komisija Vokietijos paprašė pateikti su šiais skundais susijusios informacijos.

| (3) | Vokietija į Komisijos prašymus pateikti informacijos atsakė 2005 m. gruodžio 21 d., 2006 m. vasario 2 d., 2007 m. birželio 14 d., 2007 m. spalio 18 d., 2010 m. lapkričio 11 d. ir 2011 m. gegužės 30 d. raštais. Tačiau Vokietijos 2011 m. gegužės 30 d. atsakymas buvo neišsamus, nes jame nebuvo atsakyta į klausimus, susijusius su tuo, kas vyko laikotarpiais iki 2009 m. liepos mėn. Vokietija nurodė atsisakanti atsakyti į tokius klausimus remdamasi tuo, kad tuos klausimus Komisija jau anksčiau tyrė ir tyrimas buvo tariamai užbaigtas 2009 m. liepos mėn. |
| --- | --- |

(3)

Vokietija į Komisijos prašymus pateikti informacijos atsakė 2005 m. gruodžio 21 d., 2006 m. vasario 2 d., 2007 m. birželio 14 d., 2007 m. spalio 18 d., 2010 m. lapkričio 11 d. ir 2011 m. gegužės 30 d. raštais. Tačiau Vokietijos 2011 m. gegužės 30 d. atsakymas buvo neišsamus, nes jame nebuvo atsakyta į klausimus, susijusius su tuo, kas vyko laikotarpiais iki 2009 m. liepos mėn. Vokietija nurodė atsisakanti atsakyti į tokius klausimus remdamasi tuo, kad tuos klausimus Komisija jau anksčiau tyrė ir tyrimas buvo tariamai užbaigtas 2009 m. liepos mėn.

| (4) | 2011 m. rugpjūčio 24 d. Komisija Vokietijai nusiuntė priminimą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (3) (toliau – Procedūrų reglamentas), 10 straipsnio 3 dalį ir suteikė galimybę informaciją pateikti iki 2011 m. rugsėjo 19 d. Komisija taip pat nurodė, kad negavusi atsakymo iki nustatyto termino gali išleisti įsakymą pateikti informaciją. |
| --- | --- |

(4)

2011 m. rugpjūčio 24 d. Komisija Vokietijai nusiuntė priminimą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (3) (toliau – Procedūrų reglamentas), 10 straipsnio 3 dalį ir suteikė galimybę informaciją pateikti iki 2011 m. rugsėjo 19 d. Komisija taip pat nurodė, kad negavusi atsakymo iki nustatyto termino gali išleisti įsakymą pateikti informaciją.

| (5) | Vokietija 2011 m. rugsėjo 13 d. elektroniniu paštu atsiuntė prašymą pratęsti terminą iki 2011 m. spalio 19 d. Komisija sutiko pratęsti terminą. |
| --- | --- |

(5)

Vokietija 2011 m. rugsėjo 13 d. elektroniniu paštu atsiuntė prašymą pratęsti terminą iki 2011 m. spalio 19 d. Komisija sutiko pratęsti terminą.

| (6) | Vokietija savo atsakymą pateikė 2011 m. spalio 19 d. Tačiau atsakymas buvo neišsamus, nes Vokietija ir vėl atsisakė atsakyti į klausimus dėl laikotarpių iki 2009 m. liepos mėn. |
| --- | --- |

(6)

Vokietija savo atsakymą pateikė 2011 m. spalio 19 d. Tačiau atsakymas buvo neišsamus, nes Vokietija ir vėl atsisakė atsakyti į klausimus dėl laikotarpių iki 2009 m. liepos mėn.

| (7) | 2012 m. sausio 25 d. raštu Komisija Vokietiją informavo apie sprendimą pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl minėtos neteisėtos pagalbos (toliau – sprendimas pradėti tyrimo procedūrą). |
| --- | --- |

(7)

2012 m. sausio 25 d. raštu Komisija Vokietiją informavo apie sprendimą pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl minėtos neteisėtos pagalbos (toliau – sprendimas pradėti tyrimo procedūrą).

| (8) | 2012 m. vasario 1 d. elektroniniu paštu atsiųstu raštu Vokietija paprašė pratęsti terminą, iki kurio ji galėtų pateikti savo pastabas dėl sprendimo pradėti tyrimo procedūrą. Komisijos tarnybos 2012 m. vasario 10 d. elektroniniu paštu atsiųstu raštu sutiko pratęsti terminą. |
| --- | --- |

(8)

2012 m. vasario 1 d. elektroniniu paštu atsiųstu raštu Vokietija paprašė pratęsti terminą, iki kurio ji galėtų pateikti savo pastabas dėl sprendimo pradėti tyrimo procedūrą. Komisijos tarnybos 2012 m. vasario 10 d. elektroniniu paštu atsiųstu raštu sutiko pratęsti terminą.

| (9) | Vokietija savo pastabas Komisijai pateikė 2012 m. kovo 13 d., o 2013 m. kovo 4 d. jas papildydama pateikė daugiau dokumentų. |
| --- | --- |

(9)

Vokietija savo pastabas Komisijai pateikė 2012 m. kovo 13 d., o 2013 m. kovo 4 d. jas papildydama pateikė daugiau dokumentų.

| (10) | 2012 m. liepos 13 d. buvo priimtas sprendimo padėti tyrimo procedūrą klaidų ištaisymas. |
| --- | --- |

(10)

2012 m. liepos 13 d. buvo priimtas sprendimo padėti tyrimo procedūrą klaidų ištaisymas.

| (11) | Sprendimas pradėti tyrimo procedūrą 2012 m. rugsėjo 14 d. paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4). Komisija suinteresuotąsias šalis pakvietė pateikti pastabas dėl šių priemonių per mėnesį nuo paskelbimo dienos. |
| --- | --- |

(11)

Sprendimas pradėti tyrimo procedūrą 2012 m. rugsėjo 14 d. paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4). Komisija suinteresuotąsias šalis pakvietė pateikti pastabas dėl šių priemonių per mėnesį nuo paskelbimo dienos.

| (12) | Komisija pastabas gavo iš Diuseldorfo oro uosto, Klėvės apskrities, FN GmbH ir kelių kitų suinteresuotųjų šalių, visų pirma bendrovių, kurių veikla priklauso Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uosto veiklos. 2013 m. balandžio 18 d., 2013 m. gegužės 3 d. ir 2014 m. birželio 19 d. Komisija šias pastabas perdavė Vokietijai. 2013 m. rugpjūčio 19 d. ir 2014 m. liepos 3 d. raštais Vokietija atsiuntė savo pastabas dėl suinteresuotųjų šalių pastabų. |
| --- | --- |

(12)

Komisija pastabas gavo iš Diuseldorfo oro uosto, Klėvės apskrities, FN GmbH ir kelių kitų suinteresuotųjų šalių, visų pirma bendrovių, kurių veikla priklauso Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uosto veiklos. 2013 m. balandžio 18 d., 2013 m. gegužės 3 d. ir 2014 m. birželio 19 d. Komisija šias pastabas perdavė Vokietijai. 2013 m. rugpjūčio 19 d. ir 2014 m. liepos 3 d. raštais Vokietija atsiuntė savo pastabas dėl suinteresuotųjų šalių pastabų.

| (13) | 2013 m. balandžio 18 d., 2013 m. spalio 29 d., 2014 m. kovo 17 d. ir 2014 m. gegužės 16 d. raštais Komisija paprašė papildomos informacijos. Vokietija atsakė 2013 m. rugpjūčio 19 d., 2013 m. gruodžio 17 d., 2014 m. sausio 15 d., 2014 m. balandžio 16 d., 2014 m. gegužės 8 d. ir 2014 m. gegužės 25 d. raštais. |
| --- | --- |

(13)

2013 m. balandžio 18 d., 2013 m. spalio 29 d., 2014 m. kovo 17 d. ir 2014 m. gegužės 16 d. raštais Komisija paprašė papildomos informacijos. Vokietija atsakė 2013 m. rugpjūčio 19 d., 2013 m. gruodžio 17 d., 2014 m. sausio 15 d., 2014 m. balandžio 16 d., 2014 m. gegužės 8 d. ir 2014 m. gegužės 25 d. raštais.

| (14) | 2014 m. birželio 18 d. raštu Vokietija sutiko, kad šis sprendimas būtų priimtas anglų kalba. Todėl tekstas autentiškas tik anglų kalba. |
| --- | --- |

(14)

2014 m. birželio 18 d. raštu Vokietija sutiko, kad šis sprendimas būtų priimtas anglų kalba. Todėl tekstas autentiškas tik anglų kalba.

2.   BENDROSIOS APLINKYBĖS

2.1.   Bendras oro uosto apibūdinimas

| (15) | Oro uostas yra Vokietijos Šiaurės Reino-Vestfalijos žemės Klėvės apskrityje (vok. Landkreis, administracinis padalinys) tarp Vėcės ir Kėvelaro savivaldybių, šalia Vokietijos ir Nyderlandų sienos. Kitas didelis miestas – Duisburgas – įsikūręs maždaug už 60 km į pietus. Šiaurėje, maždaug už 50 km, yra Neimegeno (Nyderlandai) miestas. |
| --- | --- |

(15)

Oro uostas yra Vokietijos Šiaurės Reino-Vestfalijos žemės Klėvės apskrityje (vok. Landkreis, administracinis padalinys) tarp Vėcės ir Kėvelaro savivaldybių, šalia Vokietijos ir Nyderlandų sienos. Kitas didelis miestas – Duisburgas – įsikūręs maždaug už 60 km į pietus. Šiaurėje, maždaug už 50 km, yra Neimegeno (Nyderlandai) miestas.

| (16) | Dešimt artimiausių oro uostų:






  — | Diuseldorfo (esantis už 76 km, kelionės iki jo laikas – 51 minutė automobiliu), |
| --- | --- | --- |

(16)

Dešimt artimiausių oro uostų:

—

Diuseldorfo (esantis už 76 km, kelionės iki jo laikas – 51 minutė automobiliu),

| — | Eindhoveno, Nyderlandai (88 km; 1 val. 12 min.), |
| --- | --- |

—

Eindhoveno, Nyderlandai (88 km; 1 val. 12 min.),

| — | Mastrichto, Nyderlandai (98 km; 1 val. 14 min.), |
| --- | --- |

—

Mastrichto, Nyderlandai (98 km; 1 val. 14 min.),

| — | Kelno-Bonos (133 km; 1 val. 23 min.), |
| --- | --- |

—

Kelno-Bonos (133 km; 1 val. 23 min.),

| — | Dortmundo (120 km; 1 val. 25 min.), |
| --- | --- |

—

Dortmundo (120 km; 1 val. 25 min.),

| — | Lježo, Belgija (152 km; 1 val. 41 min.), |
| --- | --- |

—

Lježo, Belgija (152 km; 1 val. 41 min.),

| — | Antverpeno, Belgija (153 km; 1 val. 54 min.), |
| --- | --- |

—

Antverpeno, Belgija (153 km; 1 val. 54 min.),

| — | Roterdamo, Nyderlandai (172 km; 1 val. 44 min.), |
| --- | --- |

—

Roterdamo, Nyderlandai (172 km; 1 val. 44 min.),

| — | Miunsterio-Osnabriuko (175 km; 1 val. 46 min.) ir |
| --- | --- |

—

Miunsterio-Osnabriuko (175 km; 1 val. 46 min.) ir

| — | Briuselio, Belgija (200 km; 2 val. 10 min.). |
| --- | --- |

—

Briuselio, Belgija (200 km; 2 val. 10 min.).

| (17) | 1954–1999 m. oro uostas buvo Jungtinės Karalystės Karališkųjų oro pajėgų karinis oro uostas. Jis buvo pertvarkytas į civilinį oro uostą, o 2003 m. pradėti skraidinti keleiviai. |
| --- | --- |

(17)

1954–1999 m. oro uostas buvo Jungtinės Karalystės Karališkųjų oro pajėgų karinis oro uostas. Jis buvo pertvarkytas į civilinį oro uostą, o 2003 m. pradėti skraidinti keleiviai.

| (18) | Oro uosto kilimo ir tūpimo takas yra 2 440 metrų. Jo terminalas talpina 3,5 mln. keleivių. Keleivių skaičiaus raida parodyta lentelėje.

  1 lentelė


  Keleivių srautas Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uoste 2003–2012 m.








  Metai | Keleivių skaičius (iš viso) | Augimo indeksas |
| --- | --- | --- | --- |
| 2003 m. | 207 992 | 100 |
| 2004 m. | 796 745 | 383 |
| 2005 m. | 591 744 | 285 |
| 2006 m. | 585 403 | 281 |
| 2007 m. | 848 852 | 408 |
| 2008 m. | 1 524 955 | 733 |
| 2009 m. | 2 403 115 | 1 155 |
| 2010 m. | 2 896 999 | 1 392 |
| 2011 m. | 2 421 720 | 1 164 |
| 2012 m. | 2 200 000 | 1 058 |
| Šaltinis:Vokietijos pastabos dėl sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 2003–2011 m. Ir 2012 m. http://unternehmen.airport-weeze.com/de/historie.html. |

(18)

Oro uosto kilimo ir tūpimo takas yra 2 440 metrų. Jo terminalas talpina 3,5 mln. keleivių. Keleivių skaičiaus raida parodyta lentelėje.

1 lentelė

Keleivių srautas Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uoste 2003–2012 m.

Metai

Keleivių skaičius (iš viso)

Augimo indeksas

2003 m.

207 992

100

2004 m.

796 745

383

2005 m.

591 744

285

2006 m.

585 403

281

2007 m.

848 852

408

2008 m.

1 524 955

733

2009 m.

2 403 115

1 155

2010 m.

2 896 999

1 392

2011 m.

2 421 720

1 164

2012 m.

2 200 000

1 058

Šaltinis:Vokietijos pastabos dėl sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 2003–2011 m. Ir 2012 m. http://unternehmen.airport-weeze.com/de/historie.html.

| (19) | Oro uoste skrydžius dabar vykdo bendrovės Ryanair ir Transavia
   (5). Oro transporto bendrovės skraidina į daugiau kaip 50 tarptautinių paskirties vietų. Oro uoste visą keleivių srautą dabar skraidina pigių skrydžių bendrovės (toliau – PSB). Bendrovė Ryanair skraidina [80–99] (6) % visų oro uosto keleivių. Ryanair oro uoste veikia nuo pat jo atidarymo, per šį laikotarpį oro uostas tapo viena iš šios bendrovės bazių Vokietijoje, jame bendrovė nuolat turi devynis orlaivius (nuo 2013 m. vasaros). |
| --- | --- |

(19)

Oro uoste skrydžius dabar vykdo bendrovės Ryanair ir Transavia
   (5). Oro transporto bendrovės skraidina į daugiau kaip 50 tarptautinių paskirties vietų. Oro uoste visą keleivių srautą dabar skraidina pigių skrydžių bendrovės (toliau – PSB). Bendrovė Ryanair skraidina [80–99] (6) % visų oro uosto keleivių. Ryanair oro uoste veikia nuo pat jo atidarymo, per šį laikotarpį oro uostas tapo viena iš šios bendrovės bazių Vokietijoje, jame bendrovė nuolat turi devynis orlaivius (nuo 2013 m. vasaros).

| (20) | Iki 2010 m. daugiau kaip 50 % oro uostų keleivių buvo iš Nyderlandų, likusieji – daugiausia iš aplinkinių Vokietijos ir iš dalies Belgijos regionų. Remiantis naujausia vieša informacija (7), keleivių olandų sumažėjo maždaug 40 %. |
| --- | --- |

(20)

Iki 2010 m. daugiau kaip 50 % oro uostų keleivių buvo iš Nyderlandų, likusieji – daugiausia iš aplinkinių Vokietijos ir iš dalies Belgijos regionų. Remiantis naujausia vieša informacija (7), keleivių olandų sumažėjo maždaug 40 %.

2.2.   Oro uosto plėtra

2.2.1.   Oro uosto savininkų kaita

| (21) | Oro uostą 1954 m. kariniais tikslais įkūrė Karališkosios oro pajėgos. XX a. paskutiniojo dešimtmečio pradžioje Karališkosios oro pajėgos pareiškė ketinančios iki 1999 m. pasitraukti iš oro uosto. Oro uosto nuosavybės teisė turėjo būti perduota Vokietijos federalinei Vyriausybei. Kadangi maždaug 400 civilių darbuotojų būtų netekę darbo, Klėvės apskritis ir Vėcės savivaldybė 1993 m. ėmė planuoti buvusiame kariniame oro uoste atidaryti civilinį oro uostą (vok. Euroregionales Zentrum für Luftverkehr, Logistik und Gewerbe, toliau – EuZZLG). Taigi buvusio karinio oro uosto pertvarkai į civilinį oro uostą vadovauti buvo įsteigta bendrovė Flughafen Niederrhein GmbH (toliau – FN GmbH). |
| --- | --- |

(21)

Oro uostą 1954 m. kariniais tikslais įkūrė Karališkosios oro pajėgos. XX a. paskutiniojo dešimtmečio pradžioje Karališkosios oro pajėgos pareiškė ketinančios iki 1999 m. pasitraukti iš oro uosto. Oro uosto nuosavybės teisė turėjo būti perduota Vokietijos federalinei Vyriausybei. Kadangi maždaug 400 civilių darbuotojų būtų netekę darbo, Klėvės apskritis ir Vėcės savivaldybė 1993 m. ėmė planuoti buvusiame kariniame oro uoste atidaryti civilinį oro uostą (vok. Euroregionales Zentrum für Luftverkehr, Logistik und Gewerbe, toliau – EuZZLG). Taigi buvusio karinio oro uosto pertvarkai į civilinį oro uostą vadovauti buvo įsteigta bendrovė Flughafen Niederrhein GmbH (toliau – FN GmbH).

| (22) | FN GmbH buvo įregistruota 1993 m. kaip uždaroji akcinė bendrovė, kurios akcinis kapitalas buvo 50 000 Vokietijos markių (= 25 564 EUR). Akcininkai steigėjai buvo Klėvės apskritis (52 %) ir Vėcės savivaldybė (48 %). |
| --- | --- |

(22)

FN GmbH buvo įregistruota 1993 m. kaip uždaroji akcinė bendrovė, kurios akcinis kapitalas buvo 50 000 Vokietijos markių (= 25 564 EUR). Akcininkai steigėjai buvo Klėvės apskritis (52 %) ir Vėcės savivaldybė (48 %).

| (23) | Nuo pat pradžių savivaldybė ir Klėvės apskritis planavo, kad oro uostą eksploatuos privati bendrovė. Siekiant to tikslo buvo nustatyta, kad reikia imtis keturių veiksmų:






  a) | rasti privatų investuotoją, kuris turėtų būti atsakingas už oro uosto parengimą ir eksploatavimą; |
| --- | --- | --- |

(23)

Nuo pat pradžių savivaldybė ir Klėvės apskritis planavo, kad oro uostą eksploatuos privati bendrovė. Siekiant to tikslo buvo nustatyta, kad reikia imtis keturių veiksmų:

a)

rasti privatų investuotoją, kuris turėtų būti atsakingas už oro uosto parengimą ir eksploatavimą;

| b) | gauti būtiną leidimą karinį oro uostą pertvarkyti į civilinį oro uostą; |
| --- | --- |

b)

gauti būtiną leidimą karinį oro uostą pertvarkyti į civilinį oro uostą;

| c) | sudaryti sutartį su Nyderlandais dėl jos oro erdvės naudojimo; |
| --- | --- |

c)

sudaryti sutartį su Nyderlandais dėl jos oro erdvės naudojimo;

| d) | įsigyti teritoriją iš federalinės Vyriausybės. |
| --- | --- |

d)

įsigyti teritoriją iš federalinės Vyriausybės.

| (24) | Karališkosios oro pajėgos Vokietijos federalinei Vyriausybei oro uosto nuosavybės teisę perdavė 1999 m. lapkričio 30 d. |
| --- | --- |

(24)

Karališkosios oro pajėgos Vokietijos federalinei Vyriausybei oro uosto nuosavybės teisę perdavė 1999 m. lapkričio 30 d.

| (25) | 1999 m. gruodžio 16 d. Klėvės apskritis ir Vėcės savivaldybė įsteigė dar vieną bendrovę – Entwicklungs- und Erschließungsgesellschaft Laarbruch GmbH (toliau – EEL GmbH). 52 % EEL GmgH akcijų priklauso Klėvės apskričiai, 48 % – Vėcės savivaldybei. |
| --- | --- |

(25)

1999 m. gruodžio 16 d. Klėvės apskritis ir Vėcės savivaldybė įsteigė dar vieną bendrovę – Entwicklungs- und Erschließungsgesellschaft Laarbruch GmbH (toliau – EEL GmbH). 52 % EEL GmgH akcijų priklauso Klėvės apskričiai, 48 % – Vėcės savivaldybei.

| (26) | Tuometės EEL GmbH užduotys skyrėsi nuo FN GmbH užduočių. Bendrovė FN GmbH buvo įsteigta vadovauti buvusio karinio oro uosto pertvarkai, o bendrovei EEL GmbH patikėta visų pirma administruoti patalpas nuo karinio oro uosto uždarymo 1999 m. iki kol oro uostą įsigis privatus investuotojas. |
| --- | --- |

(26)

Tuometės EEL GmbH užduotys skyrėsi nuo FN GmbH užduočių. Bendrovė FN GmbH buvo įsteigta vadovauti buvusio karinio oro uosto pertvarkai, o bendrovei EEL GmbH patikėta visų pirma administruoti patalpas nuo karinio oro uosto uždarymo 1999 m. iki kol oro uostą įsigis privatus investuotojas.

| (27) | Taigi EEL GmbH turėjo nugriauti buvusio karinio oro uosto teritorijos infrastruktūrą ir patalpas, kad teritoriją vėliau būtų galima naudoti komerciniais tikslais. |
| --- | --- |

(27)

Taigi EEL GmbH turėjo nugriauti buvusio karinio oro uosto teritorijos infrastruktūrą ir patalpas, kad teritoriją vėliau būtų galima naudoti komerciniais tikslais.

| (28) | 2000 m. rugpjūčio 23 d. Šiaurės Reino-Vestfalijos žemei pritarus karinio oro uosto pertvarkos planui, kurį pateikė Klėvės apskritis ir Vėcės savivaldybė, ir 2001 m. birželio 20 d.Bezirksregierung Düsseldorf suteikus leidimą bendrovei FN GmbH valdyti civilinį oro uostą (8), pradėta oro uosto veiklos ir nekilnojamojo turto privatizacija, vykdyta dviem etapais:






  a) | 1 etapas.2001 m. liepos 1 d. Klėvės apskritis ir Vėcės savivaldybė 99,261 % bendrovės FN GmbH akcijų už [0,5–3] mln. EUR pardavė privačiam investuotojui Airport Niederrhein Holding GmbH (toliau – ANH GmbH) ir pasitraukė iš bendrovės. ANH GmbH yra Nyderlandų bendrovės Airport Network B.V. 100 % patronuojamoji įmonė. Iki 2011 m. gruodžio 31 d. Klėvės apskritis ir Vėcės savivaldybė atitinkamai turėjo 0,0459 ir 0,0279 % akcijų. Tuo metu, kai valdžios institucijos bendrovę FN GmbH pardavė bendrovei ANH GmbH, FN GmbH praktiškai neturėjo fizinio turto [...]; |
| --- | --- | --- |

(28)

2000 m. rugpjūčio 23 d. Šiaurės Reino-Vestfalijos žemei pritarus karinio oro uosto pertvarkos planui, kurį pateikė Klėvės apskritis ir Vėcės savivaldybė, ir 2001 m. birželio 20 d.Bezirksregierung Düsseldorf suteikus leidimą bendrovei FN GmbH valdyti civilinį oro uostą (8), pradėta oro uosto veiklos ir nekilnojamojo turto privatizacija, vykdyta dviem etapais:

a)

1 etapas.2001 m. liepos 1 d. Klėvės apskritis ir Vėcės savivaldybė 99,261 % bendrovės FN GmbH akcijų už [0,5–3] mln. EUR pardavė privačiam investuotojui Airport Niederrhein Holding GmbH (toliau – ANH GmbH) ir pasitraukė iš bendrovės. ANH GmbH yra Nyderlandų bendrovės Airport Network B.V. 100 % patronuojamoji įmonė. Iki 2011 m. gruodžio 31 d. Klėvės apskritis ir Vėcės savivaldybė atitinkamai turėjo 0,0459 ir 0,0279 % akcijų. Tuo metu, kai valdžios institucijos bendrovę FN GmbH pardavė bendrovei ANH GmbH, FN GmbH praktiškai neturėjo fizinio turto [...];

| b) | 2 etapas.2002 m. kovo 14 d. Vokietijos federalinė Vyriausybė nekilnojamąjį turtą, ant kurio pastatytas oro uostas, už [5–15] mln. EUR pardavė bendrovei FN GmbH. Prieš šį turtą parduodama bendrovei FN GmbH, federalinė Vyriausybė buvo neoficialiai susisiekusi su kitais potencialiais pirkėjais. Susidomėjo tik vienintelis kitas investuotojas, pasiūlęs [...] mln. EUR kainą ir dar [...] mln. EUR, jeigu iki 2009 m. būtų pasiekti tam tikri tiksliniai pelno rodikliai. |
| --- | --- |

b)

2 etapas.2002 m. kovo 14 d. Vokietijos federalinė Vyriausybė nekilnojamąjį turtą, ant kurio pastatytas oro uostas, už [5–15] mln. EUR pardavė bendrovei FN GmbH. Prieš šį turtą parduodama bendrovei FN GmbH, federalinė Vyriausybė buvo neoficialiai susisiekusi su kitais potencialiais pirkėjais. Susidomėjo tik vienintelis kitas investuotojas, pasiūlęs [...] mln. EUR kainą ir dar [...] mln. EUR, jeigu iki 2009 m. būtų pasiekti tam tikri tiksliniai pelno rodikliai.

| (29) | Vokietijos federalinė Vyriausybė nekilnojamojo turto, ant kurio pastatytas oro uostas, pardavimo kainą nustatė remdamasi Bundeshaushaltsordnung ir Wertermittlungsverordnung 63 straipsnio 3 dalimi. Šia nuostata federalinė Vyriausybė yra įpareigota turtą parduoti jo dabartine verte, t. y. jo rinkos kaina, nustatyta nepriklausomo eksperto pagal Wertermittlungsverordnung išdėstytas taisykles. Šiuo atveju nepriklausomas ekspertas nustatė, kad, remiantis siūloma sklypo plėtros ir naudojimo idėja, sklypo vertė yra [11–20] mln. EUR, o sklype esančių pastatų – [4–10] mln. EUR. Iš šių dydžių ekspertas atėmė [4–10] mln. EUR, sudariusių kareivinių griovimo – tai pertvarkos darbų dalis – išlaidas, taip pat dar [2–5] mln. EUR išlaidų, susijusių su priemonėmis, kurių reikėjo imtis laikantis galiojančių aplinkos ir statybos teisės aktų reikalavimų. Siekiant oro uostą parengti civiliniam naudojimui, 2001 m. buvo įgyvendintos pirmosios su statyba susijusios priemonės (nugriauti įtvirtinimai, sukurta valymo įrenginių infrastruktūra ir kt.). |
| --- | --- |

(29)

Vokietijos federalinė Vyriausybė nekilnojamojo turto, ant kurio pastatytas oro uostas, pardavimo kainą nustatė remdamasi Bundeshaushaltsordnung ir Wertermittlungsverordnung 63 straipsnio 3 dalimi. Šia nuostata federalinė Vyriausybė yra įpareigota turtą parduoti jo dabartine verte, t. y. jo rinkos kaina, nustatyta nepriklausomo eksperto pagal Wertermittlungsverordnung išdėstytas taisykles. Šiuo atveju nepriklausomas ekspertas nustatė, kad, remiantis siūloma sklypo plėtros ir naudojimo idėja, sklypo vertė yra [11–20] mln. EUR, o sklype esančių pastatų – [4–10] mln. EUR. Iš šių dydžių ekspertas atėmė [4–10] mln. EUR, sudariusių kareivinių griovimo – tai pertvarkos darbų dalis – išlaidas, taip pat dar [2–5] mln. EUR išlaidų, susijusių su priemonėmis, kurių reikėjo imtis laikantis galiojančių aplinkos ir statybos teisės aktų reikalavimų. Siekiant oro uostą parengti civiliniam naudojimui, 2001 m. buvo įgyvendintos pirmosios su statyba susijusios priemonės (nugriauti įtvirtinimai, sukurta valymo įrenginių infrastruktūra ir kt.).

2.2.2.   Ekonominė EEL GmbH ir FN GmbH raida

| (30) | Tuoj po EEL GmbH įsteigimo 1999 m., pagal išperkamosios nuomos sutartį ši bendrovė perėmė oro uosto nekilnojamojo turto valdymą. Pirmosios plėtros priemonės ir pirmosios su statyba susijusios priemonės vykdytos 2000–2001 m. |
| --- | --- |

(30)

Tuoj po EEL GmbH įsteigimo 1999 m., pagal išperkamosios nuomos sutartį ši bendrovė perėmė oro uosto nekilnojamojo turto valdymą. Pirmosios plėtros priemonės ir pirmosios su statyba susijusios priemonės vykdytos 2000–2001 m.

| (31) | Kai Bezirksregierung Düsseldorf bendrovei FN GmbH suteikė leidimą eksploatuoti civilinį oro uostą pagal Vokietijos aviacijos įstatymus ir privati investicinė grupė ANH 2001 m. liepos 1 d. galutinai įsigijo bendrovę FN GmbH, ANH grupė atlygino EEL GmbH išlaidas, patirtas valdant oro uosto infrastruktūrą, įskaitant tam tikrus pertvarkos darbus. |
| --- | --- |

(31)

Kai Bezirksregierung Düsseldorf bendrovei FN GmbH suteikė leidimą eksploatuoti civilinį oro uostą pagal Vokietijos aviacijos įstatymus ir privati investicinė grupė ANH 2001 m. liepos 1 d. galutinai įsigijo bendrovę FN GmbH, ANH grupė atlygino EEL GmbH išlaidas, patirtas valdant oro uosto infrastruktūrą, įskaitant tam tikrus pertvarkos darbus.

| (32) | 2002 m. EEL GmbH oro uosto infrastruktūros valdymą perdavė bendrovei FN GmbH. 2002 m. FN GmbH patyrė 0,3 mln. EUR nuostolį. Nuo 2003 m. EEL GmbH nebevykdo užduočių, susijusių su oro uosto nekilnojamojo turto valdymu. Nepaisant to, 2003 m. Klėvės apskritis ir Vėcės savivaldybė nelikvidavo bendrovės EEL GmbH. |
| --- | --- |

(32)

2002 m. EEL GmbH oro uosto infrastruktūros valdymą perdavė bendrovei FN GmbH. 2002 m. FN GmbH patyrė 0,3 mln. EUR nuostolį. Nuo 2003 m. EEL GmbH nebevykdo užduočių, susijusių su oro uosto nekilnojamojo turto valdymu. Nepaisant to, 2003 m. Klėvės apskritis ir Vėcės savivaldybė nelikvidavo bendrovės EEL GmbH.

| (33) | FN GmbH iš pradžių patyrė finansinių nuostolių ir tik vėliau ėmė gauti pelną, tai parodyta lentelėje.

  2 lentelė


  Metiniai rezultatai ir pelnas prieš palūkanas, mokesčius, nusidėvėjimą ir amortizaciją (angl. EBITDA) 2003–2011 m.














  (tūkst. EUR) |
| --- | --- |
| Metai | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. |
| Metinis pelnas | – 6 960 | – 8 336 | – 7 914 | – 4 822 | 663 | 707 | 426 | 34 |
| EBITDA | – 4 805 | – 4 718 | – 4 399 | – 1 172 | 4 372 | 5 508 | 6 108 | 6 286 |
| Šaltinis: Vokietijos pateikti duomenys. |

(33)

FN GmbH iš pradžių patyrė finansinių nuostolių ir tik vėliau ėmė gauti pelną, tai parodyta lentelėje.

2 lentelė

Metiniai rezultatai ir pelnas prieš palūkanas, mokesčius, nusidėvėjimą ir amortizaciją (angl. EBITDA) 2003–2011 m.

(tūkst. EUR)

Metai

2003 m.

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

Metinis pelnas

– 6 960

– 8 336

– 7 914

– 4 822

663

707

426

34

EBITDA

– 4 805

– 4 718

– 4 399

– 1 172

4 372

5 508

6 108

6 286

Šaltinis: Vokietijos pateikti duomenys.

3.   VERTINAMŲ PRIEMONIŲ IR JŲ APLINKYBIŲ APIBŪDINIMAS

3.1.   1 priemonė. Bendrovės EEL GmbH paskolos bendrovei FN GmbH

| (34) | 2003 m. pradžioje FN GmbH patyrė finansinių sunkumų, dėl kurių kilo pavojus, kad nebus galima pradėti vykdyti komercinių skrydžių (juos tikėtasi pradėti 2003 m. gegužės 1 d.), taigi pavojus kilo ir visai oro uosto pertvarkai bei plėtros projektui. Todėl valdžios institucijos, kurioms priklausė bendrovė EEL GmbH, nusprendė savo bendrovės veiklą tęsti. 2003 m. balandžio 11 d. bendrovė EEL GmbH bendrovei FN GmbH suteikė pirmąją [11–20] mln. EUR paskolą (toliau – 1 paskola), kurios palūkanų norma buvo [1–5] % didesnė už bazinę normą. Pasak Vokietijos, tokiai paskolai taikoma bazinė palūkanų norma buvo įprasta norma, nustatyta Vokietijos civilinio kodekso (vok. Bürgerliches Gesetzbuch, toliau – BGB) 247 straipsnyje, ir atitinkamą dieną ji buvo 1,97 % (9). Paskolos grąžinimo terminas buvo 2005 m. birželio 30 d. Kaip užstatas bendrovės EEL GmbH naudai už paskolos sumą, t. y. [11–20] mln. EUR, buvo įkeista oro uosto žemė ir pastatai (vok. Grundschuld). Be šios sumos, kasmet turėjo būti pridedamos [15–23] % palūkanos, jeigu užstatą tektų panaudoti dėl nemokėjimo. Papildomai, [...] suteikė asmeninę paskolos garantiją (vok. selbstschuldnerische Bürgschaft) maksimaliai [5–15] mln. EUR sumai. Vokietija nepateikė informacijos apie šios asmeninės garantijos vertę. 2003 m. birželio 8 d. ši asmeninė garantija buvo pakeista [...] asmenine garantija, suteikta [5–15] mln. EUR sumai. Be to, FN GmbH privatūs akcininkai įkeitė ir savo ANH GmbH akcijas, sudarančias dalį FN GmbH kapitalo (vertinta [20–30] mln. EUR), ir Airport Network BV akcijas, sudarančias dalį ANH GmbH kapitalo. Vokietija nepateikė visos informacijos apie užstato vertę. |
| --- | --- |

(34)

2003 m. pradžioje FN GmbH patyrė finansinių sunkumų, dėl kurių kilo pavojus, kad nebus galima pradėti vykdyti komercinių skrydžių (juos tikėtasi pradėti 2003 m. gegužės 1 d.), taigi pavojus kilo ir visai oro uosto pertvarkai bei plėtros projektui. Todėl valdžios institucijos, kurioms priklausė bendrovė EEL GmbH, nusprendė savo bendrovės veiklą tęsti. 2003 m. balandžio 11 d. bendrovė EEL GmbH bendrovei FN GmbH suteikė pirmąją [11–20] mln. EUR paskolą (toliau – 1 paskola), kurios palūkanų norma buvo [1–5] % didesnė už bazinę normą. Pasak Vokietijos, tokiai paskolai taikoma bazinė palūkanų norma buvo įprasta norma, nustatyta Vokietijos civilinio kodekso (vok. Bürgerliches Gesetzbuch, toliau – BGB) 247 straipsnyje, ir atitinkamą dieną ji buvo 1,97 % (9). Paskolos grąžinimo terminas buvo 2005 m. birželio 30 d. Kaip užstatas bendrovės EEL GmbH naudai už paskolos sumą, t. y. [11–20] mln. EUR, buvo įkeista oro uosto žemė ir pastatai (vok. Grundschuld). Be šios sumos, kasmet turėjo būti pridedamos [15–23] % palūkanos, jeigu užstatą tektų panaudoti dėl nemokėjimo. Papildomai, [...] suteikė asmeninę paskolos garantiją (vok. selbstschuldnerische Bürgschaft) maksimaliai [5–15] mln. EUR sumai. Vokietija nepateikė informacijos apie šios asmeninės garantijos vertę. 2003 m. birželio 8 d. ši asmeninė garantija buvo pakeista [...] asmenine garantija, suteikta [5–15] mln. EUR sumai. Be to, FN GmbH privatūs akcininkai įkeitė ir savo ANH GmbH akcijas, sudarančias dalį FN GmbH kapitalo (vertinta [20–30] mln. EUR), ir Airport Network BV akcijas, sudarančias dalį ANH GmbH kapitalo. Vokietija nepateikė visos informacijos apie užstato vertę.

| (35) | Pasak Vokietijos, šia paskola valdžios institucijos, kurioms priklausė EEL GmbH, norėjo bendrovei FN GmbH suteikti tarpinį finansavimą operaciniam likvidumo trūkumui padengti, kad bendrovė galėtų baigti įsigyti ir įrengti turtą, būtiną, kad oro uostas laiku padėtų veikti. |
| --- | --- |

(35)

Pasak Vokietijos, šia paskola valdžios institucijos, kurioms priklausė EEL GmbH, norėjo bendrovei FN GmbH suteikti tarpinį finansavimą operaciniam likvidumo trūkumui padengti, kad bendrovė galėtų baigti įsigyti ir įrengti turtą, būtiną, kad oro uostas laiku padėtų veikti.

| (36) | 2003 m. oro uostas pradėjo veikti, o FN GmbH patyrė 7 mln. EUR nuostolį. Praėjus tik metams nuo tada, kai oro uoste pradėti vykdyti komerciniai skrydžiai, t. y. 2004 m., svarbiausia oro uosto oro vežėja Nyderlandų bendrovė V-Bird nutraukė savo veiklą dėl nemokumo. Atsižvelgdama į dėl to atsiradusias nuolatines finansines FN GmbH problemas, visus 2004 m. bendrovė EEL GmbH teikė paskolas bendrovei FN GmbH:






  a) | 2004 m. birželio 17 d. bendrovė EEL GmbH bendrovei FN GmbH suteikė antrąją [2–5] mln. EUR paskolą (toliau – 2 paskola), kurios grąžinimo terminas – toks pat kaip ir 2003 m. suteiktos pirmosios paskolos (t. y. 2005 m. birželio 30 d.). Nustatyta palūkanų norma buvo [1–5] % didesnė negu taikytina bazinė norma. Pasak Vokietijos, tokiai paskolai taikoma bazinė palūkanų norma buvo norma, tą dieną nustatyta BGB 247 straipsnyje, t. y. 1,14 %. Kaip užstatas bendrovės EEL GmbH naudai už paskolos sumą, t. y. [2–5] mln. EUR, buvo įkeista oro uosto žemė ir pastatai (vok. Grundschuld). Be to, kasmet turėjo būti pridedamos [15–23] % palūkanos, jeigu užstatą tektų panaudoti dėl nemokėjimo. Taip pat buvo įkeistos Airport Network BV akcijos, sudarančios dalį ANH GmbH kapitalo, ir ANH GmbH akcijos, sudarančios dalį FN GmbH kapitalo. Vokietija nepateikė visos informacijos apie pateikto užstato vertę; |
| --- | --- | --- |

(36)

2003 m. oro uostas pradėjo veikti, o FN GmbH patyrė 7 mln. EUR nuostolį. Praėjus tik metams nuo tada, kai oro uoste pradėti vykdyti komerciniai skrydžiai, t. y. 2004 m., svarbiausia oro uosto oro vežėja Nyderlandų bendrovė V-Bird nutraukė savo veiklą dėl nemokumo. Atsižvelgdama į dėl to atsiradusias nuolatines finansines FN GmbH problemas, visus 2004 m. bendrovė EEL GmbH teikė paskolas bendrovei FN GmbH:

a)

2004 m. birželio 17 d. bendrovė EEL GmbH bendrovei FN GmbH suteikė antrąją [2–5] mln. EUR paskolą (toliau – 2 paskola), kurios grąžinimo terminas – toks pat kaip ir 2003 m. suteiktos pirmosios paskolos (t. y. 2005 m. birželio 30 d.). Nustatyta palūkanų norma buvo [1–5] % didesnė negu taikytina bazinė norma. Pasak Vokietijos, tokiai paskolai taikoma bazinė palūkanų norma buvo norma, tą dieną nustatyta BGB 247 straipsnyje, t. y. 1,14 %. Kaip užstatas bendrovės EEL GmbH naudai už paskolos sumą, t. y. [2–5] mln. EUR, buvo įkeista oro uosto žemė ir pastatai (vok. Grundschuld). Be to, kasmet turėjo būti pridedamos [15–23] % palūkanos, jeigu užstatą tektų panaudoti dėl nemokėjimo. Taip pat buvo įkeistos Airport Network BV akcijos, sudarančios dalį ANH GmbH kapitalo, ir ANH GmbH akcijos, sudarančios dalį FN GmbH kapitalo. Vokietija nepateikė visos informacijos apie pateikto užstato vertę;

| b) | po mėnesio, 2004 m. liepos 28 d., bendrovė EEL GmbH bendrovei FN GmbH suteikė trečiąją [2–5] mln. EUR paskolą (toliau – 3 paskola). Trečiosios paskolos grąžinimo terminas – 2007 m. gruodžio 31 d., palūkanų norma – [3–8] % didesnė už taikytiną bazinę normą. Pasak Vokietijos, tokiai paskolai taikoma bazinė palūkanų norma buvo norma, tą dieną nustatyta BGB 247 straipsnyje, t. y. 1,13 %. Kaip užstatas, bendrovės EEL GmbH naudai už paskolos sumą, t. y. [2–5] mln. EUR, buvo įkeista oro uosto žemė ir pastatai (vok. Grundschuld). Be to, kasmet turėjo būti pridedamos [15–23] % palūkanos, jeigu užstatą tektų panaudoti dėl nemokėjimo (10). Taip pat buvo įkeistos Airport Network BV akcijos, sudarančios dalį ANH GmbH kapitalo, ir ANH GmbH akcijos, sudarančios dalį FN GmbH kapitalo. Be to buvo įkeista ir bendrovė FN GmbH. Vokietija nepateikė visos informacijos apie pateikto užstato vertę. |
| --- | --- |

b)

po mėnesio, 2004 m. liepos 28 d., bendrovė EEL GmbH bendrovei FN GmbH suteikė trečiąją [2–5] mln. EUR paskolą (toliau – 3 paskola). Trečiosios paskolos grąžinimo terminas – 2007 m. gruodžio 31 d., palūkanų norma – [3–8] % didesnė už taikytiną bazinę normą. Pasak Vokietijos, tokiai paskolai taikoma bazinė palūkanų norma buvo norma, tą dieną nustatyta BGB 247 straipsnyje, t. y. 1,13 %. Kaip užstatas, bendrovės EEL GmbH naudai už paskolos sumą, t. y. [2–5] mln. EUR, buvo įkeista oro uosto žemė ir pastatai (vok. Grundschuld). Be to, kasmet turėjo būti pridedamos [15–23] % palūkanos, jeigu užstatą tektų panaudoti dėl nemokėjimo (10). Taip pat buvo įkeistos Airport Network BV akcijos, sudarančios dalį ANH GmbH kapitalo, ir ANH GmbH akcijos, sudarančios dalį FN GmbH kapitalo. Be to buvo įkeista ir bendrovė FN GmbH. Vokietija nepateikė visos informacijos apie pateikto užstato vertę.

| (37) | Apskritai, vien 2004 m. bendrovė EEL GmbH bendrovei FN GmbH paskolino [4–10] mln. EUR (papildomai prie antrosios nagrinėjamųjų priemonių, kurias tiesiogiai suteikė Klėvės apskritis, dalies, žr. 3.2 skirsnį). Pasak Vokietijos, šios paskolos buvo suteiktos buvusiam kariniam oro uostui plėtoti ir pertvarkyti, o ne veiklos išlaidoms padengti. |
| --- | --- |

(37)

Apskritai, vien 2004 m. bendrovė EEL GmbH bendrovei FN GmbH paskolino [4–10] mln. EUR (papildomai prie antrosios nagrinėjamųjų priemonių, kurias tiesiogiai suteikė Klėvės apskritis, dalies, žr. 3.2 skirsnį). Pasak Vokietijos, šios paskolos buvo suteiktos buvusiam kariniam oro uostui plėtoti ir pertvarkyti, o ne veiklos išlaidoms padengti.

| (38) | 2004 m. pabaigoje FN GmbH vėl patyrė nuostolių, šį kartą jie sudarė 8,3 mln. EUR. FN GmbH ir vėl ėmė stokoti likvidumo. Grąžinti bendrovės EEL GmbH suteiktas 1 ir 2 paskolas (kartu jos sudarė [10–20] mln. EUR) būtų reikėję 2005 m. birželio 30 d. Tuo metu FN GmbH iš dalies atlygino ankstesnių paskolų palūkanas. Tačiau, pasak Vokietijos, 2002–2006 m. FN GmbH patirtus nuostolius prisiėmė jos privatūs savininkai. |
| --- | --- |

(38)

2004 m. pabaigoje FN GmbH vėl patyrė nuostolių, šį kartą jie sudarė 8,3 mln. EUR. FN GmbH ir vėl ėmė stokoti likvidumo. Grąžinti bendrovės EEL GmbH suteiktas 1 ir 2 paskolas (kartu jos sudarė [10–20] mln. EUR) būtų reikėję 2005 m. birželio 30 d. Tuo metu FN GmbH iš dalies atlygino ankstesnių paskolų palūkanas. Tačiau, pasak Vokietijos, 2002–2006 m. FN GmbH patirtus nuostolius prisiėmė jos privatūs savininkai.

| (39) | Šiomis aplinkybėmis 2005 m. liepos 1 d. bendrovė EEL GmbH bendrovei FN GmbH suteikė ketvirtąją paskolą (toliau – 4 paskola), šį kartą jos vertė buvo [4–10] mln. EUR, o grąžinimo terminas – 2010 m. gruodžio 31 d. Paskolos susitarimo 1 dalies 2 punkte nustatyta, kad paskola skirta tik investicijoms. Papildomai, 2 dalyje reikalaujama, kad FN GmbH (ir EEL GmbH, jeigu būtų paprašyta) tikrintų, kad sąskaitos faktūros būtų siejamos tik su oro uosto užbaigimu ir kad sąskaitas faktūras iš paskolos lėšų apmokėtų EEL GmbH (o ne FN GmbH). Be to, 1, 2 ir 3 paskolų, kurių vertė – [15–30] mln. EUR (be palūkanų), grąžinimo terminas buvo atidėtas (toliau – 1 pratęsimas). Šių paskolų grąžinimo terminas buvo suderintas ir pratęstas iki 2010 m. gruodžio 31 d. Visoms šioms paskoloms nustatyta fiksuota [1–5] % palūkanų norma, taikoma nuo 2005 m. liepos 1 d. Taigi 1, 2 ir 3 paskolų palūkanų norma buvo sumažinta. Kaip užstatas, EEL GmbH naudai už 4 paskolos sumą ([4–10] mln. EUR) buvo įkeista oro uosto žemė ir pastatai (vok. Grundschuld), papildomai prie to, kad buvo pratęstas ankstesnis įkeitimas, susijęs su 1, 2 ir 3 paskolomis (o prie viso to dar buvo pridėta [15–23] % per metus, jeigu užstatą tektų panaudoti dėl nemokėjimo). Be to, visiems su paskolomis susijusiems bendrovės EEL GmbH reikalavimams užtikrinti, [...] 2005 m. liepos 1 d. suteikė asmeninę garantiją (vok. selbstschuldnerische Bürgschafte), kurios maksimali suma – [20–30] mln. EUR (plius palūkanos ir sudėtinės palūkanos). Šia garantija buvo išplėsta ankstesnė garantija, kurią 1 paskolos atžvilgiu 2003 m. birželio 8 d. suteikė [...]. Galiausiai, buvo įkeistos Airport Network BV akcijos, sudarančios dalį ANH GmbH kapitalo, ir ANH GmbH akcijos, sudarančios dalį FN GmbH kapitalo. Vokietija nepateikė visos informacijos apie pateikto užstato vertę. |
| --- | --- |

(39)

Šiomis aplinkybėmis 2005 m. liepos 1 d. bendrovė EEL GmbH bendrovei FN GmbH suteikė ketvirtąją paskolą (toliau – 4 paskola), šį kartą jos vertė buvo [4–10] mln. EUR, o grąžinimo terminas – 2010 m. gruodžio 31 d. Paskolos susitarimo 1 dalies 2 punkte nustatyta, kad paskola skirta tik investicijoms. Papildomai, 2 dalyje reikalaujama, kad FN GmbH (ir EEL GmbH, jeigu būtų paprašyta) tikrintų, kad sąskaitos faktūros būtų siejamos tik su oro uosto užbaigimu ir kad sąskaitas faktūras iš paskolos lėšų apmokėtų EEL GmbH (o ne FN GmbH). Be to, 1, 2 ir 3 paskolų, kurių vertė – [15–30] mln. EUR (be palūkanų), grąžinimo terminas buvo atidėtas (toliau – 1 pratęsimas). Šių paskolų grąžinimo terminas buvo suderintas ir pratęstas iki 2010 m. gruodžio 31 d. Visoms šioms paskoloms nustatyta fiksuota [1–5] % palūkanų norma, taikoma nuo 2005 m. liepos 1 d. Taigi 1, 2 ir 3 paskolų palūkanų norma buvo sumažinta. Kaip užstatas, EEL GmbH naudai už 4 paskolos sumą ([4–10] mln. EUR) buvo įkeista oro uosto žemė ir pastatai (vok. Grundschuld), papildomai prie to, kad buvo pratęstas ankstesnis įkeitimas, susijęs su 1, 2 ir 3 paskolomis (o prie viso to dar buvo pridėta [15–23] % per metus, jeigu užstatą tektų panaudoti dėl nemokėjimo). Be to, visiems su paskolomis susijusiems bendrovės EEL GmbH reikalavimams užtikrinti, [...] 2005 m. liepos 1 d. suteikė asmeninę garantiją (vok. selbstschuldnerische Bürgschafte), kurios maksimali suma – [20–30] mln. EUR (plius palūkanos ir sudėtinės palūkanos). Šia garantija buvo išplėsta ankstesnė garantija, kurią 1 paskolos atžvilgiu 2003 m. birželio 8 d. suteikė [...]. Galiausiai, buvo įkeistos Airport Network BV akcijos, sudarančios dalį ANH GmbH kapitalo, ir ANH GmbH akcijos, sudarančios dalį FN GmbH kapitalo. Vokietija nepateikė visos informacijos apie pateikto užstato vertę.

| (40) | Be to, EEL GmbH ir FN GmbH susitarė, kad grąžinimo termino suėjimo dieną, t. y. ne vėliau kaip 2010 m. gruodžio 31 d., FN GmbH turėtų sumokėti palūkanas ir kad, jeigu FN GmbH iki tos dienos nepatirtų nuostolių ir taptų pelninga, FN GmbH privalėtų pradėti mokėti palūkanas nuo tos dienos, kurią nustojo patirti nuostolius. Kalbant apie palūkanų normas, taikytas pirmosioms trims paskoloms iki jas suderinant su 2005 m. liepos 1 d. paskolos susitarimu, 2010 m. lapkričio 29 d. grąžinimo termino atidėjimo susitarimo (vok. Darlehensverlängerungsvertrag) 5 straipsnyje (5 straipsnio 4 dalyje) nurodyta, kad kiekvienai iš keturių paskolų nemokėjimo atveju taikomos [15–23] % metinės palūkanos (11). |
| --- | --- |

(40)

Be to, EEL GmbH ir FN GmbH susitarė, kad grąžinimo termino suėjimo dieną, t. y. ne vėliau kaip 2010 m. gruodžio 31 d., FN GmbH turėtų sumokėti palūkanas ir kad, jeigu FN GmbH iki tos dienos nepatirtų nuostolių ir taptų pelninga, FN GmbH privalėtų pradėti mokėti palūkanas nuo tos dienos, kurią nustojo patirti nuostolius. Kalbant apie palūkanų normas, taikytas pirmosioms trims paskoloms iki jas suderinant su 2005 m. liepos 1 d. paskolos susitarimu, 2010 m. lapkričio 29 d. grąžinimo termino atidėjimo susitarimo (vok. Darlehensverlängerungsvertrag) 5 straipsnyje (5 straipsnio 4 dalyje) nurodyta, kad kiekvienai iš keturių paskolų nemokėjimo atveju taikomos [15–23] % metinės palūkanos (11).

| (41) | Vokietija nurodė, kad EEL GmbH sutiko, kad kreditorių, turinčių teisę į užstatui pateiktą įkeistą žemę 2009 m. kovo mėn. – 2010 m. gruodžio 31 d., sąraše (vok. Rangrücktritterklärung) ji būtų įrašyta žemesnėje pozicijoje, kad FN GmbH galėtų gauti trumpalaikę paskolą iš [banko] (žr. 73 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(41)

Vokietija nurodė, kad EEL GmbH sutiko, kad kreditorių, turinčių teisę į užstatui pateiktą įkeistą žemę 2009 m. kovo mėn. – 2010 m. gruodžio 31 d., sąraše (vok. Rangrücktritterklärung) ji būtų įrašyta žemesnėje pozicijoje, kad FN GmbH galėtų gauti trumpalaikę paskolą iš [banko] (žr. 73 konstatuojamąją dalį).

| (42) | FN GmbH pelną ėmė gauti 2007 m. Nepaisant to ir prieštaraujant ankstesniems susitarimams, FN GmbH nepradėjo mokėti nei paskolų, nei palūkanų. Skaičiuojant nuo 2010 m. gruodžio 31 d. – šalių susitartos grąžinimo termino suėjimo dienos – bendrovė FN GmbH bendrovei EEL GmbH buvo skolinga [20–30] mln. EUR paskolų ir [7–10] mln. EUR palūkanų, t. y. iš viso [24–40] mln. EUR. EEL GmbH sutiko antrą kartą pratęsti visų keturių paskolų grąžinimo ir susikaupusių palūkanų mokėjimo terminą (toliau – 2 pratęsimas). 2010 m. lapkričio 29 d.FN GmbH ir EEL GmbH pasirašė penktąjį paskolos susitarimą, taigi visų paskolų grąžinimo terminas buvo pratęstas iki 2016 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(42)

FN GmbH pelną ėmė gauti 2007 m. Nepaisant to ir prieštaraujant ankstesniems susitarimams, FN GmbH nepradėjo mokėti nei paskolų, nei palūkanų. Skaičiuojant nuo 2010 m. gruodžio 31 d. – šalių susitartos grąžinimo termino suėjimo dienos – bendrovė FN GmbH bendrovei EEL GmbH buvo skolinga [20–30] mln. EUR paskolų ir [7–10] mln. EUR palūkanų, t. y. iš viso [24–40] mln. EUR. EEL GmbH sutiko antrą kartą pratęsti visų keturių paskolų grąžinimo ir susikaupusių palūkanų mokėjimo terminą (toliau – 2 pratęsimas). 2010 m. lapkričio 29 d.FN GmbH ir EEL GmbH pasirašė penktąjį paskolos susitarimą, taigi visų paskolų grąžinimo terminas buvo pratęstas iki 2016 m. gruodžio 31 d.

| (43) | Paskolas pratęsus antrą kartą, buvo nustatyta, kad palūkanų norma yra [1–5] % per metus. Vokietija nurodė, kad pagal 2010 m. lapkričio 29 d. paskolos susitarimą palūkanų norma buvo nustatyta prie orientacinės 1,24 % normos pridedant [...] bazinių punktų (12). EEL GmbH ir FN GmbH susitarė, kad palūkanos, kurias reikėjo mokėti iki 2010 m. gruodžio 31 d., būtų pridėtos prie paskolos pagrindinės sumos, taigi ši suma padidėjo iki [24–40] mln. EUR. Papildomai, FN GmbH privalėjo kas ketvirtį mokėti palūkanas, o pirmosios palūkanos turėjo būti sumokėtos iki 2011 m. pirmojo ketvirčio pabaigos. |
| --- | --- |

(43)

Paskolas pratęsus antrą kartą, buvo nustatyta, kad palūkanų norma yra [1–5] % per metus. Vokietija nurodė, kad pagal 2010 m. lapkričio 29 d. paskolos susitarimą palūkanų norma buvo nustatyta prie orientacinės 1,24 % normos pridedant [...] bazinių punktų (12). EEL GmbH ir FN GmbH susitarė, kad palūkanos, kurias reikėjo mokėti iki 2010 m. gruodžio 31 d., būtų pridėtos prie paskolos pagrindinės sumos, taigi ši suma padidėjo iki [24–40] mln. EUR. Papildomai, FN GmbH privalėjo kas ketvirtį mokėti palūkanas, o pirmosios palūkanos turėjo būti sumokėtos iki 2011 m. pirmojo ketvirčio pabaigos.

| (44) | Toliau lentelėje apibendrinami pagrindiniai penkių vertinamų paskolos susitarimų aspektai.

  3 lentelė


  Viešųjų paramos priemonių, kurias bendrovei FN GmbH suteikė bendrovė EEL GmbH, apžvalga











  Dydis (mln. EUR) | Paskolos susitarimo data | Palūkanų norma | Grąžinimo terminas/paskolos grąžinimo termino atidėjimas | Užstatas | Finansavimo būdas (EEL) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [11–20] | 2003 4 11 | [1–5] % didesnė negu bazinė norma (1,97 %). | Pirmasis grąžinimo terminas buvo 2005 06 30, pirmą kartą pratęstas iki 2010 12 31, antrą kartą pratęstas iki 2016 12 31 | — | Įkeista žemė ir pastatai (vok. Grundschulden) |

(44)

Toliau lentelėje apibendrinami pagrindiniai penkių vertinamų paskolos susitarimų aspektai.

3 lentelė

Viešųjų paramos priemonių, kurias bendrovei FN GmbH suteikė bendrovė EEL GmbH, apžvalga

Dydis (mln. EUR)

Paskolos susitarimo data

Palūkanų norma

Grąžinimo terminas/paskolos grąžinimo termino atidėjimas

Užstatas

Finansavimo būdas (EEL)

[11–20]

2003 4 11

[1–5] % didesnė negu bazinė norma (1,97 %).

Pirmasis grąžinimo terminas buvo 2005 06 30, pirmą kartą pratęstas iki 2010 12 31, antrą kartą pratęstas iki 2016 12 31

—

Įkeista žemė ir pastatai (vok. Grundschulden)

| — | Asmeninė [...] garantija (vok. selbstschuldnerische Bürgschaft) |
| --- | --- |

—

Asmeninė [...] garantija (vok. selbstschuldnerische Bürgschaft)

| — | Įkeistos ANH GmbH ir FN GmbH akcijos |
| --- | --- |

—

Įkeistos ANH GmbH ir FN GmbH akcijos

Klėvės apskrities suteikta paskola: ([5–15] mln. EUR, palūkanų norma – [1–5] %); [2–5] mln. EUR paskola, suteikta [banko], (viešasis garantas: Vėcės savivaldybė). [2–5] mln. EUR paskola, pakeista 2005 6 30, ją kaip naujas kreditorius perima [bankas].

[2–5]

2004 6 17

[1–5] % didesnė negu bazinė norma (1,14 %).

Pirmasis grąžinimo terminas buvo 2005 06 30, pirmą kartą pratęstas iki 2010 12 31, antrą kartą pratęstas iki 2016 12 31

| — | Įkeista žemė ir pastatai (vok. Grundschulden) |
| --- | --- |

—

Įkeista žemė ir pastatai (vok. Grundschulden)

| — | ANH GmbH ir FN GmbH akcijos |
| --- | --- |

—

ANH GmbH ir FN GmbH akcijos

Klėvės apskrities bendrovei EEL GmbH suteikta paskola (vok. Kassenkredite).

[2–5]

2004 7 28

[3–8] % didesnė negu bazinė norma (1,13 %).

Pirmasis grąžinimo terminas buvo 2007 12 31, pirmą kartą pratęstas iki 2010 12 31, antrą kartą pratęstas iki 2016 12 31

| — | Įkeista žemė ir pastatai (vok. Grundschulden) |
| --- | --- |

—

Įkeista žemė ir pastatai (vok. Grundschulden)

| — | Įkeistos ANH GmbH ir FN GmbH akcijos |
| --- | --- |

—

Įkeistos ANH GmbH ir FN GmbH akcijos

| — | Įkeista bendrovė FN GmbH |
| --- | --- |

—

Įkeista bendrovė FN GmbH

Klėvės apskrities bendrovei EEL GmbH suteikta paskola (vok. Kassenkredite). Klėvės apskritis ir Vėcės savivaldybė bendrovei EEL GmbH suteikia [0,4–1] mln. EUR kapitalo.

[4–10]

2005 7 01

[1–5] %

Pirmasis grąžinimo terminas buvo 2010 12 31, pratęstas iki 2016 12 31

| — | Įkeista žemė ir pastatai (vok. Grundschulden) |
| --- | --- |

—

Įkeista žemė ir pastatai (vok. Grundschulden)

| — | Asmeninė [...] garantija (vok. selbstschuldnerische Bürgschaft) Įkeistos ANH GmbH ir FN GmbH akcijos |
| --- | --- |

—

Asmeninė [...] garantija (vok. selbstschuldnerische Bürgschaft) Įkeistos ANH GmbH ir FN GmbH akcijos

Klėvės apskritis ir Vėcės savivaldybė bendrovei EEL GmbH suteikia [0,4–1] mln. EUR kapitalo.

[24–40] (=[20–30] (visų keturių paskolų suma) plius susikaupusios palūkanos (=[4–10])

2010 11 29

[1–5] %

2016 12 31

| — | Įkeista žemė ir pastatai (vok. Grundschulden) |
| --- | --- |

—

Įkeista žemė ir pastatai (vok. Grundschulden)

| — | Asmeninė [...] garantija (vok. selbstschuldnerische Bürgschaft) |
| --- | --- |

—

Asmeninė [...] garantija (vok. selbstschuldnerische Bürgschaft)

| — | Įkeistos ANH GmbH ir FN GmbH akcijos |
| --- | --- |

—

Įkeistos ANH GmbH ir FN GmbH akcijos

Pratęstos visos paskolas, anksčiau Klėvės apskrities suteiktos bendrovei EEL GmbH (vok. Kassenkredite), pratęsta [banko] suteikta paskola, galbūt ir toliau taikoma viešoji Vėcės savivaldybės garantija.

| (45) | 2011 m. pirmojo ketvirčio pabaigoje FN GmbH ir vėl negalėjo sumokėti pirmųjų palūkanų, kaip buvo susitarta 2010 m. lapkričio 29 d. pratęsiant paskolos susitarimus (vok. Darlehensverlängerungsvetrag). Klėvės apskritis priėmė FN GmbH akcininko pasiūlymą gauti FN GmbH akcijų iki 2011 m. kovo mėn. skolą konvertavus į nuosavybę dėl užsitęsusio palūkanų ir pagrindinės sumos mokėjimo atidėliojimo (13). Tačiau šis skolos konvertavimo į nuosavybę sandoris buvo teisėtai pasirašytas tik 2012 m. pabaigoje. Klėvės apskričiai dabar priklauso 1,88 % FN GmbH akcinio kapitalo (14). |
| --- | --- |

(45)

2011 m. pirmojo ketvirčio pabaigoje FN GmbH ir vėl negalėjo sumokėti pirmųjų palūkanų, kaip buvo susitarta 2010 m. lapkričio 29 d. pratęsiant paskolos susitarimus (vok. Darlehensverlängerungsvetrag). Klėvės apskritis priėmė FN GmbH akcininko pasiūlymą gauti FN GmbH akcijų iki 2011 m. kovo mėn. skolą konvertavus į nuosavybę dėl užsitęsusio palūkanų ir pagrindinės sumos mokėjimo atidėliojimo (13). Tačiau šis skolos konvertavimo į nuosavybę sandoris buvo teisėtai pasirašytas tik 2012 m. pabaigoje. Klėvės apskričiai dabar priklauso 1,88 % FN GmbH akcinio kapitalo (14).

3.2.   2 priemonė. Šiaurės Reino-Vestfalijos žemės suteikta parama

| (46) | 2002 m. spalio 15 d. Šiaurės Reino-Vestfalijos žemė bendrovei FN GmbH suteikė 3,525 mln. EUR viešąją paramą, skirtą finansuoti 50 % šių išlaidų: paslaugų teikimo perono, degalų papildymo teritorijos, riedėjimo takų platinimo ir esamų perono teritorijų atnaujinimo, tikslaus artėjimo žiburių sistemos, šoninių žiburių, riedėjimo ir kilimo ir tūpimo tako žiburių. |
| --- | --- |

(46)

2002 m. spalio 15 d. Šiaurės Reino-Vestfalijos žemė bendrovei FN GmbH suteikė 3,525 mln. EUR viešąją paramą, skirtą finansuoti 50 % šių išlaidų: paslaugų teikimo perono, degalų papildymo teritorijos, riedėjimo takų platinimo ir esamų perono teritorijų atnaujinimo, tikslaus artėjimo žiburių sistemos, šoninių žiburių, riedėjimo ir kilimo ir tūpimo tako žiburių.

| (47) | Šios paramos teisinis pagrindas buvo Šiaurės Reino-Vestfalijos žemės Transporto, energetikos ir teritorijų planavimo ministerijos įsakymas dėl viešosios paramos statybos ir renovacijos priemonėms (investicijos į infrastruktūrą), skirtoms Šiaurės Reino-Vestfalijos žemės oro uostams (vok. Richtlinien über die Gewährung von Zuwendungen für Ausbau- und Erneuerungsmaßnahmen auf Flugplätzen RdErl. – MBl.NRW.1993 S. 617) (toliau – 1993 m. įsakymas). Šios gairės vėliau pakeistos gairėmis, kurių nuoroda (VA 5–10–60/195- v., 2002 m. lapkričio 25 d.) (15) ir kurios galiojo nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2008 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

(47)

Šios paramos teisinis pagrindas buvo Šiaurės Reino-Vestfalijos žemės Transporto, energetikos ir teritorijų planavimo ministerijos įsakymas dėl viešosios paramos statybos ir renovacijos priemonėms (investicijos į infrastruktūrą), skirtoms Šiaurės Reino-Vestfalijos žemės oro uostams (vok. Richtlinien über die Gewährung von Zuwendungen für Ausbau- und Erneuerungsmaßnahmen auf Flugplätzen RdErl. – MBl.NRW.1993 S. 617) (toliau – 1993 m. įsakymas). Šios gairės vėliau pakeistos gairėmis, kurių nuoroda (VA 5–10–60/195- v., 2002 m. lapkričio 25 d.) (15) ir kurios galiojo nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2008 m. sausio 1 d.

| (48) | 1993 m. įsakyme nustatyta, kad finansinė parama teikiama investicinėms tam tikrų rūšių oro uosto infrastruktūros, pavyzdžiui, kilimo ir tūpimo takų, riedėjimo takų, peronų, apsauginių aikštelių, skrydžių valdymo infrastruktūros (skrydžių valdymo bokšto, radaro, optinio perspėjimo sistemos), navigacinių žiburių, pagalbinių optinių tūpimo įrenginių, aukštuminių pastatų (terminalų, angarų ir kt.), stovėjimo įrenginių, užtvarų, skrydžių saugos infrastruktūros, tiekimo ir šalinimo, apsaugos nuo triukšmo, priešgaisrinės apsaugos, priežiūros žiemą ir gelbėjimo tarnybų išlaidoms, taip pat investicijų į kompensacines priemones, skirtas apsaugoti kraštovaizdį ir aplinką, sąnaudoms padengti. 1993 m. įsakymu Šiaurės Reino-Vestfalijos žemė parėmė iki 40 % tinkamų finansuoti sąnaudų, susijusių su minėtų rūšių oro uosto infrastruktūra. Tarptautiniai ir regioniniai oro uostai galėjo gauti paramą iki 65 % tinkamų finansuoti sąnaudų padengti. Oro uostui pateikus paraišką, parama galėjo būti skirta iki 80 % tinkamų finansuoti sąnaudų, susijusių su stovėjimo įrenginiais, aptvarais ir skrydžių saugos infrastruktūra, padengti. |
| --- | --- |

(48)

1993 m. įsakyme nustatyta, kad finansinė parama teikiama investicinėms tam tikrų rūšių oro uosto infrastruktūros, pavyzdžiui, kilimo ir tūpimo takų, riedėjimo takų, peronų, apsauginių aikštelių, skrydžių valdymo infrastruktūros (skrydžių valdymo bokšto, radaro, optinio perspėjimo sistemos), navigacinių žiburių, pagalbinių optinių tūpimo įrenginių, aukštuminių pastatų (terminalų, angarų ir kt.), stovėjimo įrenginių, užtvarų, skrydžių saugos infrastruktūros, tiekimo ir šalinimo, apsaugos nuo triukšmo, priešgaisrinės apsaugos, priežiūros žiemą ir gelbėjimo tarnybų išlaidoms, taip pat investicijų į kompensacines priemones, skirtas apsaugoti kraštovaizdį ir aplinką, sąnaudoms padengti. 1993 m. įsakymu Šiaurės Reino-Vestfalijos žemė parėmė iki 40 % tinkamų finansuoti sąnaudų, susijusių su minėtų rūšių oro uosto infrastruktūra. Tarptautiniai ir regioniniai oro uostai galėjo gauti paramą iki 65 % tinkamų finansuoti sąnaudų padengti. Oro uostui pateikus paraišką, parama galėjo būti skirta iki 80 % tinkamų finansuoti sąnaudų, susijusių su stovėjimo įrenginiais, aptvarais ir skrydžių saugos infrastruktūra, padengti.

3.3.   3 priemonė. Klėvės apskrities bendrovei FN GmbH tiesiogiai suteikta parama, skirta oro uosto nekilnojamajam turtui įsigyti

| (49) | Kaip nuodyta 28 konstatuojamojoje dalyje, 2002 m. kovo 14 d. Vokietijos federalinė Vyriausybė oro uosto sklypą už [5–15] mln. EUR pardavė bendrovei FN GmbH. Tą pačią dieną Klėvės apskritis su FN GmbH sudarė susitarimą dėl tarpinio finansavimo suteikimo daliai oro uosto nekilnojamojo turto įsigijimo išlaidų padengti. Tarpinis finansavimas buvo nepalūkaninė paskola, visiškai padengta oro uosto nekilnojamuoju turtu (jo vertė paskolos suteikimo dieną buvo [5–15] mln. EUR). Buvo susitarta, kad Klėvės apskritis iš anksto finansuos [4–10] mln. EUR iš [5–15] mln. EUR sumos. Bendrovės ANH GmbH patronuojančioji bendrovė Airport Network B.V. Klėvės apskričiai iki 2003 m. gruodžio 30 d. turėjo atlyginti pirmąją šios nepalūkaninės paskolos dalį, lygią [2–5] mln. EUR, ir ji tai padarė. Antroji [2–5] mln. EUR dalis turėjo būti sumokėta praėjus penkeriems metams nuo tos dienos, kurią oro uoste bus pradėti vykdyti skrydžiai, tačiau ne vėliau negu 2007 m. gruodžio 31 d., jeigu nebus įvykdyta darbo vietų sukūrimo sąlyga, nustatyta Klėvės apskrities ir FN GmbH susitarime (350 darbo vietų). |
| --- | --- |

(49)

Kaip nuodyta 28 konstatuojamojoje dalyje, 2002 m. kovo 14 d. Vokietijos federalinė Vyriausybė oro uosto sklypą už [5–15] mln. EUR pardavė bendrovei FN GmbH. Tą pačią dieną Klėvės apskritis su FN GmbH sudarė susitarimą dėl tarpinio finansavimo suteikimo daliai oro uosto nekilnojamojo turto įsigijimo išlaidų padengti. Tarpinis finansavimas buvo nepalūkaninė paskola, visiškai padengta oro uosto nekilnojamuoju turtu (jo vertė paskolos suteikimo dieną buvo [5–15] mln. EUR). Buvo susitarta, kad Klėvės apskritis iš anksto finansuos [4–10] mln. EUR iš [5–15] mln. EUR sumos. Bendrovės ANH GmbH patronuojančioji bendrovė Airport Network B.V. Klėvės apskričiai iki 2003 m. gruodžio 30 d. turėjo atlyginti pirmąją šios nepalūkaninės paskolos dalį, lygią [2–5] mln. EUR, ir ji tai padarė. Antroji [2–5] mln. EUR dalis turėjo būti sumokėta praėjus penkeriems metams nuo tos dienos, kurią oro uoste bus pradėti vykdyti skrydžiai, tačiau ne vėliau negu 2007 m. gruodžio 31 d., jeigu nebus įvykdyta darbo vietų sukūrimo sąlyga, nustatyta Klėvės apskrities ir FN GmbH susitarime (350 darbo vietų).

| (50) | 2004 m. liepos 8 d. Klėvės apskritis nusprendė, kad bendrovė FN GmbH neturės grąžinti antrosios [2–5] mln. EUR dalies, nes jau buvo sukurta daugiau negu 350 darbo vietų. |
| --- | --- |

(50)

2004 m. liepos 8 d. Klėvės apskritis nusprendė, kad bendrovė FN GmbH neturės grąžinti antrosios [2–5] mln. EUR dalies, nes jau buvo sukurta daugiau negu 350 darbo vietų.

3.4.   4 priemonė. Viešoji parama bendrovei EEL GmbH

| (51) | Kad galėtų teikti paskolas bendrovei FN GmbH, pati EEL GmbH turėjo būti refinansuota. EEL GmbH save refinansavo šiomis paskolomis:






  a) | [5–15] mln. EUR ir [2–5] mln. EUR paskolomis, kurių metinė palūkanų norma buvo [1–5] %, o grąžinimo terminas – 2005 m. birželio 30 d. Šias paskolas Klėvės apskritis suteikė atitinkamai 2003 m. balandžio 11 d. ir 2004 m. birželio 16 d.; |
| --- | --- | --- |

(51)

Kad galėtų teikti paskolas bendrovei FN GmbH, pati EEL GmbH turėjo būti refinansuota. EEL GmbH save refinansavo šiomis paskolomis:

a)

[5–15] mln. EUR ir [2–5] mln. EUR paskolomis, kurių metinė palūkanų norma buvo [1–5] %, o grąžinimo terminas – 2005 m. birželio 30 d. Šias paskolas Klėvės apskritis suteikė atitinkamai 2003 m. balandžio 11 d. ir 2004 m. birželio 16 d.;

| b) | [1–5] mln. EUR paskola, kurios metinė palūkanų norma buvo [2–5] %, o grąžinimo terminas – 2007 m. gruodžio 30 d. Šią paskolą Klėvės apskritis suteikė 2004 m. liepos 28 d. (16) |
| --- | --- |

b)

[1–5] mln. EUR paskola, kurios metinė palūkanų norma buvo [2–5] %, o grąžinimo terminas – 2007 m. gruodžio 30 d. Šią paskolą Klėvės apskritis suteikė 2004 m. liepos 28 d. (16)

| (52) | 2005 m. liepos mėn. EEL GmbH akcininkės, nusprendusios atlikti [5–15] mln. EUR kapitalo injekciją ir įvykdyti [1–4] mln. EUR skolos konvertavimo į nuosavybę sandorį, dėl kurio pirmosios paskolos skola sumažėjo iki [3–13] mln. EUR, pakeitė bendrovės kapitalo struktūrą. EEL GmbH atlygino antrąją [2–5] mln. EUR paskolą. Galiausiai, likę [3–13] mln. EUR ir [2–5] mln. EUR paskolų susitarimai buvo pratęsti iki 2010 m. gruodžio 31 d. Tada 2005 m. liepos 1 d. buvo nustatytos [3–8] %, 2005 m. lapkričio 1 d. – [3–8] % palūkanos. 2010 m. lapkričio 29 d. šių dviejų paskolų grąžinimo terminas buvo dar kartą pratęstas iki 2016 m. gruodžio 31 d., o palūkanų norma buvo [3–8] %. |
| --- | --- |

(52)

2005 m. liepos mėn. EEL GmbH akcininkės, nusprendusios atlikti [5–15] mln. EUR kapitalo injekciją ir įvykdyti [1–4] mln. EUR skolos konvertavimo į nuosavybę sandorį, dėl kurio pirmosios paskolos skola sumažėjo iki [3–13] mln. EUR, pakeitė bendrovės kapitalo struktūrą. EEL GmbH atlygino antrąją [2–5] mln. EUR paskolą. Galiausiai, likę [3–13] mln. EUR ir [2–5] mln. EUR paskolų susitarimai buvo pratęsti iki 2010 m. gruodžio 31 d. Tada 2005 m. liepos 1 d. buvo nustatytos [3–8] %, 2005 m. lapkričio 1 d. – [3–8] % palūkanos. 2010 m. lapkričio 29 d. šių dviejų paskolų grąžinimo terminas buvo dar kartą pratęstas iki 2016 m. gruodžio 31 d., o palūkanų norma buvo [3–8] %.

| (53) | Klėvės apskritis bendrovei EEL GmbH kapitalo dar kartą suteikė 2006 m. ([1–5] mln. EUR ir 2007 m. ([2–6] mln. EUR). Šios sumos į apskaitą buvo įtrauktos kaip draugijos kapitalo rezervas, kartu su paskola jos turi būti grąžintos 2016 m. pabaigoje. Iš viso abi viešosios akcininkės bendrovei EEL GmbH suteikė [24–40] mln. EUR ([15–25] mln. EUR kapitalo injekcijų, įskaitant skolos konvertavimo į nuosavybę priemonę, ir [10–20] mln. EUR paskolų). |
| --- | --- |

(53)

Klėvės apskritis bendrovei EEL GmbH kapitalo dar kartą suteikė 2006 m. ([1–5] mln. EUR ir 2007 m. ([2–6] mln. EUR). Šios sumos į apskaitą buvo įtrauktos kaip draugijos kapitalo rezervas, kartu su paskola jos turi būti grąžintos 2016 m. pabaigoje. Iš viso abi viešosios akcininkės bendrovei EEL GmbH suteikė [24–40] mln. EUR ([15–25] mln. EUR kapitalo injekcijų, įskaitant skolos konvertavimo į nuosavybę priemonę, ir [10–20] mln. EUR paskolų).

| (54) | Kartu, 2003 m. gegužės 2 d.EEL GmbH iš privataus [banko] gavo [2–5] mln. EUR paskolą. Buvo nustatyta, kad paskolos grąžinimo terminas yra 2005 m. birželio 30 d., o palūkanų norma – [1–5] %. Bendrovės EEL GmbH ir [banko] naudai Vėcės savivaldybė šiai paskolai suteikė 100 % viešąją garantiją. 2005 m. birželio 30 d. ši paskola buvo konvertuota ir viešasis [bankas] ([banko] filialas) kreditoriumi nustatė [banką]. Grąžinimo terminas pirmą kartą buvo pratęstas iki 2010 m. gruodžio 30 d. ir buvo nustatyta [1–5] % palūkanų norma, antrą kartą 2010 m. jis buvo pratęstas iki 2016 m. gruodžio 31 d., nustatyta palūkanų norma buvo [1–5] %. |
| --- | --- |

(54)

Kartu, 2003 m. gegužės 2 d.EEL GmbH iš privataus [banko] gavo [2–5] mln. EUR paskolą. Buvo nustatyta, kad paskolos grąžinimo terminas yra 2005 m. birželio 30 d., o palūkanų norma – [1–5] %. Bendrovės EEL GmbH ir [banko] naudai Vėcės savivaldybė šiai paskolai suteikė 100 % viešąją garantiją. 2005 m. birželio 30 d. ši paskola buvo konvertuota ir viešasis [bankas] ([banko] filialas) kreditoriumi nustatė [banką]. Grąžinimo terminas pirmą kartą buvo pratęstas iki 2010 m. gruodžio 30 d. ir buvo nustatyta [1–5] % palūkanų norma, antrą kartą 2010 m. jis buvo pratęstas iki 2016 m. gruodžio 31 d., nustatyta palūkanų norma buvo [1–5] %.

4.   PAGRINDAS OFICIALIAI TYRIMO PROCEDŪRAI PRADĖTI

4.1.   1 priemonė. Bendrovės EEL GmbH bendrovei FN GmbH suteiktos paskolos

| (55) | Sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija abejojo, ar bendrovės EEL GmbH bendrovei FN GmbH suteiktos paskolos buvo suteiktos ir jų grąžinimas atidėtas rinkos sąlygomis. Komisija pirmiausia atkreipė dėmesį, kad Vokietija nepateikė paskolos gavėjos kredito istorijos ar reitingo. Be to, Komisija negalėjo paneigti, kad FN GmbH buvo finansinių sunkumų patirianti bendrovė. Komisija taip pat nurodė, kad Vokietija nepateikė jokio paaiškinimo dėl pavienėms paskoloms taikytų palūkanų normų ar gauto užstato. Komisija taip pat atkreipė dėmesį, kad nepaaiškinta, kodėl paskolas suteikusi valstybei priklausanti įmonė kelis kartus sutiko atidėti paskolų grąžinimą, kaskart prailgindama jų grąžinimo terminą, ir kodėl iki šiol nebuvo pareikalauta sumokėti paskolos pagrindinės sumos ir mokėtinų palūkanų. |
| --- | --- |

(55)

Sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija abejojo, ar bendrovės EEL GmbH bendrovei FN GmbH suteiktos paskolos buvo suteiktos ir jų grąžinimas atidėtas rinkos sąlygomis. Komisija pirmiausia atkreipė dėmesį, kad Vokietija nepateikė paskolos gavėjos kredito istorijos ar reitingo. Be to, Komisija negalėjo paneigti, kad FN GmbH buvo finansinių sunkumų patirianti bendrovė. Komisija taip pat nurodė, kad Vokietija nepateikė jokio paaiškinimo dėl pavienėms paskoloms taikytų palūkanų normų ar gauto užstato. Komisija taip pat atkreipė dėmesį, kad nepaaiškinta, kodėl paskolas suteikusi valstybei priklausanti įmonė kelis kartus sutiko atidėti paskolų grąžinimą, kaskart prailgindama jų grąžinimo terminą, ir kodėl iki šiol nebuvo pareikalauta sumokėti paskolos pagrindinės sumos ir mokėtinų palūkanų.

| (56) | Remdamasi šiomis aplinkybėmis Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad teikdama paskolas bendrovei FN GmbH ir atidėdama jų grąžinimą bendrovė EEL GmbH veikė ne kaip rinkos ekonomikos investuotojas ar rinkos kreditorius. Atsižvelgdama į tai, kad FN GmbH, kaip pasirodė, visą laikotarpį buvo sunkumų patirianti bendrovė, iš komercinių bankų negalėjusi gauti finansavimo bent iki 2010 m. pabaigos, Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad visa paskolų suma ir neapmokėtos palūkanos turėtų būti laikoma valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(56)

Remdamasi šiomis aplinkybėmis Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad teikdama paskolas bendrovei FN GmbH ir atidėdama jų grąžinimą bendrovė EEL GmbH veikė ne kaip rinkos ekonomikos investuotojas ar rinkos kreditorius. Atsižvelgdama į tai, kad FN GmbH, kaip pasirodė, visą laikotarpį buvo sunkumų patirianti bendrovė, iš komercinių bankų negalėjusi gauti finansavimo bent iki 2010 m. pabaigos, Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad visa paskolų suma ir neapmokėtos palūkanos turėtų būti laikoma valstybės pagalba.

| (57) | Kadangi šios priemonės buvo įgyvendintos apie tai nepranešus Komisijai, Komisija laikinai padarė išvadą, kad jos yra neteisėta valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(57)

Kadangi šios priemonės buvo įgyvendintos apie tai nepranešus Komisijai, Komisija laikinai padarė išvadą, kad jos yra neteisėta valstybės pagalba.

| (58) | Galiausiai, Komisijai kilo abejonių dėl nagrinėjamųjų susitarimų, jeigu jie atitiktų valstybės pagalbos kriterijus, visų pirma pagal Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (17) taisykles, suderinamumo su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(58)

Galiausiai, Komisijai kilo abejonių dėl nagrinėjamųjų susitarimų, jeigu jie atitiktų valstybės pagalbos kriterijus, visų pirma pagal Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (17) taisykles, suderinamumo su vidaus rinka.

4.2.   2 priemonė. Šiaurės Reino-Vestfalijos žemės parama bendrovei FN GmbH

| (59) | Sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija pažymėjo, kad Šiaurės Reino-Vestfalijos žemės bendrovei FN GmbH suteikta parama yra atrankioji priemonė, nes ne visi tos žemės oro uostai atitiko tokios paramos skyrimo kriterijus. Atsižvelgiant į tai, kad parama buvo skirta iš viešųjų lėšų ir oro uostui ja buvo suteiktas pranašumas, nes suteikta parama investicijoms, negalima paneigti, kad parama yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(59)

Sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija pažymėjo, kad Šiaurės Reino-Vestfalijos žemės bendrovei FN GmbH suteikta parama yra atrankioji priemonė, nes ne visi tos žemės oro uostai atitiko tokios paramos skyrimo kriterijus. Atsižvelgiant į tai, kad parama buvo skirta iš viešųjų lėšų ir oro uostui ja buvo suteiktas pranašumas, nes suteikta parama investicijoms, negalima paneigti, kad parama yra valstybės pagalba.

| (60) | Kadangi šios priemonės buvo įgyvendintos apie tai nepranešus Komisijai, Komisija laikinai padarė išvadą, kad jos yra neteisėta valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(60)

Kadangi šios priemonės buvo įgyvendintos apie tai nepranešus Komisijai, Komisija laikinai padarė išvadą, kad jos yra neteisėta valstybės pagalba.

| (61) | Galiausiai, Komisijai kilo abejonių dėl nagrinėjamosios priemonės, jeigu ji atitiktų valstybės pagalbos kriterijus, visų pirma pagal Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (18) taisykles, suderinamumo su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(61)

Galiausiai, Komisijai kilo abejonių dėl nagrinėjamosios priemonės, jeigu ji atitiktų valstybės pagalbos kriterijus, visų pirma pagal Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (18) taisykles, suderinamumo su vidaus rinka.

4.3.   3 priemonė. Tiesioginė Klėvės apskrities parama bendrovei FN GmbH

| (62) | Kalbant apie tiesioginę Klėvės apskrities paramą bendrovei FN GmbH, Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad nė vienas rinkos investuotojas nebūtų teikęs tokios dotacijos be jokio atlygio. Be to, Komisija abejojo, ar rinkos ekonomikos investuotojas būtų pasirengęs nereikalauti grąžinti dalies negrąžintos dotacijos remdamasis tuo, kad regione sukuriama darbo vietų. |
| --- | --- |

(62)

Kalbant apie tiesioginę Klėvės apskrities paramą bendrovei FN GmbH, Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad nė vienas rinkos investuotojas nebūtų teikęs tokios dotacijos be jokio atlygio. Be to, Komisija abejojo, ar rinkos ekonomikos investuotojas būtų pasirengęs nereikalauti grąžinti dalies negrąžintos dotacijos remdamasis tuo, kad regione sukuriama darbo vietų.

| (63) | Kadangi šios priemonės buvo įgyvendintos apie tai nepranešus Komisijai, Komisija laikinai daro išvadą, kad jos yra neteisėta valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(63)

Kadangi šios priemonės buvo įgyvendintos apie tai nepranešus Komisijai, Komisija laikinai daro išvadą, kad jos yra neteisėta valstybės pagalba.

| (64) | Galiausiai, Komisijai kilo abejonių dėl nagrinėjamosios priemonės, jeigu ji atitiktų valstybės pagalbos kriterijus, visų pirma pagal Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (18) taisykles, suderinamumo su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(64)

Galiausiai, Komisijai kilo abejonių dėl nagrinėjamosios priemonės, jeigu ji atitiktų valstybės pagalbos kriterijus, visų pirma pagal Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (18) taisykles, suderinamumo su vidaus rinka.

4.4.   4 priemonė. Kapitalo injekcijos ir paskolos bendrovei EEL GmbH

| (65) | Sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija abejojo, ar bendrovei EEL GmbH jos viešųjų akcininkių suteiktas finansavimas buvo suteiktas ir jo grąžinimas atidėtas rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(65)

Sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija abejojo, ar bendrovei EEL GmbH jos viešųjų akcininkių suteiktas finansavimas buvo suteiktas ir jo grąžinimas atidėtas rinkos sąlygomis.

| (66) | Kadangi šios priemonės buvo įgyvendintos apie tai nepranešus Komisijai, Komisija laikinai daro išvadą, kad jos yra neteisėta valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(66)

Kadangi šios priemonės buvo įgyvendintos apie tai nepranešus Komisijai, Komisija laikinai daro išvadą, kad jos yra neteisėta valstybės pagalba.

| (67) | Galiausiai, Komisijai kilo abejonių dėl nagrinėjamųjų priemonių, jeigu jos atitiktų valstybės pagalbos kriterijus, suderinamumo su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(67)

Galiausiai, Komisijai kilo abejonių dėl nagrinėjamųjų priemonių, jeigu jos atitiktų valstybės pagalbos kriterijus, suderinamumo su vidaus rinka.

5.   VOKIETIJOS PASTABOS

5.1.   Bendrosios pastabos

5.1.1.   Informacija apie projektą

| (68) | Vokietija primena informaciją apie projektą, pateiktą šio sprendimo 2.1 ir 2.2 skirsniuose. Projekto Euroregionales Zentrum für Luftverkehr, Logistik und Gewerbe esmė buvo buvusiame kariniame oro uoste plėtoti privatiems savininkams priklausantį ir jų eksploatuojamą civilinį oro uostą. |
| --- | --- |

(68)

Vokietija primena informaciją apie projektą, pateiktą šio sprendimo 2.1 ir 2.2 skirsniuose. Projekto Euroregionales Zentrum für Luftverkehr, Logistik und Gewerbe esmė buvo buvusiame kariniame oro uoste plėtoti privatiems savininkams priklausantį ir jų eksploatuojamą civilinį oro uostą.

| (69) | Vokietija tvirtina, kad srautai nedidėjo dėl išorinių veiksnių. Pirma, dėl bendrovės V-bird, kurios pagrindinė darbinė bazė buvo Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uoste, bankroto 2004 m. spalio mėn. srautai itin sumažėjo, ir iki 2008 m., kai buvo pasiektas 2004 m. srautų lygis, papildomi bendrovių Ryanair ir Hapagfly skrydžiai negalėjo visiškai kompensuoti to sumažėjimo. Antra, dėl nacionaliniams teismams pateiktų kelių ieškinių oro vežėjams dar kartą atsirado teisinis neapibrėžtumas (19), o FN GmbH tai reiškė nenumatytas papildomas išlaidas. Kol 2009 m. negalėjo gauti galutinės licencijos oro susisiekimui vykdyti, FN GmbH savo strategijos negalėjo vykdyti dėl besitęsiančio bylinėjimosi ir pasirinko ginčus spręsti ne teisme. Tačiau, kad rezultatas būtų sėkmingas, FN GmbH šių bylų šalims turėjo sumokėti [5–10] mln. EUR kompensacijas. Trečia, oro uosto srautams 2010 m. pakenkė tai, kad dėl Islandijoje prasiveržusio Ejafjadlajokudlio ugnikalnio buvo sustabdytas oro eismas. Ketvirta, Vokietija pažymi, kad 2010 m. rugsėjo mėn. ji nustatė keleivių mokestį, dėl to kilo pavojus Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uosto konkurencingumui palyginti su kitais Europos oro uostais, neprivalančiais imti tokio mokesčio. Pasak Vokietijos, dėl to bendrovė Ryanair sumažino skrydžių iš Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uosto skaičių, taigi 2011 ir 2012 m. sumažėjo ir keleivių skaičius. |
| --- | --- |

(69)

Vokietija tvirtina, kad srautai nedidėjo dėl išorinių veiksnių. Pirma, dėl bendrovės V-bird, kurios pagrindinė darbinė bazė buvo Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uoste, bankroto 2004 m. spalio mėn. srautai itin sumažėjo, ir iki 2008 m., kai buvo pasiektas 2004 m. srautų lygis, papildomi bendrovių Ryanair ir Hapagfly skrydžiai negalėjo visiškai kompensuoti to sumažėjimo. Antra, dėl nacionaliniams teismams pateiktų kelių ieškinių oro vežėjams dar kartą atsirado teisinis neapibrėžtumas (19), o FN GmbH tai reiškė nenumatytas papildomas išlaidas. Kol 2009 m. negalėjo gauti galutinės licencijos oro susisiekimui vykdyti, FN GmbH savo strategijos negalėjo vykdyti dėl besitęsiančio bylinėjimosi ir pasirinko ginčus spręsti ne teisme. Tačiau, kad rezultatas būtų sėkmingas, FN GmbH šių bylų šalims turėjo sumokėti [5–10] mln. EUR kompensacijas. Trečia, oro uosto srautams 2010 m. pakenkė tai, kad dėl Islandijoje prasiveržusio Ejafjadlajokudlio ugnikalnio buvo sustabdytas oro eismas. Ketvirta, Vokietija pažymi, kad 2010 m. rugsėjo mėn. ji nustatė keleivių mokestį, dėl to kilo pavojus Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uosto konkurencingumui palyginti su kitais Europos oro uostais, neprivalančiais imti tokio mokesčio. Pasak Vokietijos, dėl to bendrovė Ryanair sumažino skrydžių iš Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uosto skaičių, taigi 2011 ir 2012 m. sumažėjo ir keleivių skaičius.

| (70) | Vokietija tvirtina, kad, nepaisant šių nepalankių įvykių, kurių FN GmbH, EEL GmbH ar jų akcininkai negalėjo kontroliuoti, projekto sėkmę patvirtina nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat didėjantys srautai (žr. 18 konstatuojamąją dalį), ir tai atitinka ar net viršija įvairiuose ekspertų tyrimuose prognozuotus srautus (išskyrus 2011 m.). Be to, Vokietija nurodo, kad bendrovei FN GmbH taip pat pavyko padidinti su aviacija nesusijusias pajamas ir laikui bėgant pagerinti savo pelningumą. |
| --- | --- |

(70)

Vokietija tvirtina, kad, nepaisant šių nepalankių įvykių, kurių FN GmbH, EEL GmbH ar jų akcininkai negalėjo kontroliuoti, projekto sėkmę patvirtina nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat didėjantys srautai (žr. 18 konstatuojamąją dalį), ir tai atitinka ar net viršija įvairiuose ekspertų tyrimuose prognozuotus srautus (išskyrus 2011 m.). Be to, Vokietija nurodo, kad bendrovei FN GmbH taip pat pavyko padidinti su aviacija nesusijusias pajamas ir laikui bėgant pagerinti savo pelningumą.

5.1.2.   Oro uosto privataus finansavimo logika

| (71) | Vokietija nurodo, kad Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uostas – tai oro uostas, turintis sėkmės istoriją, nes jis dabar – ne tik trečias pagal dydį Šiaurės Reino-Vestfalijos žemės oro uostas, bet ir vienintelis rinkos kaina parduotos privatizuotos infrastruktūros pavyzdys. Vokietija priduria, kad investicijos į oro uostą visada buvo labai didelės. 2002–2011 m. FN GmbH iš viso investavo [60–90] mln. EUR, iš jų [20–30] mln. EUR buvo skirta komercinių pastatų plėtrai, [10–20] mln. EUR – skrydžių ir perono įrenginiams, [5–10] mln. EUR – kūrimo ir plėtros projektams. Vokietija tvirtina, kad nuo pat privatizacijos bendrovė FN GmbH šioms didžiulėms investicijoms finansuoti nuolat galėjo gauti privačių išteklių, būtent i) akcininkų paskolų ir kapitalo injekcijų, ii) komercinių bankų paskolų ir iii) FN GmbH turėjo nuosavo veiklos pelno. |
| --- | --- |

(71)

Vokietija nurodo, kad Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uostas – tai oro uostas, turintis sėkmės istoriją, nes jis dabar – ne tik trečias pagal dydį Šiaurės Reino-Vestfalijos žemės oro uostas, bet ir vienintelis rinkos kaina parduotos privatizuotos infrastruktūros pavyzdys. Vokietija priduria, kad investicijos į oro uostą visada buvo labai didelės. 2002–2011 m. FN GmbH iš viso investavo [60–90] mln. EUR, iš jų [20–30] mln. EUR buvo skirta komercinių pastatų plėtrai, [10–20] mln. EUR – skrydžių ir perono įrenginiams, [5–10] mln. EUR – kūrimo ir plėtros projektams. Vokietija tvirtina, kad nuo pat privatizacijos bendrovė FN GmbH šioms didžiulėms investicijoms finansuoti nuolat galėjo gauti privačių išteklių, būtent i) akcininkų paskolų ir kapitalo injekcijų, ii) komercinių bankų paskolų ir iii) FN GmbH turėjo nuosavo veiklos pelno.

| (72) | Kalbant apie didžiausio akcininko paramą, Vokietija mano, kad ANH GmbH ir jos akcininkai ne kartą parėmė savo patronuojamąją bendrovę FN GmbH, kad ši galėtų padengti savo pradinius veiklos nuostolius, taip pat kad ji galėtų investuoti į oro uosto infrastruktūrą. Šios paramos forma buvo kapitalo injekcijos ir paskolos, dėl kurių didžiausias akcininkas sutiko, kad kreditorių sąraše (vok. Rangrücktritterklärung) jis būtų įrašytas žemesnėje pozicijoje. Taip didžiausias akcininkas gautinas skolas pavertė nuosavu kapitalu, kuris nebesudarė likviduojamos bendrovės turto dalies. Tačiau Vokietija atkreipia dėmesį, kad vien privatūs akcininkai nebūtų galėję pakelti visos finansinės tokių brangių investicijų naštos ir kad reikėjo papildomų finansavimo šaltinių, kuriuos rinkos sąlygomis galėjo parūpinti tik valdžios institucijos. Ši išorės parama jau buvo įtraukta į 2003 m. verslo planą (žr. 95 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(72)

Kalbant apie didžiausio akcininko paramą, Vokietija mano, kad ANH GmbH ir jos akcininkai ne kartą parėmė savo patronuojamąją bendrovę FN GmbH, kad ši galėtų padengti savo pradinius veiklos nuostolius, taip pat kad ji galėtų investuoti į oro uosto infrastruktūrą. Šios paramos forma buvo kapitalo injekcijos ir paskolos, dėl kurių didžiausias akcininkas sutiko, kad kreditorių sąraše (vok. Rangrücktritterklärung) jis būtų įrašytas žemesnėje pozicijoje. Taip didžiausias akcininkas gautinas skolas pavertė nuosavu kapitalu, kuris nebesudarė likviduojamos bendrovės turto dalies. Tačiau Vokietija atkreipia dėmesį, kad vien privatūs akcininkai nebūtų galėję pakelti visos finansinės tokių brangių investicijų naštos ir kad reikėjo papildomų finansavimo šaltinių, kuriuos rinkos sąlygomis galėjo parūpinti tik valdžios institucijos. Ši išorės parama jau buvo įtraukta į 2003 m. verslo planą (žr. 95 konstatuojamąją dalį).

| (73) | Kalbant apie komercinių bankų paskolas, Vokietija tvirtina, kad FN GmbH paskolą iš komercinių bankų galėjo labai greitai gauti, nes komerciniu požiūriu veikė sėkmingai. Pasak Vokietijos, galimybė kreiptis į bankus įrodė verslo modelio, kai naudojamas privatus finansavimas, tvarumą. Pirmąjį 2009 m. pusmetį FN GmbH su [banku] pavyko pasirašyti paskolos susitarimą dėl [0–10] mln. EUR paskolos investicijoms. Šios paskolos palūkanų norma buvo [2–6] %, bet turėjo būti laikomasi EEL GmbH reikalavimų, susijusių su paskolomis, kurias pastaroji suteikė bendrovei FN GmbH, subordinacijos (todėl EEL GmbH turėjo būti įrašyta žemesnėje pozicijoje kreditorių sąraše). Buvo nustatyta, kad paskolos grąžinimo terminas – 2010 m. gruodžio 31 d. Pasak Vokietijos, dėl to susitarimų užtikrinimo užstatu sąlygos ir palūkanų normos buvo palyginti palankios bendrovei FN GmbH. Bendrovė FN GmbH grąžino visą [banko] paskolą iki reikiamos dienos. Vokietija priduria, kad [bankas] bendrovei FN GmbH pasiūlė dvi kredito priemones ([8–15] ir [1–5] mln. EUR) nuorodine [1–5] % palūkanų norma (20) ir kad su [banku] pavyko pasirašyti susitarimą dėl maždaug [0–3] mln. EUR vertės finansinės nuomos. |
| --- | --- |

(73)

Kalbant apie komercinių bankų paskolas, Vokietija tvirtina, kad FN GmbH paskolą iš komercinių bankų galėjo labai greitai gauti, nes komerciniu požiūriu veikė sėkmingai. Pasak Vokietijos, galimybė kreiptis į bankus įrodė verslo modelio, kai naudojamas privatus finansavimas, tvarumą. Pirmąjį 2009 m. pusmetį FN GmbH su [banku] pavyko pasirašyti paskolos susitarimą dėl [0–10] mln. EUR paskolos investicijoms. Šios paskolos palūkanų norma buvo [2–6] %, bet turėjo būti laikomasi EEL GmbH reikalavimų, susijusių su paskolomis, kurias pastaroji suteikė bendrovei FN GmbH, subordinacijos (todėl EEL GmbH turėjo būti įrašyta žemesnėje pozicijoje kreditorių sąraše). Buvo nustatyta, kad paskolos grąžinimo terminas – 2010 m. gruodžio 31 d. Pasak Vokietijos, dėl to susitarimų užtikrinimo užstatu sąlygos ir palūkanų normos buvo palyginti palankios bendrovei FN GmbH. Bendrovė FN GmbH grąžino visą [banko] paskolą iki reikiamos dienos. Vokietija priduria, kad [bankas] bendrovei FN GmbH pasiūlė dvi kredito priemones ([8–15] ir [1–5] mln. EUR) nuorodine [1–5] % palūkanų norma (20) ir kad su [banku] pavyko pasirašyti susitarimą dėl maždaug [0–3] mln. EUR vertės finansinės nuomos.

| (74) | Kalbant apie savarankišką finansavimą, Vokietija nurodo, kad FN GmbH savo investicijas galėjo laipsniškai finansuoti naudodama teigiamus veiklos grynųjų pinigų srautus. Pirmas teigiamas pelnas prieš palūkanas, mokesčius, nusidėvėjimą bei amortizaciją (angl. EBITDA) buvo gautas 2006 m., o pirmas grynasis pelnas – 2007 m., praėjus vos keliems metams nuo veiklos pradžios. Be to, Vokietija priekaištauja, kad sprendime padėti tyrimo procedūrą Komisija bendrovės FN GmbH apyvartos ir išlaidų skaičius pateikė neteisingai ir klaidinančiai. Vokietija atitinkamai pateikė šią informaciją, susijusią su lyginamąja apyvartos ir išlaidų raida 2003–2010 m.

  4 lentelė



  FN GmbH pajamos ir išlaidos 2003–2010 m.














  (tūkst. EUR) |
| --- | --- |
| Metai | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. |
| Apyvarta (vok. Umsatz) | 2 225 | 7 968 | 7 364 | 7 136 | 8 281 | 13 338 | 19 900 | 23 759 |
| Kitos veiklos pajamos (vok. Sonstigebetriebliche Erträge) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| — | įskaitant su mokesčiais susijusį žemės sandorį (vok. Grundstückstransaktion) |

(74)

Kalbant apie savarankišką finansavimą, Vokietija nurodo, kad FN GmbH savo investicijas galėjo laipsniškai finansuoti naudodama teigiamus veiklos grynųjų pinigų srautus. Pirmas teigiamas pelnas prieš palūkanas, mokesčius, nusidėvėjimą bei amortizaciją (angl. EBITDA) buvo gautas 2006 m., o pirmas grynasis pelnas – 2007 m., praėjus vos keliems metams nuo veiklos pradžios. Be to, Vokietija priekaištauja, kad sprendime padėti tyrimo procedūrą Komisija bendrovės FN GmbH apyvartos ir išlaidų skaičius pateikė neteisingai ir klaidinančiai. Vokietija atitinkamai pateikė šią informaciją, susijusią su lyginamąja apyvartos ir išlaidų raida 2003–2010 m.

4 lentelė

FN GmbH pajamos ir išlaidos 2003–2010 m.

(tūkst. EUR)

Metai

2003 m.

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

Apyvarta (vok. Umsatz)

2 225

7 968

7 364

7 136

8 281

13 338

19 900

23 759

Kitos veiklos pajamos (vok. Sonstigebetriebliche Erträge)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

—

įskaitant su mokesčiais susijusį žemės sandorį (vok. Grundstückstransaktion)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Įsigijimai (vok. Materialaufwand)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Išlaidos darbuotojams (vok. Personalaufwand)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Kitos veiklos išlaidos (vok. Sonstiger betrieblicher Aufwand)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| (75) | Vokietija tvirtina, kad Komisija visų pirma neatsižvelgė į visas su viešąja sritimi susijusias išlaidas (ne ekonominės veiklos išlaidas), nepriskirtinas kasdienei oro uosto veiklai, taip buvo dirbtinai sumažintas veiklos pelnas. Vokietija mano, kad šioje lentelėje pateiktas tikras FN GmbH veiklos pelningumas.

  5 lentelė


  Pakoreguota FN GmbH išlaidų struktūra (atimtos viešosios srities susijusios išlaidos)















  (tūkst. EUR) |
| --- | --- |
| Metai | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. |
| Pelnas pagal metinę ataskaitą | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Viešoji sritis | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| a) | saugumas ir sauga, iš kurių: |

(75)

Vokietija tvirtina, kad Komisija visų pirma neatsižvelgė į visas su viešąja sritimi susijusias išlaidas (ne ekonominės veiklos išlaidas), nepriskirtinas kasdienei oro uosto veiklai, taip buvo dirbtinai sumažintas veiklos pelnas. Vokietija mano, kad šioje lentelėje pateiktas tikras FN GmbH veiklos pelningumas.

5 lentelė

Pakoreguota FN GmbH išlaidų struktūra (atimtos viešosios srities susijusios išlaidos)

(tūkst. EUR)

Metai

2002 m.

2003 m.

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

Pelnas pagal metinę ataskaitą

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Viešoji sritis

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

a)

saugumas ir sauga, iš kurių:

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| — | priešgaisrinė apsauga (darbuotojai) |
| --- | --- |

—

priešgaisrinė apsauga (darbuotojai)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| — | investicinių sąnaudų amortizacija (priešgaisrinė apsauga) |
| --- | --- |

—

investicinių sąnaudų amortizacija (priešgaisrinė apsauga)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| — | amortizacijos išlaidos (stebėjimas vaizdo kameromis) |
| --- | --- |

—

amortizacijos išlaidos (stebėjimas vaizdo kameromis)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| — | patruliavimas |
| --- | --- |

—

patruliavimas

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| — | apsaugos darbuotojai |
| --- | --- |

—

apsaugos darbuotojai

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| b) | keleivių ir orlaivių apsauga |
| --- | --- |

b)

keleivių ir orlaivių apsauga

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| — | kontrolės prietaisai (asmenų ir daiktų) |
| --- | --- |

—

kontrolės prietaisai (asmenų ir daiktų)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| — | skrydžių sauga (DFS TTC) |
| --- | --- |

—

skrydžių sauga (DFS TTC)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| — | amortizacija (skrydžių valdymo bokštas) |
| --- | --- |

—

amortizacija (skrydžių valdymo bokštas)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Pakoreguotas metinis pelnas

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Pakoreguotas pelnas prieš palūkanas, mokesčius, nusidėvėjimą bei amortizaciją (angl. EBITDA)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

5.1.3.   Pagalbos sąvoka. Oro uosto statyba – ne ekonominė veikla

| (76) | Vokietija laikėsi nuomonės, kad oro uosto statyba nėra ekonominė veikla, kurios privatūs investuotojai būtų pasirengę imtis savarankiškai, ir kad Europoje nėra tokio pavyzdžio (žr. tolesnį skirsnį). Pasak Vokietijos, privatūs investuotojai labiau suinteresuoti naudoti jau esančią oro uosto infrastruktūrą, nes rizika yra mažesnė ir ją galima valdyti. |
| --- | --- |

(76)

Vokietija laikėsi nuomonės, kad oro uosto statyba nėra ekonominė veikla, kurios privatūs investuotojai būtų pasirengę imtis savarankiškai, ir kad Europoje nėra tokio pavyzdžio (žr. tolesnį skirsnį). Pasak Vokietijos, privatūs investuotojai labiau suinteresuoti naudoti jau esančią oro uosto infrastruktūrą, nes rizika yra mažesnė ir ją galima valdyti.

| (77) | Vokietija pasiūlė, kad oro uosto infrastruktūros statyba nebebūtų įtraukta į valstybės pagalbos kontrolės sritį, kad būtų galima išspręsti su privačių investicijų stoka toje srityje susijusias problemas. Vokietija tvirtina, kad tokios infrastruktūros statyba – tai priemonė, kurią valstybė, įgyvendindama transporto politiką, gali taikyti, siekdama valdyti ekonomikos raidą ir planuoti žemės panaudojimą. |
| --- | --- |

(77)

Vokietija pasiūlė, kad oro uosto infrastruktūros statyba nebebūtų įtraukta į valstybės pagalbos kontrolės sritį, kad būtų galima išspręsti su privačių investicijų stoka toje srityje susijusias problemas. Vokietija tvirtina, kad tokios infrastruktūros statyba – tai priemonė, kurią valstybė, įgyvendindama transporto politiką, gali taikyti, siekdama valdyti ekonomikos raidą ir planuoti žemės panaudojimą.

| (78) | Be to, Vokietija mano, kad viešoji parama šiuo konkrečiu atveju buvo daugiausia skirta viešosios srities veiklai, nepatenkančiai į Komisijos valstybės pagalbos kontrolės sritį. [20–30] iš [20–30] mln. EUR buvo investuota į priešgaisrinės apsaugos ir saugumo sistemas. Vokietija pridūrė, kad visi likę [2–5] mln. EUR buvo panaudoti kitai veiklai 2011 m. finansuoti. |
| --- | --- |

(78)

Be to, Vokietija mano, kad viešoji parama šiuo konkrečiu atveju buvo daugiausia skirta viešosios srities veiklai, nepatenkančiai į Komisijos valstybės pagalbos kontrolės sritį. [20–30] iš [20–30] mln. EUR buvo investuota į priešgaisrinės apsaugos ir saugumo sistemas. Vokietija pridūrė, kad visi likę [2–5] mln. EUR buvo panaudoti kitai veiklai 2011 m. finansuoti.

5.1.4.   Pagalbos sąvoka. Hipotetinio orientacinio investuotojo nebuvimas

| (79) | Vokietija laikosi nuomonės, kad Europoje nėra rinkos privataus regioninio oro uosto infrastruktūrai finansuoti. Pasak Vokietijos, Europoje yra tik keli visiškai privatizuoti oro uostai. Tokių oro uostų pavyzdžiai – Glazgo Prestviko ir Lutono oro uostai. Nors nebuvo pradėtas joks tokių visiškai privačių oro uostų valstybės pagalbos tyrimas, Vokietija abejojo, kad šiems oro uostams nebuvo teikta viešoji parama. Vokietija pabrėžė, kad net pavyzdžiu imant Liubeko Blankenzės oro uostą, Liubeko savivaldybė 2009 m. atgavo nuosavybės teisę į platformą. Tai, kad privačių savininkų yra mažai, susiję su didžiulėmis fiksuotosiomis išlaidomis, visada patiriamomis statant oro uosto infrastruktūrą, ir Komisija tai pripažino 2014 m. aviacijos gairių projekte, kuris buvo rengiamas, kai buvo vykdoma oficiali tyrimo procedūra (21). Be to, Vokietija pažymėjo, kad teisinis netikrumas, atsiradęs dėl privalomo oro uosto sertifikavimo proceso, tuo pat metu priimtas sprendimas Aéroports de Paris ir tai, kad buvo pasirašyta tarptautinė Vokietijos ir Nyderlandų sutartis sulaikė privačius investuotojus nuo tokios rūšies projekto. Pasak Vokietijos, Komisijos pradiniame vertinime, pateiktame sprendime pradėti tyrimo procedūrą, neteisingai nenurodyta tai, kad komerciniai bankai nenorėjo – ir tai nestebina – finansuoti privačių oro uostų statybos ir kad toje srityje nebuvo veikiančios rinkos. |
| --- | --- |

(79)

Vokietija laikosi nuomonės, kad Europoje nėra rinkos privataus regioninio oro uosto infrastruktūrai finansuoti. Pasak Vokietijos, Europoje yra tik keli visiškai privatizuoti oro uostai. Tokių oro uostų pavyzdžiai – Glazgo Prestviko ir Lutono oro uostai. Nors nebuvo pradėtas joks tokių visiškai privačių oro uostų valstybės pagalbos tyrimas, Vokietija abejojo, kad šiems oro uostams nebuvo teikta viešoji parama. Vokietija pabrėžė, kad net pavyzdžiu imant Liubeko Blankenzės oro uostą, Liubeko savivaldybė 2009 m. atgavo nuosavybės teisę į platformą. Tai, kad privačių savininkų yra mažai, susiję su didžiulėmis fiksuotosiomis išlaidomis, visada patiriamomis statant oro uosto infrastruktūrą, ir Komisija tai pripažino 2014 m. aviacijos gairių projekte, kuris buvo rengiamas, kai buvo vykdoma oficiali tyrimo procedūra (21). Be to, Vokietija pažymėjo, kad teisinis netikrumas, atsiradęs dėl privalomo oro uosto sertifikavimo proceso, tuo pat metu priimtas sprendimas Aéroports de Paris ir tai, kad buvo pasirašyta tarptautinė Vokietijos ir Nyderlandų sutartis sulaikė privačius investuotojus nuo tokios rūšies projekto. Pasak Vokietijos, Komisijos pradiniame vertinime, pateiktame sprendime pradėti tyrimo procedūrą, neteisingai nenurodyta tai, kad komerciniai bankai nenorėjo – ir tai nestebina – finansuoti privačių oro uostų statybos ir kad toje srityje nebuvo veikiančios rinkos.

| (80) | Vokietija laikosi nuomonės, kad Komisijos preliminariame vertinime vertinant, ar tikrinamosios priemonės yra suderinamos su rinka, nesiremta aiškiais kriterijais. Pasak Vokietijos, Komisija turėjo, priešingai, remtis nustatyta universaliųjų pašto paslaugų srities teismų praktika (22), patvirtinančia, kad tinklo kūrimas ir priežiūra neatitinka visiškai komercinio požiūrio. Vokietija taip pat siūlo remtis esama Komisijos praktika, kai Komisija tariamai patvirtino panašias paramos priemones. Kad pagrįstų šias nuomones, Vokietija pateikia Kaselio Kaldeno oro uosto infrastruktūros pavyzdį. |
| --- | --- |

(80)

Vokietija laikosi nuomonės, kad Komisijos preliminariame vertinime vertinant, ar tikrinamosios priemonės yra suderinamos su rinka, nesiremta aiškiais kriterijais. Pasak Vokietijos, Komisija turėjo, priešingai, remtis nustatyta universaliųjų pašto paslaugų srities teismų praktika (22), patvirtinančia, kad tinklo kūrimas ir priežiūra neatitinka visiškai komercinio požiūrio. Vokietija taip pat siūlo remtis esama Komisijos praktika, kai Komisija tariamai patvirtino panašias paramos priemones. Kad pagrįstų šias nuomones, Vokietija pateikia Kaselio Kaldeno oro uosto infrastruktūros pavyzdį.

| (81) | Vokietija padarė išvadą, kad, atsižvelgiant į sėkmingą oro uosto plėtrą, į Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uostą bet kuris privatus investuotojas būtų investavęs taip, kaip tai padarė Vokietija. |
| --- | --- |

(81)

Vokietija padarė išvadą, kad, atsižvelgiant į sėkmingą oro uosto plėtrą, į Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uostą bet kuris privatus investuotojas būtų investavęs taip, kaip tai padarė Vokietija.

5.1.5.   FN GmbH neatitinka sunkumų patiriančios bendrovės kriterijų

| (82) | Vokietija atmeta Komisijos preliminarią išvadą, kad FN GmbH galbūt atitinka sunkumų patiriančios bendrovės kriterijus, kaip nustatyta Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (toliau – Sanavimo ir restruktūrizavimo gairės) (23). |
| --- | --- |

(82)

Vokietija atmeta Komisijos preliminarią išvadą, kad FN GmbH galbūt atitinka sunkumų patiriančios bendrovės kriterijus, kaip nustatyta Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (toliau – Sanavimo ir restruktūrizavimo gairės) (23).

| (83) | Vokietija šį teiginį grindžia penkiais dalykais. Pirma, FN GmbH pelną jau ėmė gauti po labai trumpo pradinio etapo (pirmas teigiamas pelnas prieš palūkanas, mokesčius, nusidėvėjimą bei amortizaciją buvo gautas 2006 m. (neįtraukiant viešosios srities išlaidų), o pirmas grynasis pelnas – 2007 m.). Vokietija pažymi, kad vertindama regioniniams oro uostams suteiktas finansines priemones Komisija pradiniame etape nuostolių patiriančio paramos gavėjo niekada nelaikė sunkumų patiriančia bendrove. Pasak Vokietijos, jeigu Komisija laikytųsi tokio aiškinimo, nebegalėtų būti finansuojama jokia oro uosto infrastruktūra. |
| --- | --- |

(83)

Vokietija šį teiginį grindžia penkiais dalykais. Pirma, FN GmbH pelną jau ėmė gauti po labai trumpo pradinio etapo (pirmas teigiamas pelnas prieš palūkanas, mokesčius, nusidėvėjimą bei amortizaciją buvo gautas 2006 m. (neįtraukiant viešosios srities išlaidų), o pirmas grynasis pelnas – 2007 m.). Vokietija pažymi, kad vertindama regioniniams oro uostams suteiktas finansines priemones Komisija pradiniame etape nuostolių patiriančio paramos gavėjo niekada nelaikė sunkumų patiriančia bendrove. Pasak Vokietijos, jeigu Komisija laikytųsi tokio aiškinimo, nebegalėtų būti finansuojama jokia oro uosto infrastruktūra.

| (84) | Antra, Vokietija tvirtina, kad niekada nebuvo įvykdyti „tvirti“ kriterijai, pagal kuriuos įmonė būtų laikoma patiriančia sunkumų. Vokietija abejoja sprendime pradėti tyrimo procedūrą pateiktomis pastabomis dėl neigiamo nuosavo kapitalo ir priduria, kad didžiausias akcininkas užtikrino, kad bendrovė finansiškai išsilaikytų – suteikė paskolą, darė naujo kapitalo injekciją, sutiko, kad kreditorių sąraše (vok. Rangrücktritterklärung) jis būtų įrašytas žemesnėje pozicijoje. Be to, Vokietija ginčija tai, kaip Komisija aiškina Bendrojo Teismo sprendimą Freistaat Sachsen prieš Komisiją (bylos T-102/07 ir T-120/07), manydama, kad neigiamas nuosavas kapitalas savaime reiškia tai, kad bendrovė patiria sunkumų. Pasak Vokietijos, neigiamo nuosavo kapitalo kriterijus yra tik vienas iš kelių kriterijų, kuriuos Bendrasis Teismas yra nustatęs siekiant nustatyti, ar įmonė patiria sunkumų. |
| --- | --- |

(84)

Antra, Vokietija tvirtina, kad niekada nebuvo įvykdyti „tvirti“ kriterijai, pagal kuriuos įmonė būtų laikoma patiriančia sunkumų. Vokietija abejoja sprendime pradėti tyrimo procedūrą pateiktomis pastabomis dėl neigiamo nuosavo kapitalo ir priduria, kad didžiausias akcininkas užtikrino, kad bendrovė finansiškai išsilaikytų – suteikė paskolą, darė naujo kapitalo injekciją, sutiko, kad kreditorių sąraše (vok. Rangrücktritterklärung) jis būtų įrašytas žemesnėje pozicijoje. Be to, Vokietija ginčija tai, kaip Komisija aiškina Bendrojo Teismo sprendimą Freistaat Sachsen prieš Komisiją (bylos T-102/07 ir T-120/07), manydama, kad neigiamas nuosavas kapitalas savaime reiškia tai, kad bendrovė patiria sunkumų. Pasak Vokietijos, neigiamo nuosavo kapitalo kriterijus yra tik vienas iš kelių kriterijų, kuriuos Bendrasis Teismas yra nustatęs siekiant nustatyti, ar įmonė patiria sunkumų.

| (85) | Trečia, Vokietija teigia, kad FN GmbH neturi požymių, iš kurių būtų galima matyti, kad bendrovė patiria sunkumų, nes FN GmbH verslo raida nuo pat įsteigimo yra teigiama. Visų pirma, tai, kad FN GmbH mokamos palūkanos didėja, nerodo finansinių sunkumų, tokių kaip pernelyg didelis įsiskolinimas, bet veikiau rodo didžiausio akcininko daugiakartes investicijas į FN GmbH. |
| --- | --- |

(85)

Trečia, Vokietija teigia, kad FN GmbH neturi požymių, iš kurių būtų galima matyti, kad bendrovė patiria sunkumų, nes FN GmbH verslo raida nuo pat įsteigimo yra teigiama. Visų pirma, tai, kad FN GmbH mokamos palūkanos didėja, nerodo finansinių sunkumų, tokių kaip pernelyg didelis įsiskolinimas, bet veikiau rodo didžiausio akcininko daugiakartes investicijas į FN GmbH.

| (86) | Ketvirta, Vokietija tvirtina, kad FN GmbH savo finansinių sunkumų problemas galėjo spręsti naudodamasi savo veiklos pelnu, komercinių bankų paskolomis, taip pat iš didžiausio akcininko gautomis paskolomis ir lėšomis. |
| --- | --- |

(86)

Ketvirta, Vokietija tvirtina, kad FN GmbH savo finansinių sunkumų problemas galėjo spręsti naudodamasi savo veiklos pelnu, komercinių bankų paskolomis, taip pat iš didžiausio akcininko gautomis paskolomis ir lėšomis.

| (87) | Galiausiai, Vokietija pareiškia, kad FN GmbH negali būti laikoma sunkumų patiriančia bendrove pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires, kuriose nustatyta, kad tokiomis negali būti laikomos mažiau nei prieš trejus metus įsteigtos bendrovės (kaip FN GmbH). |
| --- | --- |

(87)

Galiausiai, Vokietija pareiškia, kad FN GmbH negali būti laikoma sunkumų patiriančia bendrove pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires, kuriose nustatyta, kad tokiomis negali būti laikomos mažiau nei prieš trejus metus įsteigtos bendrovės (kaip FN GmbH).

5.1.6.   Konkurencijos iškraipymas

| (88) | Vokietija tvirtina, kad sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija neįrodė paramos priemonių poveikio konkurencijai atitinkamoje rinkoje, kurios ji neapibrėžė. |
| --- | --- |

(88)

Vokietija tvirtina, kad sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija neįrodė paramos priemonių poveikio konkurencijai atitinkamoje rinkoje, kurios ji neapibrėžė.

| (89) | Po šių bendrųjų pastabų Vokietija dėl įvairių vertinamųjų priemonių laikėsi toliau aprašytos nuomonės. |
| --- | --- |

(89)

Po šių bendrųjų pastabų Vokietija dėl įvairių vertinamųjų priemonių laikėsi toliau aprašytos nuomonės.

5.2.   1 priemonė. Bendrovės EEL GmbH parama bendrovei FN GmbH

5.2.1.   Bendrovės EEL GmbH vykdoma bendrovės FN GmbH kontrolė

| (90) | Vokietija tvirtino, kad visus mokėjimo iš paskolų, kurias bendrovė EEL GmbH suteikė bendrovei FN GmbH, atvejus EEL GmbH griežtai kontroliavo stebėdama tiesioginį lėšų pervedimą kreditoriams FN GmbH vardu (vok. treuhänderisch). |
| --- | --- |

(90)

Vokietija tvirtino, kad visus mokėjimo iš paskolų, kurias bendrovė EEL GmbH suteikė bendrovei FN GmbH, atvejus EEL GmbH griežtai kontroliavo stebėdama tiesioginį lėšų pervedimą kreditoriams FN GmbH vardu (vok. treuhänderisch).

| (91) | Pasak Vokietijos, taip veikdama EEL GmbH galėjo užtikrinti, kad jos ištekliai būtų skiriami tik investicijoms, o ne kasdienei veiklai. |
| --- | --- |

(91)

Pasak Vokietijos, taip veikdama EEL GmbH galėjo užtikrinti, kad jos ištekliai būtų skiriami tik investicijoms, o ne kasdienei veiklai.

| (92) | Vokietija dar pažymi, kad Klėvės apskričiai ir Vėcės savivaldybei, kaip bendrovės EEL GmbH akcininkėms, FN GmbH steigimo akte (vok. Geschäftsvertrag) buvo suteiktos kelios išskirtinės teisės, pavyzdžiui, teisė skirti FN GmbH vykdomąjį direktorių (šia teise pasinaudota 2004 m.) ir kelios veto teisės, susijusios su pavienėmis valdymo priemonėmis, taip pat FN GmbH kapitalo pakeitimais ar pardavimu. Šios teisės galios, kol FN GmbH sumokės visas savo skolas šioms dviem akcininkėms. |
| --- | --- |

(92)

Vokietija dar pažymi, kad Klėvės apskričiai ir Vėcės savivaldybei, kaip bendrovės EEL GmbH akcininkėms, FN GmbH steigimo akte (vok. Geschäftsvertrag) buvo suteiktos kelios išskirtinės teisės, pavyzdžiui, teisė skirti FN GmbH vykdomąjį direktorių (šia teise pasinaudota 2004 m.) ir kelios veto teisės, susijusios su pavienėmis valdymo priemonėmis, taip pat FN GmbH kapitalo pakeitimais ar pardavimu. Šios teisės galios, kol FN GmbH sumokės visas savo skolas šioms dviem akcininkėms.

5.2.2.   Rinkos sąlygų ir reikiamų investicijų ex ante vertinimas

| (93) | Vokietija tvirtino, kad per visą nagrinėjamąjį laikotarpį visi investiciniai sprendimai buvo pagrįsti rinkos tyrimais, o jų išvados sistemingai rodo, kad investicijos yra būtinos. |
| --- | --- |

(93)

Vokietija tvirtino, kad per visą nagrinėjamąjį laikotarpį visi investiciniai sprendimai buvo pagrįsti rinkos tyrimais, o jų išvados sistemingai rodo, kad investicijos yra būtinos.

| (94) | Tuo atžvilgiu Vokietija nurodo pirmą 1998 m. tyrimą (jį atliko [...]); remiantis tyrimu, Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uosto projektas pasirodė esąs ekonomiškai pagrįstas ir tvarus. Vokietija paminėjo papildomus netrukus po to parengtus tyrimus, kuriuose buvo pateikta rekomendacija, kad pagal specializaciją naujojo oro uosto infrastruktūra turėtų būti priskirta pigių skrydžių bendrovių segmentui, kuris XX a. paskutinįjį dešimtmetį buvo laikomas perspektyviausiu augimo šaltiniu. Tai, kad buvo statoma aiškiai pigių skrydžių bendrovių eismui skirta infrastruktūra, geografinė oro uosto padėtis (aplink maždaug 35 mln. gyventojų), netoli esančių Amsterdamo ir Diuseldorfo oro uostų užpildymas tuo metu buvo apibūdinama kaip konkurencinis pranašumas. |
| --- | --- |

(94)

Tuo atžvilgiu Vokietija nurodo pirmą 1998 m. tyrimą (jį atliko [...]); remiantis tyrimu, Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uosto projektas pasirodė esąs ekonomiškai pagrįstas ir tvarus. Vokietija paminėjo papildomus netrukus po to parengtus tyrimus, kuriuose buvo pateikta rekomendacija, kad pagal specializaciją naujojo oro uosto infrastruktūra turėtų būti priskirta pigių skrydžių bendrovių segmentui, kuris XX a. paskutinįjį dešimtmetį buvo laikomas perspektyviausiu augimo šaltiniu. Tai, kad buvo statoma aiškiai pigių skrydžių bendrovių eismui skirta infrastruktūra, geografinė oro uosto padėtis (aplink maždaug 35 mln. gyventojų), netoli esančių Amsterdamo ir Diuseldorfo oro uostų užpildymas tuo metu buvo apibūdinama kaip konkurencinis pranašumas.

| (95) | Vokietija, pranašaudama finansinę oro uosto sėkmę, toliau nurodo kitus verslo planus, kurie buvo grindžiami tikėtinu pigių skrydžių bendrovių eismo augimu, kaimyninių oro uostų užpildymu, susitarimų su Ryanair pasirašymu. Atsižvelgdama į poreikį užtikrinti aplinkos apsaugos taisyklių vykdymą, FN GmbH tuo pat metu užsakė oro eismo prognozę, kurią turėjo atlikti [...] (toliau – [...] tyrimas); tame tyrime numatyta, kad 2010 m. bus 2,88 mln. keleivių, o 2020 m. keleivių turėtų būti 3,1–4,85 mln. Vokietija atkreipia dėmesį, kad iš srautų duomenų matyti, jog verslo plano buvo visiškai laikytasi iki 2010 m., nepaisant to, kad buvo pirmiau minėtų nepalankių įvykių. |
| --- | --- |

(95)

Vokietija, pranašaudama finansinę oro uosto sėkmę, toliau nurodo kitus verslo planus, kurie buvo grindžiami tikėtinu pigių skrydžių bendrovių eismo augimu, kaimyninių oro uostų užpildymu, susitarimų su Ryanair pasirašymu. Atsižvelgdama į poreikį užtikrinti aplinkos apsaugos taisyklių vykdymą, FN GmbH tuo pat metu užsakė oro eismo prognozę, kurią turėjo atlikti [...] (toliau – [...] tyrimas); tame tyrime numatyta, kad 2010 m. bus 2,88 mln. keleivių, o 2020 m. keleivių turėtų būti 3,1–4,85 mln. Vokietija atkreipia dėmesį, kad iš srautų duomenų matyti, jog verslo plano buvo visiškai laikytasi iki 2010 m., nepaisant to, kad buvo pirmiau minėtų nepalankių įvykių.

| (96) | Vokietija toliau aiškina, kad 2009 m. FN GmbH, atsižvelgdama į didelį Ryanair veiklos oro uoste mastą, užsakė parengti dar vieną 2009–2020 m. verslo planą (toliau – 2009 m. verslo planas). Šis verslo planas buvo perduotas [bankui], ir bankas galėjo į šį specialistų atliktą tyrimą atsižvelgti priimdamas sprendimą bendrovei FN GmbH suteikti komercinę paskolą. |
| --- | --- |

(96)

Vokietija toliau aiškina, kad 2009 m. FN GmbH, atsižvelgdama į didelį Ryanair veiklos oro uoste mastą, užsakė parengti dar vieną 2009–2020 m. verslo planą (toliau – 2009 m. verslo planas). Šis verslo planas buvo perduotas [bankui], ir bankas galėjo į šį specialistų atliktą tyrimą atsižvelgti priimdamas sprendimą bendrovei FN GmbH suteikti komercinę paskolą.

| (97) | Atsižvelgdama į tuos aspektus, Vokietija ginčija Komisijos preliminarią nuomonę, kad FN GmbH verslo modelis buvo netvarus ir kad privatizacijos procesas buvo vykdomas remiantis politiniais motyvais, o ne grynai ekonominėmis priežastimis. |
| --- | --- |

(97)

Atsižvelgdama į tuos aspektus, Vokietija ginčija Komisijos preliminarią nuomonę, kad FN GmbH verslo modelis buvo netvarus ir kad privatizacijos procesas buvo vykdomas remiantis politiniais motyvais, o ne grynai ekonominėmis priežastimis.

5.2.3.   Bendrovės EEL GmbH bendrovei FN GmbH suteiktų paskolų suderinamumas su rinka

| (98) | Vokietija nurodė, kad sprendime pradėti tyrimo procedūrą naudojamas neteisingas teisinis pagrindas, kuriuo remiantis vertinama, ar bendrovės EEL GmbH suteiktų paskolų palūkanos yra suderinamos su rinka. Pasak Vokietijos, Komisija savo vertinime rėmėsi 2008 m. Komisijos komunikatu dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo (toliau – 2008 m. orientacinių normų komunikatas) (24). Vokietija tvirtina, kad, kadangi dauguma tikrinamųjų priemonių buvo suteiktos 2003–2005 m., Komisija turėjo remtis savo 1997 m. pranešimu dėl orientacinių ir diskonto normų metodo nustatymo (toliau – 1997 m. orientacinių normų komunikatas) (25). |
| --- | --- |

(98)

Vokietija nurodė, kad sprendime pradėti tyrimo procedūrą naudojamas neteisingas teisinis pagrindas, kuriuo remiantis vertinama, ar bendrovės EEL GmbH suteiktų paskolų palūkanos yra suderinamos su rinka. Pasak Vokietijos, Komisija savo vertinime rėmėsi 2008 m. Komisijos komunikatu dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo (toliau – 2008 m. orientacinių normų komunikatas) (24). Vokietija tvirtina, kad, kadangi dauguma tikrinamųjų priemonių buvo suteiktos 2003–2005 m., Komisija turėjo remtis savo 1997 m. pranešimu dėl orientacinių ir diskonto normų metodo nustatymo (toliau – 1997 m. orientacinių normų komunikatas) (25).

| (99) | Be to, nepaisant to, kuris iš dviejų komunikatų būtų taikytinas ratione temporis, Vokietija abejojo galimybe šiuo atveju taikyti bet kurią Komisijos orientacinę normą, nes, tariamai, nėra veikiančios finansinės rinkos, skirtos oro uosto infrastruktūros statybai. |
| --- | --- |

(99)

Be to, nepaisant to, kuris iš dviejų komunikatų būtų taikytinas ratione temporis, Vokietija abejojo galimybe šiuo atveju taikyti bet kurią Komisijos orientacinę normą, nes, tariamai, nėra veikiančios finansinės rinkos, skirtos oro uosto infrastruktūros statybai.

| (100) | Vokietija pridūrė, kad valdžios institucijų suteiktos paskolos su rinka visiškai derėjo dėl šių priežasčių:






  a) | visuose paskolų susitarimuose buvo nustatyta, kad turi būti grąžinta pagrindinė suma ir susidariusios rinką atitinkančios ir (arba) teisiškai taikytinos palūkanos; |
| --- | --- | --- |

(100)

Vokietija pridūrė, kad valdžios institucijų suteiktos paskolos su rinka visiškai derėjo dėl šių priežasčių:

a)

visuose paskolų susitarimuose buvo nustatyta, kad turi būti grąžinta pagrindinė suma ir susidariusios rinką atitinkančios ir (arba) teisiškai taikytinos palūkanos;

| b) | visos bendrovei FN GmbH suteiktos paskolos buvo visiškai ir nuolat užtikrintos i) pirmos rūšies įkeista žeme (vok. Grundschuld auf sämtliche Grundstücke), ii) bendrovės Airport Network BV akcijomis, sudarančiomis dalį ANH GmbH kapitalo, ir iii) bendrovės ANH GmbH akcijomis, sudarančiomis dalį FN GmbH kapitalo; |
| --- | --- |

b)

visos bendrovei FN GmbH suteiktos paskolos buvo visiškai ir nuolat užtikrintos i) pirmos rūšies įkeista žeme (vok. Grundschuld auf sämtliche Grundstücke), ii) bendrovės Airport Network BV akcijomis, sudarančiomis dalį ANH GmbH kapitalo, ir iii) bendrovės ANH GmbH akcijomis, sudarančiomis dalį FN GmbH kapitalo;

| c) | bendrovei FN GmbH suteiktų paskolų palūkanų normos, kurios buvo [1–8] %, visą laiką derėjo su rinka, atsižvelgiant į didžiulį pradinį privataus kapitalo injekcijų įnašą (maždaug [20–50] %), sudariusį dalį viso projekto finansavimo, taip pat į aukštą užtikrinimo užstatu lygį; |
| --- | --- |

c)

bendrovei FN GmbH suteiktų paskolų palūkanų normos, kurios buvo [1–8] %, visą laiką derėjo su rinka, atsižvelgiant į didžiulį pradinį privataus kapitalo injekcijų įnašą (maždaug [20–50] %), sudariusį dalį viso projekto finansavimo, taip pat į aukštą užtikrinimo užstatu lygį;

| d) | šios palūkanų normos yra lygiavertės suteiktų paskolų, kurių grąžinimo terminas – 10 metų ir kurios 80 % užtikrintos nekilnojamuoju turtu, palūkanoms. |
| --- | --- |

d)

šios palūkanų normos yra lygiavertės suteiktų paskolų, kurių grąžinimo terminas – 10 metų ir kurios 80 % užtikrintos nekilnojamuoju turtu, palūkanoms.

| (101) | Kalbant apie privataus investuotojo kriterijų, Vokietija nurodė sprendimą Italijos Respublika prieš Komisiją
   (26), kuriame Teismas nustatė, kad „siekiant nustatyti, ar tokios priemonės atitinka valstybės pagalbos reikalavimus, būtina apsvarstyti, ar panašiomis aplinkybėmis privatus investuotojas, kurio dydis galėtų būti palyginamas su viešąjį sektorių administruojančių subjektų, būtų galėjęs suteikti tokią kapitalo sumą“. Vokietija ginčijo, kad vietoj EEL veikęs privatus investuotojas būtų atsižvelgęs į atitikties teisiniams reikalavimams prievolę ir sutikęs, kad, atsižvelgiant į atitikties užtikrinimo išlaidas, pelnas iš investicijų būtų gautas vėliau, kaip Komisija jau pripažino ankstesnėje individualios pagalbos byloje Einzelbeihilfe für Wasserwerke
   (27). Vokietija taip pat pridūrė, kad privatus investuotojas taip pat gali atsižvelgti į verslo modelio strateginį pobūdį ir (arba) tikslą ir pakoreguoti savo pelningumo planus. Remiantis 1984 m. rugsėjo 14 d. Komisijos komunikato dėl valdžios institucijų turimos bendrovių kapitalo dalies (28) 3.2 punkto v papunkčiu, „rinkų ar pasiūlos požiūriu investicijų strateginis pobūdis yra toks, kad akcijų dalies įsigijimas galėtų būti laikomas įprastu kapitalo teikėjo elgesiu, nors pelnas gaunamas vėliau“. Vokietija konstatavo, jog šia nuostata paneigiama, kad yra su valstybės pagalba susijęs ekonominis pranašumas. |
| --- | --- |

(101)

Kalbant apie privataus investuotojo kriterijų, Vokietija nurodė sprendimą Italijos Respublika prieš Komisiją
   (26), kuriame Teismas nustatė, kad „siekiant nustatyti, ar tokios priemonės atitinka valstybės pagalbos reikalavimus, būtina apsvarstyti, ar panašiomis aplinkybėmis privatus investuotojas, kurio dydis galėtų būti palyginamas su viešąjį sektorių administruojančių subjektų, būtų galėjęs suteikti tokią kapitalo sumą“. Vokietija ginčijo, kad vietoj EEL veikęs privatus investuotojas būtų atsižvelgęs į atitikties teisiniams reikalavimams prievolę ir sutikęs, kad, atsižvelgiant į atitikties užtikrinimo išlaidas, pelnas iš investicijų būtų gautas vėliau, kaip Komisija jau pripažino ankstesnėje individualios pagalbos byloje Einzelbeihilfe für Wasserwerke
   (27). Vokietija taip pat pridūrė, kad privatus investuotojas taip pat gali atsižvelgti į verslo modelio strateginį pobūdį ir (arba) tikslą ir pakoreguoti savo pelningumo planus. Remiantis 1984 m. rugsėjo 14 d. Komisijos komunikato dėl valdžios institucijų turimos bendrovių kapitalo dalies (28) 3.2 punkto v papunkčiu, „rinkų ar pasiūlos požiūriu investicijų strateginis pobūdis yra toks, kad akcijų dalies įsigijimas galėtų būti laikomas įprastu kapitalo teikėjo elgesiu, nors pelnas gaunamas vėliau“. Vokietija konstatavo, jog šia nuostata paneigiama, kad yra su valstybės pagalba susijęs ekonominis pranašumas.

5.3.   2 priemonė. Šiaurės Reino-Vestfalijos žemės bendrovei FN GmbH suteiktos paramos priemonės

| (102) | Pasak Vokietijos, 2002 m. spalio 15 d. Šiaurės Reino-Vestfalijos žemės sprendimu bendrovei FN GmbH suteikta 3,525 mln. EUR vertės paramos priemonė faktiškai nėra pagalba arba bent jau esama pagalba pagal Procedūrų reglamentą. Vokietija ginčijo, kad priemonė buvo patvirtinta remiantis 1993 m. įsakymu. Pasak Vokietijos, įsakymas buvo priimtas prieš Komisijos pranešimą dėl EB sutarties 92 ir 93 straipsnių ir EEE susitarimo 61 straipsnio taikymo valstybės pagalbai aviacijos sektoriuje (toliau – 1994 m. aviacijos gairės) (29). |
| --- | --- |

(102)

Pasak Vokietijos, 2002 m. spalio 15 d. Šiaurės Reino-Vestfalijos žemės sprendimu bendrovei FN GmbH suteikta 3,525 mln. EUR vertės paramos priemonė faktiškai nėra pagalba arba bent jau esama pagalba pagal Procedūrų reglamentą. Vokietija ginčijo, kad priemonė buvo patvirtinta remiantis 1993 m. įsakymu. Pasak Vokietijos, įsakymas buvo priimtas prieš Komisijos pranešimą dėl EB sutarties 92 ir 93 straipsnių ir EEE susitarimo 61 straipsnio taikymo valstybės pagalbai aviacijos sektoriuje (toliau – 1994 m. aviacijos gairės) (29).

| (103) | Vokietija pridūrė, kad oro uosto infrastruktūros finansavimas valstybės pagalba tapo ir Komisijos tikrinamas buvo tik vėlesniame etape, po to, kai: a) 2005 m. Komisija priėmė Bendrijos gaires dėl oro uostų finansavimo ir valstybės pagalbos oro transporto bendrovių veiklai iš regioninių oro uostų pradėti (toliau – 2005 m. aviacijos gairės) ir b) Bendrasis Teismas ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismas priėmė to sektoriaus precedentinius sprendimus (30). |
| --- | --- |

(103)

Vokietija pridūrė, kad oro uosto infrastruktūros finansavimas valstybės pagalba tapo ir Komisijos tikrinamas buvo tik vėlesniame etape, po to, kai: a) 2005 m. Komisija priėmė Bendrijos gaires dėl oro uostų finansavimo ir valstybės pagalbos oro transporto bendrovių veiklai iš regioninių oro uostų pradėti (toliau – 2005 m. aviacijos gairės) ir b) Bendrasis Teismas ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismas priėmė to sektoriaus precedentinius sprendimus (30).

| (104) | Vokietija šiuo atžvilgiu taip pat tvirtino, kad Komisija sprendime pradėti tyrimo procedūrą preliminariai vertindama 2 priemonę taikė neteisingą teisinį pagrindą. Iš tikrųjų, sprendimas pradėti tyrimo procedūrą (31) buvo grindžiamas naujos redakcijos 1993 m. įsakymu, įsigaliojusiu 2003 m. sausio 1 d., t. y. po to, kai priemonė jau buvo suteikta. |
| --- | --- |

(104)

Vokietija šiuo atžvilgiu taip pat tvirtino, kad Komisija sprendime pradėti tyrimo procedūrą preliminariai vertindama 2 priemonę taikė neteisingą teisinį pagrindą. Iš tikrųjų, sprendimas pradėti tyrimo procedūrą (31) buvo grindžiamas naujos redakcijos 1993 m. įsakymu, įsigaliojusiu 2003 m. sausio 1 d., t. y. po to, kai priemonė jau buvo suteikta.

| (105) | Galiausiai Vokietija mano, kad, kadangi 1993 m. įsakymas, pagal kurį buvo patvirtinta tikrinamoji pagalbos priemonė, buvo panaikintas, Komisijai nebereikia remtis su esama pagalba susijusiomis Procedūrų reglamento nuostatomis. |
| --- | --- |

(105)

Galiausiai Vokietija mano, kad, kadangi 1993 m. įsakymas, pagal kurį buvo patvirtinta tikrinamoji pagalbos priemonė, buvo panaikintas, Komisijai nebereikia remtis su esama pagalba susijusiomis Procedūrų reglamento nuostatomis.

5.4.   3 priemonė. Tiesioginė Klėvės apskrities parama bendrovei FN GmbH

| (106) | Vokietija mano, kad suteikti tarpinį finansavimą buvo būtina siekiant pradiniame etape papildyti privačias investicijas į oro uostą. Kalbant apie tai, kad FN GmbH atsisakė antrosios paskolos dalies grąžinimo prievolės, Vokietija mano, kad Klėvės apskritis sąmoningai priėmė tą sprendimą, nes FN GmbH įvykdė savo teisinę prievolę sukurti bent 350 darbo vietų. |
| --- | --- |

(106)

Vokietija mano, kad suteikti tarpinį finansavimą buvo būtina siekiant pradiniame etape papildyti privačias investicijas į oro uostą. Kalbant apie tai, kad FN GmbH atsisakė antrosios paskolos dalies grąžinimo prievolės, Vokietija mano, kad Klėvės apskritis sąmoningai priėmė tą sprendimą, nes FN GmbH įvykdė savo teisinę prievolę sukurti bent 350 darbo vietų.

5.5.   4 priemonė. Bendrovės EEL GmbH refinansavimas viešosiomis lėšomis

| (107) | Vokietija ginčija tai, kad EEL GmbH refinansavimas yra veiksmas, kuriame dalyvauja valstybė, nes tai tik kapitalo injekcija, kurią padarė bendrovės EEL GmbH akcininkės. Vokietija nurodo, kad bendrovę EEL GmbH refinansavo jos savininkės valdžios institucijos ir privatūs bankai. |
| --- | --- |

(107)

Vokietija ginčija tai, kad EEL GmbH refinansavimas yra veiksmas, kuriame dalyvauja valstybė, nes tai tik kapitalo injekcija, kurią padarė bendrovės EEL GmbH akcininkės. Vokietija nurodo, kad bendrovę EEL GmbH refinansavo jos savininkės valdžios institucijos ir privatūs bankai.

| (108) | Vokietija teigia, kad sprendime padėti tyrimo procedūrą tariama valstybės pagalba skaičiuojama du kartus (EEL GmbH įvykdytas FN GmbH refinansavimas ir EEL GmbH refinansavimas, kurį įvykdė jos viešosios akcininkės), nors tai tik viena priemonė. Vokietija primena, kad Komisija atsisakė dvigubo vertinimo panašioje byloje Leipzig/Halle
   (32). |
| --- | --- |

(108)

Vokietija teigia, kad sprendime padėti tyrimo procedūrą tariama valstybės pagalba skaičiuojama du kartus (EEL GmbH įvykdytas FN GmbH refinansavimas ir EEL GmbH refinansavimas, kurį įvykdė jos viešosios akcininkės), nors tai tik viena priemonė. Vokietija primena, kad Komisija atsisakė dvigubo vertinimo panašioje byloje Leipzig/Halle
   (32).

| (109) | Vokietija neigia, kad EEL GmbH vykdė kokią nors ekonominę veiklą ir tvirtina, kad EEL GmbH veikiau turėtų būti laikoma laikina specialiosios paskirties įmone, įsteigta valdyti ir plėtoti oro uosto infrastruktūrą. Vokietija laikosi nuomonės, kad EEL GmbH buvo įsteigta siekiant veiksmingiau valdyti projektą, negu tai galėtų daryti jos dvi atskiros akcininkės (Klėvės apskritis ir Vėcės savivaldybė), ir skaidriau naudoti pastarųjų suteiktą įsisteigimo paramą. Pasak Vokietijos, nė vienas privatus investuotojas nebūtų vykdęs tokios pat veiklos kaip EEL GmbH. |
| --- | --- |

(109)

Vokietija neigia, kad EEL GmbH vykdė kokią nors ekonominę veiklą ir tvirtina, kad EEL GmbH veikiau turėtų būti laikoma laikina specialiosios paskirties įmone, įsteigta valdyti ir plėtoti oro uosto infrastruktūrą. Vokietija laikosi nuomonės, kad EEL GmbH buvo įsteigta siekiant veiksmingiau valdyti projektą, negu tai galėtų daryti jos dvi atskiros akcininkės (Klėvės apskritis ir Vėcės savivaldybė), ir skaidriau naudoti pastarųjų suteiktą įsisteigimo paramą. Pasak Vokietijos, nė vienas privatus investuotojas nebūtų vykdęs tokios pat veiklos kaip EEL GmbH.

| (110) | Galiausiai, Vokietija pridūrė, kad EEL GmbH turėjo pelno maržą dėl iš savo akcininkių gautų paskolų ir bendrovei FN GmbH suteiktų paskolų palūkanų normų skirtumo. |
| --- | --- |

(110)

Galiausiai, Vokietija pridūrė, kad EEL GmbH turėjo pelno maržą dėl iš savo akcininkių gautų paskolų ir bendrovei FN GmbH suteiktų paskolų palūkanų normų skirtumo.

5.6.   Suderinamumo vertinimas

| (111) | Vokietija abejoja, kad Komisija sprendime pradėti tyrimo procedūrą paramos priemonių suderinamumą vertino atidžiai. Vokietija priduria, kad, atsižvelgiant į klausimą, susijusį su toliau paaiškintais teisėtais lūkesčiais, Komisija turėtų netęsti tyrimo ir nesvarstyti jokio paramos priemonės susigrąžinimo. Galiausiai Vokietija pažymi, kad Komisija davė leidimą Kaselio Kaldeno oro uostui suteikti paramos priemones, panašias į suteiktąsias Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uostui. Tuo remdamasi Vokietija daro išvadą, kad Komisija turėtų pareikšti, kad pastarosios priemonės yra suderinamos su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(111)

Vokietija abejoja, kad Komisija sprendime pradėti tyrimo procedūrą paramos priemonių suderinamumą vertino atidžiai. Vokietija priduria, kad, atsižvelgiant į klausimą, susijusį su toliau paaiškintais teisėtais lūkesčiais, Komisija turėtų netęsti tyrimo ir nesvarstyti jokio paramos priemonės susigrąžinimo. Galiausiai Vokietija pažymi, kad Komisija davė leidimą Kaselio Kaldeno oro uostui suteikti paramos priemones, panašias į suteiktąsias Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uostui. Tuo remdamasi Vokietija daro išvadą, kad Komisija turėtų pareikšti, kad pastarosios priemonės yra suderinamos su vidaus rinka.

5.7.   Teisėti lūkesčiai

| (112) | Savo pastabose dėl sprendimo pradėti tyrimo procedūrą Vokietija vėl pakartojo ankstesnius argumentus dėl teisėtų lūkesčių. Pasak Vokietijos, 2009 m. liepos mėn. (33) Komisija ją informavo, kad neketina šio atvejo toliau nagrinėti ir taip paskatino teisėtus lūkesčius. Vokietija konstatavo, kad tuomet Komisija privalėjo laikytis gero administravimo principo ir turėjo nebevykdyti preliminaraus tyrimo. Kad paremtų savo nuomonę, Vokietija tvirtino, kad Europos Sąjungos Teisingumo Teismas sprendime Salzgitter
   (34) nustatė, kad dėl Komisijos vėlavimo vykdyti jai suteiktus kontrolės įgaliojimus ir įgaliojimus įpareigoti susigrąžinti pagalbą, sprendimas susigrąžinti tampa neteisėtas tik ypatingais atvejais (kaip šis), kai Komisijos neveikimas būtų buvęs akivaizdus ir ji būtų aiškiai pažeidusi jai tenkančią rūpestingumo pareigą. |
| --- | --- |

(112)

Savo pastabose dėl sprendimo pradėti tyrimo procedūrą Vokietija vėl pakartojo ankstesnius argumentus dėl teisėtų lūkesčių. Pasak Vokietijos, 2009 m. liepos mėn. (33) Komisija ją informavo, kad neketina šio atvejo toliau nagrinėti ir taip paskatino teisėtus lūkesčius. Vokietija konstatavo, kad tuomet Komisija privalėjo laikytis gero administravimo principo ir turėjo nebevykdyti preliminaraus tyrimo. Kad paremtų savo nuomonę, Vokietija tvirtino, kad Europos Sąjungos Teisingumo Teismas sprendime Salzgitter
   (34) nustatė, kad dėl Komisijos vėlavimo vykdyti jai suteiktus kontrolės įgaliojimus ir įgaliojimus įpareigoti susigrąžinti pagalbą, sprendimas susigrąžinti tampa neteisėtas tik ypatingais atvejais (kaip šis), kai Komisijos neveikimas būtų buvęs akivaizdus ir ji būtų aiškiai pažeidusi jai tenkančią rūpestingumo pareigą.

| (113) | Vokietija tvirtino, kad Komisijai atliekant oficialią tyrimo procedūrą nebuvo atsižvelgta į kitus Komisijos dokumentus, pavyzdžiui, 2005 m. sprendimą Konver II (juo 14,9 mln. ekiu buvo skirta buvusių Šiaurės Reino-Vestfalijos žemės karinių oro uostų pertvarkai) ir Europos oro uostų pajėgumų, našumo ir saugos veiksmų planą (35), kuriuo akivaizdžiai raginta plėtoti naują oro uostų infrastruktūrą. |
| --- | --- |

(113)

Vokietija tvirtino, kad Komisijai atliekant oficialią tyrimo procedūrą nebuvo atsižvelgta į kitus Komisijos dokumentus, pavyzdžiui, 2005 m. sprendimą Konver II (juo 14,9 mln. ekiu buvo skirta buvusių Šiaurės Reino-Vestfalijos žemės karinių oro uostų pertvarkai) ir Europos oro uostų pajėgumų, našumo ir saugos veiksmų planą (35), kuriuo akivaizdžiai raginta plėtoti naują oro uostų infrastruktūrą.

6.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

6.1.   Flughafen Düsseldorf GmbH

| (114) | Diuseldorfo oro uostą eksploatuojanti įmonė Flughafen Düsseldorf Gmbh (toliau – Flughafen Düsseldorf) laikėsi nuomonės, kad keturios tikrinamosios priemonės turėjo poveikį konkurencijai bendrojoje rinkoje, todėl turėtų būti laikomos nesuderinamomis. Pasak Flughafen Düsseldorf, keleivių srautai Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uoste per mažiau negu dešimt metų padidėjo dešimt kartų dėl to, kad viešąja parama oro uosto išlaidų struktūra buvo dirbtinai sumažinta. Pradėjusi vykdyti skrydžius Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uoste, bendrovė Ryanair savo rinkodaros kampanijose piktnaudžiaudama naudojo Diuseldorfo prekės ženklą, dėl to potencialūs klientai buvo klaidinami ir Flughafen Düsseldorf sąskaita siunčiami į Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uostą. |
| --- | --- |

(114)

Diuseldorfo oro uostą eksploatuojanti įmonė Flughafen Düsseldorf Gmbh (toliau – Flughafen Düsseldorf) laikėsi nuomonės, kad keturios tikrinamosios priemonės turėjo poveikį konkurencijai bendrojoje rinkoje, todėl turėtų būti laikomos nesuderinamomis. Pasak Flughafen Düsseldorf, keleivių srautai Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uoste per mažiau negu dešimt metų padidėjo dešimt kartų dėl to, kad viešąja parama oro uosto išlaidų struktūra buvo dirbtinai sumažinta. Pradėjusi vykdyti skrydžius Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uoste, bendrovė Ryanair savo rinkodaros kampanijose piktnaudžiaudama naudojo Diuseldorfo prekės ženklą, dėl to potencialūs klientai buvo klaidinami ir Flughafen Düsseldorf sąskaita siunčiami į Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uostą.

6.2.   Niederrheinische Industrie— und Handelskammer Duisburg Wesel Kleve zu Duisburg

| (115) | Vietos prekybos ir pramonės rūmai Niederrheinische Industrie— und Handelskammer Duisburg Wesel Kleve zu Duisburg (toliau – Niederrheinische IHK) nurodo, kad, uždarius karinį oro uostą, apskrityje prarasta 400 darbo vietų ir maždaug 100 mln. EUR pajamų per metus, ir atvirkščiai – verslo plėtra Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uoste buvo itin teigiama, o regione sukurta daugiau kaip 1 200 darbo vietų. Niederrheinische IHK toliau pažymi, kad, remiantis 2003 m. verslo planu, oro uostas augo ir šioje žemėje tapo trečiu pagal dydį regioniniu oro uostu. Pastarojo meto keleivių srauto sumažėjimą daugiausia lėmė tai, kad Vokietijoje buvo nustatytas oro transporto keleivio mokestis. |
| --- | --- |

(115)

Vietos prekybos ir pramonės rūmai Niederrheinische Industrie— und Handelskammer Duisburg Wesel Kleve zu Duisburg (toliau – Niederrheinische IHK) nurodo, kad, uždarius karinį oro uostą, apskrityje prarasta 400 darbo vietų ir maždaug 100 mln. EUR pajamų per metus, ir atvirkščiai – verslo plėtra Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uoste buvo itin teigiama, o regione sukurta daugiau kaip 1 200 darbo vietų. Niederrheinische IHK toliau pažymi, kad, remiantis 2003 m. verslo planu, oro uostas augo ir šioje žemėje tapo trečiu pagal dydį regioniniu oro uostu. Pastarojo meto keleivių srauto sumažėjimą daugiausia lėmė tai, kad Vokietijoje buvo nustatytas oro transporto keleivio mokestis.

6.3.   
  Erlebe-Fernreisen ir Atlasreisen

| (116) | Dvi vietos kelionių agentūros – Erlebe-Fernreisen GmbH (toliau – Erlebe-Fernreisen) ir Atlasreisen Partnerunternehmen (toliau – Atlasreisen) – pareiškė tyrimo procedūroje palaikančios Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uosto poziciją. Erlebe-Fernreisen laikosi nuomonės, kad karinio oro uosto renovacija ir bendradarbiavimas su Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uosto vadovybe labai paskatino bendrovės plėtrą. Atlasreisen primena, kad oro uostui pavyko įvykdyti sudėtingą sertifikavimo procesą ir atlaikyti tai, kad Vokietijoje buvo nustatytas oro transporto keleivių mokestis. |
| --- | --- |

(116)

Dvi vietos kelionių agentūros – Erlebe-Fernreisen GmbH (toliau – Erlebe-Fernreisen) ir Atlasreisen Partnerunternehmen (toliau – Atlasreisen) – pareiškė tyrimo procedūroje palaikančios Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uosto poziciją. Erlebe-Fernreisen laikosi nuomonės, kad karinio oro uosto renovacija ir bendradarbiavimas su Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uosto vadovybe labai paskatino bendrovės plėtrą. Atlasreisen primena, kad oro uostui pavyko įvykdyti sudėtingą sertifikavimo procesą ir atlaikyti tai, kad Vokietijoje buvo nustatytas oro transporto keleivių mokestis.

6.4.   Agello

| (117) | Oro uosto paslaugų teikėja Agello Service GmbH (toliau – Agello) mano, kad dėl teigiamos Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uosto verslo plėtros šis oro uostas šioje žemėje tapo trečiu pagal dydį regioniniu oro uostu, taigi ji mano, kad tai – sėkmingas Europos projektas. Jos nuomone, pastarojo meto keleivių srautų sumažėjimą daugiausia lemia tai, kad Vokietijoje buvo nustatytas oro transporto keleivio mokestis. |
| --- | --- |

(117)

Oro uosto paslaugų teikėja Agello Service GmbH (toliau – Agello) mano, kad dėl teigiamos Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uosto verslo plėtros šis oro uostas šioje žemėje tapo trečiu pagal dydį regioniniu oro uostu, taigi ji mano, kad tai – sėkmingas Europos projektas. Jos nuomone, pastarojo meto keleivių srautų sumažėjimą daugiausia lemia tai, kad Vokietijoje buvo nustatytas oro transporto keleivio mokestis.

6.5.   Pro:niederrhein

| (118) | Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uostą palaikanti vietos piliečių grupė Pro: niederrhein mano, kad vertinamosios priemonės nėra neteisėtos ir kad oro uostas regionui svarbus, ir tai pabrėžta 2006 m. peticijoje, kurią pasirašė daugiau kaip 20 000 asmenų. |
| --- | --- |

(118)

Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uostą palaikanti vietos piliečių grupė Pro: niederrhein mano, kad vertinamosios priemonės nėra neteisėtos ir kad oro uostas regionui svarbus, ir tai pabrėžta 2006 m. peticijoje, kurią pasirašė daugiau kaip 20 000 asmenų.

6.6.   
  Tower Company ir STI

| (119) | Oro uosto paslaugų teikėja Tower Company GmbH (toliau – Tower Company), atsakinga už skrydžių saugumą, ir keleivių kontrolės paslaugų teikėja STI Security Training International GmbH (toliau – STI) mano, kad jų vykdoma viešosios srities veikla negalėtų būti perkelta į kitą vietą, jeigu oro uostas būtų uždarytas. Šios bendrovės Komisiją ragina vertinant atsižvelgti į užimtumą. |
| --- | --- |

(119)

Oro uosto paslaugų teikėja Tower Company GmbH (toliau – Tower Company), atsakinga už skrydžių saugumą, ir keleivių kontrolės paslaugų teikėja STI Security Training International GmbH (toliau – STI) mano, kad jų vykdoma viešosios srities veikla negalėtų būti perkelta į kitą vietą, jeigu oro uostas būtų uždarytas. Šios bendrovės Komisiją ragina vertinant atsižvelgti į užimtumą.

6.7.   
  Serve2fly ir I-Punkt

| (120) | Oro uosto antžeminių paslaugų teikėja Serve2fly Heico Losch Airport Service GmbH (toliau – Serve2fly) ir vietos statybos bendrovė I-Punkt GmbH (toliau – I-Punkt) mano, kad verslo plėtra Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uoste yra itin teigiama ir šioje mažiau išsivysčiusioje Šiaurės Reino-Vestfalijos žemės regiono dalyje sukurta daugiau kaip 1 000 darbo vietų. Serve2fly tvirtina, kad požiūris, kurio laikomasi sprendime pradėti tyrimo procedūrą, prieštarauja pačios Komisijos gairėms, nes vietos oro uostams neleidžiama konkuruoti rinkoje. Serve2fly primena nepalankias išorės aplinkybes, kurias oro uostui teko įveikti, ir ragina Komisiją į jas atsižvelgti. |
| --- | --- |

(120)

Oro uosto antžeminių paslaugų teikėja Serve2fly Heico Losch Airport Service GmbH (toliau – Serve2fly) ir vietos statybos bendrovė I-Punkt GmbH (toliau – I-Punkt) mano, kad verslo plėtra Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uoste yra itin teigiama ir šioje mažiau išsivysčiusioje Šiaurės Reino-Vestfalijos žemės regiono dalyje sukurta daugiau kaip 1 000 darbo vietų. Serve2fly tvirtina, kad požiūris, kurio laikomasi sprendime pradėti tyrimo procedūrą, prieštarauja pačios Komisijos gairėms, nes vietos oro uostams neleidžiama konkuruoti rinkoje. Serve2fly primena nepalankias išorės aplinkybes, kurias oro uostui teko įveikti, ir ragina Komisiją į jas atsižvelgti.

6.8.   Gaetan Data

| (121) | Vietos mokymo bendrovė Gaetan Data GmbH (toliau – Gaetan Data) tvirtina, kad oro uostas yra išskirtinė vieta oro uosto srities mokymams rengti, ir mano, kad Komisija turėtų skubiai baigti tirti šį atvejį. |
| --- | --- |

(121)

Vietos mokymo bendrovė Gaetan Data GmbH (toliau – Gaetan Data) tvirtina, kad oro uostas yra išskirtinė vieta oro uosto srities mokymams rengti, ir mano, kad Komisija turėtų skubiai baigti tirti šį atvejį.

6.9.   
  Van Boekel, RAS ir SOV

| (122) | Vietos bendrovė Van Boekel GmbH (toliau – Van Boekel), kurios veikla, inter alia, yra susijusi su kelių tiesimo darbais ir kraštovaizdžio formavimu, orlaivių degalų papildymo paslaugų teikėja Rheinland Air Service Werft & Handel GmbH (toliau – RAS) ir autobusų transporto bendrovė Schilling Omnibusverkehr GmbH (toliau – SOV), vežanti iš Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uosto į Kelną ir Diuseldorfą ir iš šių miestų į oro uostą, tvirtina, kad oro uostas dabar yra tikrai europinio masto pelningas privatus oro uostas. |
| --- | --- |

(122)

Vietos bendrovė Van Boekel GmbH (toliau – Van Boekel), kurios veikla, inter alia, yra susijusi su kelių tiesimo darbais ir kraštovaizdžio formavimu, orlaivių degalų papildymo paslaugų teikėja Rheinland Air Service Werft & Handel GmbH (toliau – RAS) ir autobusų transporto bendrovė Schilling Omnibusverkehr GmbH (toliau – SOV), vežanti iš Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uosto į Kelną ir Diuseldorfą ir iš šių miestų į oro uostą, tvirtina, kad oro uostas dabar yra tikrai europinio masto pelningas privatus oro uostas.

6.10.   NRN Energie

| (123) | NRN Energie GmbH (toliau – NRN Energie) teigia, kad oro uostą finansavo privatus investuotojas, priešingai negu Eindhoveno oro uostą, kuris iš Nyderlandų galėjo gauti papildomą karinių operacijų finansavimą. Kalbant apie valdžios institucijų dalyvavimą, NRN Energie mano, kad viešosios paskolos buvo suteiktos rinkos sąlygomis. NRN Energie, kaip ir Vokietija, yra susirūpinusi dėl teisėtų lūkesčių pažeidimo. |
| --- | --- |

(123)

NRN Energie GmbH (toliau – NRN Energie) teigia, kad oro uostą finansavo privatus investuotojas, priešingai negu Eindhoveno oro uostą, kuris iš Nyderlandų galėjo gauti papildomą karinių operacijų finansavimą. Kalbant apie valdžios institucijų dalyvavimą, NRN Energie mano, kad viešosios paskolos buvo suteiktos rinkos sąlygomis. NRN Energie, kaip ir Vokietija, yra susirūpinusi dėl teisėtų lūkesčių pažeidimo.

6.11.   KPP

| (124) | Konsultacijas mokesčių klausimais teikianti įmonė KPP Steuerberatungsgesellschaft mbH (toliau – KPP) nurodo, kad FN GmbH 2010 m. gavo didžiulę kapitalo grąžą ([10–20] %). KPP tvirtina, kad didelė dalis FN GmbH gautų paskolų turėtų būti laikomos kvazinuosavu kapitalu ir bet kuriuo atveju jos yra visiškai užtikrintos užstatais. |
| --- | --- |

(124)

Konsultacijas mokesčių klausimais teikianti įmonė KPP Steuerberatungsgesellschaft mbH (toliau – KPP) nurodo, kad FN GmbH 2010 m. gavo didžiulę kapitalo grąžą ([10–20] %). KPP tvirtina, kad didelė dalis FN GmbH gautų paskolų turėtų būti laikomos kvazinuosavu kapitalu ir bet kuriuo atveju jos yra visiškai užtikrintos užstatais.

6.12.   Klėvės apskritis

| (125) | Klėvės apskritis pritaria visoms Vokietijos pateiktoms pastaboms, visų pirma pastaboms, susijusioms su teisėtų lūkesčių pažeidimu. Ji taip pat pabrėžia didėjančią regioninių oro uostų paklausą Šiaurės Reino-Vestfalijos žemėje, vienoje iš Europoje tankiausiai apgyvendintų teritorijų, o netoli esantis ir beveik visiškai užpildytas Diuseldorfo oro uostas negali visiškai patenkinti tos paklausos. Klėvės apskritis priduria, kad Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uosto finansavimas visiškai atitiko 2005 m. aviacijos gaires, nes oro uostas atitiko D kategorijos oro uosto reikalavimus (iki 2007 m. imtinai). |
| --- | --- |

(125)

Klėvės apskritis pritaria visoms Vokietijos pateiktoms pastaboms, visų pirma pastaboms, susijusioms su teisėtų lūkesčių pažeidimu. Ji taip pat pabrėžia didėjančią regioninių oro uostų paklausą Šiaurės Reino-Vestfalijos žemėje, vienoje iš Europoje tankiausiai apgyvendintų teritorijų, o netoli esantis ir beveik visiškai užpildytas Diuseldorfo oro uostas negali visiškai patenkinti tos paklausos. Klėvės apskritis priduria, kad Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uosto finansavimas visiškai atitiko 2005 m. aviacijos gaires, nes oro uostas atitiko D kategorijos oro uosto reikalavimus (iki 2007 m. imtinai).

6.13.   FN GmbH

| (126) | FN GmbH pritaria visoms Vokietijos pastaboms dėl sprendimo pradėti tyrimo procedūrą ir padėjo jas rengti. FN GmbH pabrėžia, kad tikrinamosios priemonės nėra valstybės pagalba, ypač bendrovės EEL GmbH rinkos sąlygomis suteiktos paskolos. Pasak FN GmbH, nepaisant labai didelių investicijų į oro uosto infrastruktūrą ([50–100] mln. EUR), FN GmbH geba išlaikyti aukštą nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientą (didesnį negu [20–50] %) ir pasiekti, kad tikrinamųjų finansavimo priemonių dalis būtų mažesnė negu [20–50] % viso finansavimo. FN GmbH priduria, kad nuo veiklos pradžios 2003 m. srautų duomenys gerėjo, o veiklos pelnas didėjo, ir nuo 2007 m. FN GmbH kasmet gauna pelną. FN GmbH toliau pažymi, kad veiklos pajamos didėja ir gerokai viršija stabilias veiklos išlaidas. Pasak FN GmbH, tokie geri veiklos rezultatai būtų dar geresni, jeigu iš pelno ir nuostolio ataskaitų būtų atimtos visos su viešąja sritimi susijusios išlaidos. |
| --- | --- |

(126)

FN GmbH pritaria visoms Vokietijos pastaboms dėl sprendimo pradėti tyrimo procedūrą ir padėjo jas rengti. FN GmbH pabrėžia, kad tikrinamosios priemonės nėra valstybės pagalba, ypač bendrovės EEL GmbH rinkos sąlygomis suteiktos paskolos. Pasak FN GmbH, nepaisant labai didelių investicijų į oro uosto infrastruktūrą ([50–100] mln. EUR), FN GmbH geba išlaikyti aukštą nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientą (didesnį negu [20–50] %) ir pasiekti, kad tikrinamųjų finansavimo priemonių dalis būtų mažesnė negu [20–50] % viso finansavimo. FN GmbH priduria, kad nuo veiklos pradžios 2003 m. srautų duomenys gerėjo, o veiklos pelnas didėjo, ir nuo 2007 m. FN GmbH kasmet gauna pelną. FN GmbH toliau pažymi, kad veiklos pajamos didėja ir gerokai viršija stabilias veiklos išlaidas. Pasak FN GmbH, tokie geri veiklos rezultatai būtų dar geresni, jeigu iš pelno ir nuostolio ataskaitų būtų atimtos visos su viešąja sritimi susijusios išlaidos.

| (127) | FN GmbH pabrėžia, kad ji nėra sunkumų patirianti bendrovė ir kad visos paskolos buvo suteiktos rinkos sąlygomis. FN GmbH tvirtina, kad nustatytos bendrovės EEL GmbH suteiktų paskolų, kaip tokios klasės paskolų, palūkanų normos yra didesnės negu Bundesbank normos, taikomos naujoms užstatu užtikrintoms paskoloms, arba Pfandbriefindex
   (36) normos (plius įprasta 80–120 bazinių punktų marža). |
| --- | --- |

(127)

FN GmbH pabrėžia, kad ji nėra sunkumų patirianti bendrovė ir kad visos paskolos buvo suteiktos rinkos sąlygomis. FN GmbH tvirtina, kad nustatytos bendrovės EEL GmbH suteiktų paskolų, kaip tokios klasės paskolų, palūkanų normos yra didesnės negu Bundesbank normos, taikomos naujoms užstatu užtikrintoms paskoloms, arba Pfandbriefindex
   (36) normos (plius įprasta 80–120 bazinių punktų marža).

6.14.   Kitos trečiosios šalys

| (128) | Penki asmenys abejoja, ar:






  a) | Vokietijos pateiktoje informacijoje parodytos tikros bendrovėms EEL GmbH ir FN GmbH skirtos sumos; |
| --- | --- | --- |

(128)

Penki asmenys abejoja, ar:

a)

Vokietijos pateiktoje informacijoje parodytos tikros bendrovėms EEL GmbH ir FN GmbH skirtos sumos;

| b) | oro uostas būtų gebėjęs išlikti be viešųjų paskolų; |
| --- | --- |

b)

oro uostas būtų gebėjęs išlikti be viešųjų paskolų;

| c) | nebuvo veikiančios finansų rinkos, kuri būtų galėjusi finansuoti tokius projektus kaip Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uosto projektas; |
| --- | --- |

c)

nebuvo veikiančios finansų rinkos, kuri būtų galėjusi finansuoti tokius projektus kaip Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uosto projektas;

| d) | FN GmbH galės grąžinti visas skolas ir palūkanas atėjus grąžinimo laikui 2016 m.; suinteresuotosios trečiosios šalys šiuo atžvilgiu tvirtina, kad Vokietija buvo priversta sutikti su skolos konvertavimo į nuosavybę sandoriu, svarstytu 2011 m., ir tai būtų neteisėta pagalba bei veiksmas, kurio nebūtų ėmęsis joks privatus investuotojas; |
| --- | --- |

d)

FN GmbH galės grąžinti visas skolas ir palūkanas atėjus grąžinimo laikui 2016 m.; suinteresuotosios trečiosios šalys šiuo atžvilgiu tvirtina, kad Vokietija buvo priversta sutikti su skolos konvertavimo į nuosavybę sandoriu, svarstytu 2011 m., ir tai būtų neteisėta pagalba bei veiksmas, kurio nebūtų ėmęsis joks privatus investuotojas;

| e) | palūkanos, kurias Vokietija nustatė bendrovei FN GmbH, atitinka rinkos tikrovę; |
| --- | --- |

e)

palūkanos, kurias Vokietija nustatė bendrovei FN GmbH, atitinka rinkos tikrovę;

| f) | FN GmbH sukūrė 350 darbo vietų (tai buvo išankstinė Vokietijos sąlyga, nustatyta bendrovei FN GmbH, kurią įvykdžius 2004 m. nereikėjo grąžinti antrosios [2–5] mln. EUR dalies); |
| --- | --- |

f)

FN GmbH sukūrė 350 darbo vietų (tai buvo išankstinė Vokietijos sąlyga, nustatyta bendrovei FN GmbH, kurią įvykdžius 2004 m. nereikėjo grąžinti antrosios [2–5] mln. EUR dalies);

| g) | tikroji bendrovės Airport Network B.V pateikto užstato, kuriuo užtikrintos bendrovei FN GmbH suteiktos paskolos, vertė yra didelė (37); |
| --- | --- |

g)

tikroji bendrovės Airport Network B.V pateikto užstato, kuriuo užtikrintos bendrovei FN GmbH suteiktos paskolos, vertė yra didelė (37);

| h) | investuotojas būtų rizikavęs teikti paskolas oro uostui, kuris iš pradžių nebūtų gavęs licencijos oro susisiekimui vykdyti. |
| --- | --- |

h)

investuotojas būtų rizikavęs teikti paskolas oro uostui, kuris iš pradžių nebūtų gavęs licencijos oro susisiekimui vykdyti.

7.   VOKIETIJOS PASTABOS DĖL TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ

| (129) | Vokietija nemanė, kad pono Kleinschnittgerio pateiktą informaciją galima patikimai naudoti vykdant procedūrą, nes atskleista konfidenciali per Klėvės apskrities posėdį svarstyta informacija, kuri buvo neteisėtai gauta ir perduota Komisijai. |
| --- | --- |

(129)

Vokietija nemanė, kad pono Kleinschnittgerio pateiktą informaciją galima patikimai naudoti vykdant procedūrą, nes atskleista konfidenciali per Klėvės apskrities posėdį svarstyta informacija, kuri buvo neteisėtai gauta ir perduota Komisijai.

| (130) | Kalbant apie tam tikrų asmenų pateiktą informaciją, Vokietija nurodė savo medžiagą, pateiktą 2013 m. kovo 18 d. ir rugpjūčio 19 d., kuri apibendrinta 5 skirsnyje. |
| --- | --- |

(130)

Kalbant apie tam tikrų asmenų pateiktą informaciją, Vokietija nurodė savo medžiagą, pateiktą 2013 m. kovo 18 d. ir rugpjūčio 19 d., kuri apibendrinta 5 skirsnyje.

8.   PRIEMONIŲ VERTINIMAS

| (131) | Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kurią teikiant palaikomos tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba ir taip iškraipoma ar gali būti iškraipyta konkurencija, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(131)

Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kurią teikiant palaikomos tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba ir taip iškraipoma ar gali būti iškraipyta konkurencija, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (132) | Turi būti laikomasi visų SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatytų kriterijų. Todėl, kad priemonė būtų valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, turi būti įvykdytos visos keturios toliau nurodytos sąlygos. Finansinė parama:






  — | turi būti teikiama valstybės arba naudojant valstybės išteklius, |
| --- | --- | --- |

(132)

Turi būti laikomasi visų SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatytų kriterijų. Todėl, kad priemonė būtų valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, turi būti įvykdytos visos keturios toliau nurodytos sąlygos. Finansinė parama:

—

turi būti teikiama valstybės arba naudojant valstybės išteklius,

| — | turi remti tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamybą, |
| --- | --- |

—

turi remti tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamybą,

| — | turi iškreipti konkurenciją arba turi galėti ją iškreipti, ir |
| --- | --- |

—

turi iškreipti konkurenciją arba turi galėti ją iškreipti, ir

| — | turi daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

—

turi daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (133) | Šiuo atveju Vokietija tvirtina, kad EEL GmbH ir jos akcininkės nuolatos veikė kaip apdairios rinkos ekonomikos veiklos vykdytojos, siekiančios pelningumo tikslų, ir kad vertinamomis priemonėmis nesuteiktas joks ekonominis pranašumas, kurio bendrovė nebūtų turėjusi įprastomis rinkos sąlygomis. Jeigu tikrai taip būtų, Vokietijos įgyvendintos priemonės nebūtų valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(133)

Šiuo atveju Vokietija tvirtina, kad EEL GmbH ir jos akcininkės nuolatos veikė kaip apdairios rinkos ekonomikos veiklos vykdytojos, siekiančios pelningumo tikslų, ir kad vertinamomis priemonėmis nesuteiktas joks ekonominis pranašumas, kurio bendrovė nebūtų turėjusi įprastomis rinkos sąlygomis. Jeigu tikrai taip būtų, Vokietijos įgyvendintos priemonės nebūtų valstybės pagalba.

8.1.   Teisėti lūkesčiai

| (134) | Priešingai nei tvirtina Vokietija, Komisija nesukėlė jokių teisėtų lūkesčių, susijusių su preliminaraus tyrimo užbaigimu. Pirma, argumentas, kad Komisija nesiėmė veiksmų, neturi reikšmės. Sujungtų bylų sprendime Demesa ir Territorio Histórico de Álava prieš Komisiją
   (38) Teismas patvirtino, kad bet koks tariamas neveikimas neturi reikšmės tuo atveju, kai jai nebuvo pranešta apie pagalbos priemonę. Kadangi Vokietija apie pagalbą nepranešė (žr. 247 konstatuojamąją dalį), ji negali turėti teisėtų lūkesčių. Komisija atkreipia dėmesį, kad nuoroda į sprendimo Salzgitter teismo praktiką neturi reikšmės, nes šis sprendimas yra susijęs tik su susigrąžinimo laikotarpiu, jeigu Komisijos sprendime nustatoma, kad pagalba yra nesuderinama, o ne su preliminaraus tyrimo laikotarpiu, su kuriuo susijusios Vokietijos pastabos. Galiausiai Komisija pažymi, kad, kadangi ji Vokietijai niekada nepranešė apie šio atvejo nagrinėjimo užbaigimą, ji turi teisę tęsti jo oficialų tyrimą. |
| --- | --- |

(134)

Priešingai nei tvirtina Vokietija, Komisija nesukėlė jokių teisėtų lūkesčių, susijusių su preliminaraus tyrimo užbaigimu. Pirma, argumentas, kad Komisija nesiėmė veiksmų, neturi reikšmės. Sujungtų bylų sprendime Demesa ir Territorio Histórico de Álava prieš Komisiją
   (38) Teismas patvirtino, kad bet koks tariamas neveikimas neturi reikšmės tuo atveju, kai jai nebuvo pranešta apie pagalbos priemonę. Kadangi Vokietija apie pagalbą nepranešė (žr. 247 konstatuojamąją dalį), ji negali turėti teisėtų lūkesčių. Komisija atkreipia dėmesį, kad nuoroda į sprendimo Salzgitter teismo praktiką neturi reikšmės, nes šis sprendimas yra susijęs tik su susigrąžinimo laikotarpiu, jeigu Komisijos sprendime nustatoma, kad pagalba yra nesuderinama, o ne su preliminaraus tyrimo laikotarpiu, su kuriuo susijusios Vokietijos pastabos. Galiausiai Komisija pažymi, kad, kadangi ji Vokietijai niekada nepranešė apie šio atvejo nagrinėjimo užbaigimą, ji turi teisę tęsti jo oficialų tyrimą.

8.2.   Sunkumų patirianti bendrovė

| (135) | Sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija nustatė, jog negalima paneigti, kad FN GmbH buvo finansinių sunkumų patirianti bendrovė. Tačiau, atsižvelgdama į Vokietijos pateiktą informaciją, Komisija laikosi nuomonės, kad FN GmbH finansinė padėtis laikui bėgant pagerėjo:






  a) | bendrovei pavyko teigiamus grynųjų pinigų srautus gauti praėjus mažiau nei 5 metams nuo veiklos pradžios (žr. 5 lentelę), o 2010 m. pabaigoje – praėjus metams nuo paskutinės tikrinamosios priemonės – ji jau gavo pelną; |
| --- | --- | --- |

(135)

Sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija nustatė, jog negalima paneigti, kad FN GmbH buvo finansinių sunkumų patirianti bendrovė. Tačiau, atsižvelgdama į Vokietijos pateiktą informaciją, Komisija laikosi nuomonės, kad FN GmbH finansinė padėtis laikui bėgant pagerėjo:

a)

bendrovei pavyko teigiamus grynųjų pinigų srautus gauti praėjus mažiau nei 5 metams nuo veiklos pradžios (žr. 5 lentelę), o 2010 m. pabaigoje – praėjus metams nuo paskutinės tikrinamosios priemonės – ji jau gavo pelną;

| b) | bendrovė visada galėjo gauti savo privačių akcininkų paramą (žr. 72 konstatuojamąją dalį) ir galiausiai galėjo gauti paskolą iš komercinio banko (žr. 73 konstatuojamąją dalį); |
| --- | --- |

b)

bendrovė visada galėjo gauti savo privačių akcininkų paramą (žr. 72 konstatuojamąją dalį) ir galiausiai galėjo gauti paskolą iš komercinio banko (žr. 73 konstatuojamąją dalį);

| c) | per tą laikotarpį FN GmbH vadovybė nė karto neplanavo kreiptis dėl bankroto. |
| --- | --- |

c)

per tą laikotarpį FN GmbH vadovybė nė karto neplanavo kreiptis dėl bankroto.

| (136) | Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad bendrovė nė karto nebuvo patekusi į Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 9 punkte aprašytą padėtį, kai bendrovė „nei naudodamasi savo ištekliais, nei savininkų, akcininkų ar kreditorių lėšomis nesugeba sumažinti nuostolių, kurie, institucijoms neįsikišus, artimiausiu arba vidutinės trukmės laikotarpiu beveik neabejotinai priverstų ją nutraukti veiklą“. Komisija daro išvadą, kad FN GmbH neturėtų būti laikoma sunkumų patiriančia bendrove. |
| --- | --- |

(136)

Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad bendrovė nė karto nebuvo patekusi į Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 9 punkte aprašytą padėtį, kai bendrovė „nei naudodamasi savo ištekliais, nei savininkų, akcininkų ar kreditorių lėšomis nesugeba sumažinti nuostolių, kurie, institucijoms neįsikišus, artimiausiu arba vidutinės trukmės laikotarpiu beveik neabejotinai priverstų ją nutraukti veiklą“. Komisija daro išvadą, kad FN GmbH neturėtų būti laikoma sunkumų patiriančia bendrove.

8.3.   Su bendrovei FN GmbH suteiktomis paskolomis susijusios pagalbos buvimas (1 priemonė)

8.3.1.   Įmonės ir ekonominės veiklos sąvoka

| (137) | Dar ne taip seniai oro uostų plėtra dažnai būdavo vykdoma tik pagal teritorinį principą arba, tam tikrais atvejais, atsižvelgiant į karinius poreikius. Oro uostų eksploatavimas buvo organizuojamas kaip viešojo administravimo, o ne komercinės įmonės dalis. Oro uostų ir oro uostus valdančių įmonių konkurencija taip pat buvo ribota ir plėtojosi laipsniškai. |
| --- | --- |

(137)

Dar ne taip seniai oro uostų plėtra dažnai būdavo vykdoma tik pagal teritorinį principą arba, tam tikrais atvejais, atsižvelgiant į karinius poreikius. Oro uostų eksploatavimas buvo organizuojamas kaip viešojo administravimo, o ne komercinės įmonės dalis. Oro uostų ir oro uostus valdančių įmonių konkurencija taip pat buvo ribota ir plėtojosi laipsniškai.

| (138) | Tačiau ta padėtis pastaraisiais metais pasikeitė. Nors tokie žemės naudojimo planavimo motyvai ir administracinės struktūros vis dar taikomi tam tikrais atvejais, dauguma oro uostų įsteigti pagal komercinę teisę, kad rinkos sąlygomis galėtų veikti vis konkurencingesnėje aplinkoje. Oro uostų eksploatavimas privačiam sektoriui paprastai buvo perduodamas juos privatizuojant arba laipsniškai suteikiant galimybę įgyti kapitalą. Pastaraisiais metais oro uostų įsigijimas labai domino privačiojo akcinio kapitalo įmones bei investicinius ir pensijų fondus – tai matyti ir šiuo atveju. |
| --- | --- |

(138)

Tačiau ta padėtis pastaraisiais metais pasikeitė. Nors tokie žemės naudojimo planavimo motyvai ir administracinės struktūros vis dar taikomi tam tikrais atvejais, dauguma oro uostų įsteigti pagal komercinę teisę, kad rinkos sąlygomis galėtų veikti vis konkurencingesnėje aplinkoje. Oro uostų eksploatavimas privačiam sektoriui paprastai buvo perduodamas juos privatizuojant arba laipsniškai suteikiant galimybę įgyti kapitalą. Pastaraisiais metais oro uostų įsigijimas labai domino privačiojo akcinio kapitalo įmones bei investicinius ir pensijų fondus – tai matyti ir šiuo atveju.

| (139) | Kaip pažymėta Komisijos valstybės pagalbos oro uostams ir oro transporto bendrovėms gairių (toliau – 2014 m. aviacijos gairės) (39) 44 punkte, dėl laipsniško rinkos jėgų atsiradimo oro uostų sektoriuje negalima tiksliai nustatyti, nuo kada oro uosto eksploatavimas turėjo būti neabejotinai laikomas ekonomine veikla. Tačiau Sąjungos teismai pripažino oro uostų veiklos pobūdžio pokytį. Sprendime Leipzig/Halle airport
   (40) Bendrasis Teismas nustatė, kad nuo sprendimo Aéroports de Paris priėmimo dienos nebegalima paneigti, kad valstybės pagalbos nuostatos turi būti taikomos oro uosto infrastruktūros finansavimui. Todėl nuo sprendimo Aéroports de Paris priėmimo dienos (2000 m. gruodžio 12 d.) oro uosto infrastruktūros eksploatavimas ir statyba turi būti laikomi valstybės pagalbos kontrolės sričiai priskiriama veikla. |
| --- | --- |

(139)

Kaip pažymėta Komisijos valstybės pagalbos oro uostams ir oro transporto bendrovėms gairių (toliau – 2014 m. aviacijos gairės) (39) 44 punkte, dėl laipsniško rinkos jėgų atsiradimo oro uostų sektoriuje negalima tiksliai nustatyti, nuo kada oro uosto eksploatavimas turėjo būti neabejotinai laikomas ekonomine veikla. Tačiau Sąjungos teismai pripažino oro uostų veiklos pobūdžio pokytį. Sprendime Leipzig/Halle airport
   (40) Bendrasis Teismas nustatė, kad nuo sprendimo Aéroports de Paris priėmimo dienos nebegalima paneigti, kad valstybės pagalbos nuostatos turi būti taikomos oro uosto infrastruktūros finansavimui. Todėl nuo sprendimo Aéroports de Paris priėmimo dienos (2000 m. gruodžio 12 d.) oro uosto infrastruktūros eksploatavimas ir statyba turi būti laikomi valstybės pagalbos kontrolės sričiai priskiriama veikla.

| (140) | Kalbant apie šį atvejį, įvairios paskolos, kurias Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uosto statybai finansuoti bendrovei FN GmbH suteikė bendrovė EEL GmbH ir kurių atžvilgiu vykdoma oficiali tyrimo procedūra, buvo suteiktos 2003 m., tai yra po to, kai buvo priimtas sprendimas Aéroports de Paris. Taigi Komisija daro išvadą, kad turi teisę tirti visas paskolas, kurias bendrovei FN GmbH suteikė bendrovė EEL GmbH. |
| --- | --- |

(140)

Kalbant apie šį atvejį, įvairios paskolos, kurias Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uosto statybai finansuoti bendrovei FN GmbH suteikė bendrovė EEL GmbH ir kurių atžvilgiu vykdoma oficiali tyrimo procedūra, buvo suteiktos 2003 m., tai yra po to, kai buvo priimtas sprendimas Aéroports de Paris. Taigi Komisija daro išvadą, kad turi teisę tirti visas paskolas, kurias bendrovei FN GmbH suteikė bendrovė EEL GmbH.

8.3.2.   Valstybės ištekliai ir priskirtinumas valstybei

| (141) | Valstybės pagalbos sąvoka apima bet kokį tiesiogiai ar netiesiogiai suteikiamą pranašumą, kuris finansuojamas iš valstybės išteklių, ir kurį suteikia pati valstybė arba bet kokia tarpininkaujanti įstaiga, veikianti pagal jai suteiktus įgaliojimus. |
| --- | --- |

(141)

Valstybės pagalbos sąvoka apima bet kokį tiesiogiai ar netiesiogiai suteikiamą pranašumą, kuris finansuojamas iš valstybės išteklių, ir kurį suteikia pati valstybė arba bet kokia tarpininkaujanti įstaiga, veikianti pagal jai suteiktus įgaliojimus.

| (142) | Šiuo atveju pagalbos teikėja bendrovė EEL GmbH visiškai priklauso viešojo sektoriaus institucijoms, t. y. Klėvės apskričiai ir Vėcės savivaldybei. Dėl šios priežasties tai – valstybės įmonė pagal apibrėžtį, nustatytą Komisijos direktyvos 2006/111/EB dėl finansinių santykių tarp valstybių narių ir valstybės įmonių skaidrumo ir dėl finansinio skaidrumo tam tikrose įmonėse (41) 2 straipsnio b punkte. |
| --- | --- |

(142)

Šiuo atveju pagalbos teikėja bendrovė EEL GmbH visiškai priklauso viešojo sektoriaus institucijoms, t. y. Klėvės apskričiai ir Vėcės savivaldybei. Dėl šios priežasties tai – valstybės įmonė pagal apibrėžtį, nustatytą Komisijos direktyvos 2006/111/EB dėl finansinių santykių tarp valstybių narių ir valstybės įmonių skaidrumo ir dėl finansinio skaidrumo tam tikrose įmonėse (41) 2 straipsnio b punkte.

| (143) | Iš akcijų valdymo struktūros aiškiai matyti, kad šiuo metu lemiamą įtaką turi Klėvės apskritis ir Vėcės savivaldybė, nes Klėvės apskritis (52 %) ir Vėcės savivaldybė (48 %) yra vienintelės EEL GmbH akcininkės. Be to, EEL GmbH valdančiąją tarybą sudaro du viešojo sektoriaus institucijų atstovai, t. y. Vėcės savivaldybės meras ir Klėvės apskrities valdytojas (vok. Landrat). |
| --- | --- |

(143)

Iš akcijų valdymo struktūros aiškiai matyti, kad šiuo metu lemiamą įtaką turi Klėvės apskritis ir Vėcės savivaldybė, nes Klėvės apskritis (52 %) ir Vėcės savivaldybė (48 %) yra vienintelės EEL GmbH akcininkės. Be to, EEL GmbH valdančiąją tarybą sudaro du viešojo sektoriaus institucijų atstovai, t. y. Vėcės savivaldybės meras ir Klėvės apskrities valdytojas (vok. Landrat).

| (144) | Valdžios institucijos bendrovei EEL GmbH turi ir lemiamą finansinę įtaką dėl pirmiau paminėto fakto, kad 2004–2005 m. EEL GmbH iš savo akcininkių gavo įvairias subsidijas (likvidumo paramą ir kapitalo injekcijas). Taigi viešojo sektoriaus institucijos bendrovei EEL GmbH skyrė tiesioginę finansinę paramą. |
| --- | --- |

(144)

Valdžios institucijos bendrovei EEL GmbH turi ir lemiamą finansinę įtaką dėl pirmiau paminėto fakto, kad 2004–2005 m. EEL GmbH iš savo akcininkių gavo įvairias subsidijas (likvidumo paramą ir kapitalo injekcijas). Taigi viešojo sektoriaus institucijos bendrovei EEL GmbH skyrė tiesioginę finansinę paramą.

| (145) | Todėl Komisija mano, kad EEL GmbH yra valstybinė įmonė, o jos ištekliai turi būti laikomi valstybės ištekliais. |
| --- | --- |

(145)

Todėl Komisija mano, kad EEL GmbH yra valstybinė įmonė, o jos ištekliai turi būti laikomi valstybės ištekliais.

| (146) | Tačiau Teismas taip pat yra nusprendęs, kad net jeigu valstybė gali kontroliuoti valstybinę įmonę ir daryti lemiamą įtaką jos veiklai, konkrečiu atveju negalima savaime daryti prielaidos, kad ji iš tikrųjų įmonę kontroliuoja. Pagal valstybės suteiktą savarankiškumo lygį valstybinė įmonė gali būti daugiau ar mažiau nepriklausoma. Todėl vien to, kad valstybinė įmonė yra valdoma valstybės, nepakanka, kad tokios įmonės taikomos priemonės, pvz., nagrinėjamosios paskolos, būtų priskirtos valstybei. Teismas nurodė, kad nustatyti, ar pagalbos priemonė, kurios imasi valstybinė įmonė, yra priskirtina valstybei, galima remiantis rodiklių rinkiniu. |
| --- | --- |

(146)

Tačiau Teismas taip pat yra nusprendęs, kad net jeigu valstybė gali kontroliuoti valstybinę įmonę ir daryti lemiamą įtaką jos veiklai, konkrečiu atveju negalima savaime daryti prielaidos, kad ji iš tikrųjų įmonę kontroliuoja. Pagal valstybės suteiktą savarankiškumo lygį valstybinė įmonė gali būti daugiau ar mažiau nepriklausoma. Todėl vien to, kad valstybinė įmonė yra valdoma valstybės, nepakanka, kad tokios įmonės taikomos priemonės, pvz., nagrinėjamosios paskolos, būtų priskirtos valstybei. Teismas nurodė, kad nustatyti, ar pagalbos priemonė, kurios imasi valstybinė įmonė, yra priskirtina valstybei, galima remiantis rodiklių rinkiniu.

| (147) | Tokie rodikliai gali būti įmonės integravimas į viešojo administravimo struktūras, jos veiklos pobūdis ir šios vykdymas rinkoje įprastomis konkurencijos su privačiais subjektais sąlygomis, įmonės teisinė padėtis (pagal viešąją teisę arba įprastą bendrovių teisę), valdžios institucijų vykdomos įmonės valdymo kontrolės intensyvumas arba bet kuris kitas rodiklis, konkrečiu atveju rodantis, kad valdžios institucijos dalyvauja priimant sprendimą dėl priemonės arba kad mažai tikėtina, jog jos nedalyvauja, taip pat atsižvelgiant į priemonės taikymo sritį, turinį arba jos sąlygas. |
| --- | --- |

(147)

Tokie rodikliai gali būti įmonės integravimas į viešojo administravimo struktūras, jos veiklos pobūdis ir šios vykdymas rinkoje įprastomis konkurencijos su privačiais subjektais sąlygomis, įmonės teisinė padėtis (pagal viešąją teisę arba įprastą bendrovių teisę), valdžios institucijų vykdomos įmonės valdymo kontrolės intensyvumas arba bet kuris kitas rodiklis, konkrečiu atveju rodantis, kad valdžios institucijos dalyvauja priimant sprendimą dėl priemonės arba kad mažai tikėtina, jog jos nedalyvauja, taip pat atsižvelgiant į priemonės taikymo sritį, turinį arba jos sąlygas.

| (148) | Pirmiausia reikėtų pažymėti, kad vietos valdžios institucijos yra suinteresuotos, kad būtų vykdomi su oro uostu susiję dideli investiciniai projektai ir dažnai tam tikru mastu dalyvauja įgyvendinant tokius projektus. Taip yra dėl to, kad oro uostas gali būti itin svarbus vykdant kelių sričių politiką: transporto, regioninės ar nacionalinės ekonominės plėtros arba miesto ir šalies planavimo. Nagrinėjamuoju atveju oro uostą faktiškai eksploatuoja privati bendrovė. Vis dėlto, sprendimas karinį oro uostą pertvarkyti į civilinį oro uostą ir parduoti privačiam investuotojui buvo politinis. Be to, vykdant šią pertvarką svarbiausias vaidmuo teko Klėvės apskričiai ir Vėcės savivaldybei. |
| --- | --- |

(148)

Pirmiausia reikėtų pažymėti, kad vietos valdžios institucijos yra suinteresuotos, kad būtų vykdomi su oro uostu susiję dideli investiciniai projektai ir dažnai tam tikru mastu dalyvauja įgyvendinant tokius projektus. Taip yra dėl to, kad oro uostas gali būti itin svarbus vykdant kelių sričių politiką: transporto, regioninės ar nacionalinės ekonominės plėtros arba miesto ir šalies planavimo. Nagrinėjamuoju atveju oro uostą faktiškai eksploatuoja privati bendrovė. Vis dėlto, sprendimas karinį oro uostą pertvarkyti į civilinį oro uostą ir parduoti privačiam investuotojui buvo politinis. Be to, vykdant šią pertvarką svarbiausias vaidmuo teko Klėvės apskričiai ir Vėcės savivaldybei.

| (149) | Komisija atkreipia dėmesį, kad abi regioninės viešojo sektoriaus institucijos bendrovę EEL GmbH įsteigė tam, kad oro uosto nekilnojamasis turtas būtų parengtas tolesniam komerciniam naudojimui civiliniame oro uoste ir kad nekilnojamasis turtas būtų valdomas, kol jį perims privatus investuotojas, kaip nustatyta 1999 m. gruodžio 16 d. steigimo akto (vok. Gesellschaftsvertrag) (42) 2 straipsnyje. Kaip paaiškinta 32 konstatuojamojoje dalyje, ši veikla nebuvo vykdoma iki 2003 m. balandžio mėn., kai bendrovės veikla buvo atgaivinta. Nuo tada EEL GmbH veikla susijusi tik su naujų investicijų nukreipimu į Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uostą, taigi ji tebeatitinka pirminį pavedimą. |
| --- | --- |

(149)

Komisija atkreipia dėmesį, kad abi regioninės viešojo sektoriaus institucijos bendrovę EEL GmbH įsteigė tam, kad oro uosto nekilnojamasis turtas būtų parengtas tolesniam komerciniam naudojimui civiliniame oro uoste ir kad nekilnojamasis turtas būtų valdomas, kol jį perims privatus investuotojas, kaip nustatyta 1999 m. gruodžio 16 d. steigimo akto (vok. Gesellschaftsvertrag) (42) 2 straipsnyje. Kaip paaiškinta 32 konstatuojamojoje dalyje, ši veikla nebuvo vykdoma iki 2003 m. balandžio mėn., kai bendrovės veikla buvo atgaivinta. Nuo tada EEL GmbH veikla susijusi tik su naujų investicijų nukreipimu į Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uostą, taigi ji tebeatitinka pirminį pavedimą.

| (150) | Be to, 1999–2001 m. oro uostą eksploatavo Klėvės apskritis ir Vėcės savivaldybė (per tuo metu valstybei priklausiusią bendrovę FN GmbH), o EEL GmbH buvo specialiai įsteigta siekiant užtikrinti būsimą civilinio oro uosto veikimą. |
| --- | --- |

(150)

Be to, 1999–2001 m. oro uostą eksploatavo Klėvės apskritis ir Vėcės savivaldybė (per tuo metu valstybei priklausiusią bendrovę FN GmbH), o EEL GmbH buvo specialiai įsteigta siekiant užtikrinti būsimą civilinio oro uosto veikimą.

| (151) | Iš pirmiau pateiktos informacijos matyti, kad EEL GmbH turi būti laikoma specialiąja įmone, kaip apibrėžta 109 konstatuojamojoje dalyje, Klėvės apskrities ir Vėcės savivaldybės įsteigta siekiant jų viešosios politikos tikslų, susijusių su Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uostu, visų pirma – karinį oro uostą pertvarkyti į civilinį oro uostą, o nagrinėjamosiomis priemonėmis ir buvo ketinama tai finansuoti ir palaikyti. Iš to aiškiai matyti, kad nagrinėjamosios priemonės yra priskirtinos Klėvės apskričiai ir Vėcės savivaldybei. |
| --- | --- |

(151)

Iš pirmiau pateiktos informacijos matyti, kad EEL GmbH turi būti laikoma specialiąja įmone, kaip apibrėžta 109 konstatuojamojoje dalyje, Klėvės apskrities ir Vėcės savivaldybės įsteigta siekiant jų viešosios politikos tikslų, susijusių su Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uostu, visų pirma – karinį oro uostą pertvarkyti į civilinį oro uostą, o nagrinėjamosiomis priemonėmis ir buvo ketinama tai finansuoti ir palaikyti. Iš to aiškiai matyti, kad nagrinėjamosios priemonės yra priskirtinos Klėvės apskričiai ir Vėcės savivaldybei.

| (152) | Be to, sprendimą bendrovei FN GmbH per bendrovę EEL GmbH suteikti paskolas ir pratęsti jų grąžinimo terminą priėmė EEL GmbH akcininkės, t. y. valdžios institucijos. Komisija taip pat pažymi, kad abi viešosios akcininkės nusprendė dėl kiekvienos bendrovės EEL GmbH bendrovei FN GmbH suteiktos paskolos dydžio, sudėties ir sąlygų, kaip pabrėžta EEL GmbH visuotinio susirinkimo protokole. |
| --- | --- |

(152)

Be to, sprendimą bendrovei FN GmbH per bendrovę EEL GmbH suteikti paskolas ir pratęsti jų grąžinimo terminą priėmė EEL GmbH akcininkės, t. y. valdžios institucijos. Komisija taip pat pažymi, kad abi viešosios akcininkės nusprendė dėl kiekvienos bendrovės EEL GmbH bendrovei FN GmbH suteiktos paskolos dydžio, sudėties ir sąlygų, kaip pabrėžta EEL GmbH visuotinio susirinkimo protokole.

| (153) | Be to, visas bendrovės EEL GmbH oro uostą valdančiai bendrovei FN GmbH suteiktas paskolas refinansavo Klėvės apskritis (43). Tai dar vienas įrodymas, kad sprendimus bendrovei FN GmbH suteikti paskolas ir pratęsti jų grąžinimo terminą iš tikrųjų priėmė valdžios institucijos. |
| --- | --- |

(153)

Be to, visas bendrovės EEL GmbH oro uostą valdančiai bendrovei FN GmbH suteiktas paskolas refinansavo Klėvės apskritis (43). Tai dar vienas įrodymas, kad sprendimus bendrovei FN GmbH suteikti paskolas ir pratęsti jų grąžinimo terminą iš tikrųjų priėmė valdžios institucijos.

| (154) | Be to, EEL GmbH neturi direktorių valdybos. Abu valdantieji direktoriai yra viešųjų akcininkių atstovai. Vienas bendrovės valdantysis direktorius yra Klėvės apskrities valdytojas, kitas – Vėcės savivaldybės meras. Be to, EEL GmbH neturi nuolatinių darbuotojų, ją valdo vienas Klėvės apskričiai dirbantis valstybės pareigūnas. Iš to matyti, kad bet kokį bendrovės EEL GmbH priimtą sprendimą iš tikrųjų priima viešųjų akcininkių atstovai, ne tik dirbantys valdžios institucijose, bet ir vykdantys įmonės kasdienį valdymą. Tai patvirtina, kad nagrinėjamosios priemonės yra priskirtinos viešosioms akcininkėms. |
| --- | --- |

(154)

Be to, EEL GmbH neturi direktorių valdybos. Abu valdantieji direktoriai yra viešųjų akcininkių atstovai. Vienas bendrovės valdantysis direktorius yra Klėvės apskrities valdytojas, kitas – Vėcės savivaldybės meras. Be to, EEL GmbH neturi nuolatinių darbuotojų, ją valdo vienas Klėvės apskričiai dirbantis valstybės pareigūnas. Iš to matyti, kad bet kokį bendrovės EEL GmbH priimtą sprendimą iš tikrųjų priima viešųjų akcininkių atstovai, ne tik dirbantys valdžios institucijose, bet ir vykdantys įmonės kasdienį valdymą. Tai patvirtina, kad nagrinėjamosios priemonės yra priskirtinos viešosioms akcininkėms.

| (155) | Be to, nepaisant to, kad EEL GmbH teisinė forma – privati bendrovė, jai taikomos viešosios apskaitos taisyklės (44). |
| --- | --- |

(155)

Be to, nepaisant to, kad EEL GmbH teisinė forma – privati bendrovė, jai taikomos viešosios apskaitos taisyklės (44).

| (156) | Galiausiai, kai tik bendrovė FN GmbH grąžins visas paskolas ir palūkanas, kurias ji privalo grąžinti, bendrovę EEL GmbH planuojama uždaryti. Todėl, kaip tvirtina Vokietija, EEL GmbH turėtų būti laikoma specialiąja dviejų viešųjų akcininkių įsteigta įmone, kurios vienintelė funkcija – sutelkti išteklių, kuriuos investiciniais tikslais būtų galima nukreipti bendrovei FN GmbH. Tai taip pat patvirtina, kad priemones galima priskirti šioms viešosioms akcininkėms. |
| --- | --- |

(156)

Galiausiai, kai tik bendrovė FN GmbH grąžins visas paskolas ir palūkanas, kurias ji privalo grąžinti, bendrovę EEL GmbH planuojama uždaryti. Todėl, kaip tvirtina Vokietija, EEL GmbH turėtų būti laikoma specialiąja dviejų viešųjų akcininkių įsteigta įmone, kurios vienintelė funkcija – sutelkti išteklių, kuriuos investiciniais tikslais būtų galima nukreipti bendrovei FN GmbH. Tai taip pat patvirtina, kad priemones galima priskirti šioms viešosioms akcininkėms.

| (157) | Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad EEL GmbH priimti sprendimai bendrovei FN GmbH suteikti paskolas ir pratęsti jų grąžinimo terminus (1 priemonė) yra valstybės išteklių perdavimas, ir tai priskirtina valstybei. |
| --- | --- |

(157)

Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad EEL GmbH priimti sprendimai bendrovei FN GmbH suteikti paskolas ir pratęsti jų grąžinimo terminus (1 priemonė) yra valstybės išteklių perdavimas, ir tai priskirtina valstybei.

8.3.3.   Atrankusis ekonominis pranašumas. Rinkos ekonomikos investuotojo ir (arba) kreditoriaus principas

| (158) | Siekdama patikrinti, ar lengvatinėmis sąlygomis suteikus paskolą įmonei buvo suteiktas ekonominis pranašumas, Komisija taiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo kriterijų. Pagal šį principą kapitalas, kurį valstybė tiesiogiai arba netiesiogiai suteikė bendrovei įprastas rinkos sąlygas atitinkančiomis aplinkybėmis, neturėtų būti laikomas valstybės pagalba (45). |
| --- | --- |

(158)

Siekdama patikrinti, ar lengvatinėmis sąlygomis suteikus paskolą įmonei buvo suteiktas ekonominis pranašumas, Komisija taiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo kriterijų. Pagal šį principą kapitalas, kurį valstybė tiesiogiai arba netiesiogiai suteikė bendrovei įprastas rinkos sąlygas atitinkančiomis aplinkybėmis, neturėtų būti laikomas valstybės pagalba (45).

| (159) | Todėl Komisija turi pirmiausia vertinti, ar keturių bendrovės EEL GmbH bendrovei FN GmbH suteiktų paskolų ir dviejų grąžinimo terminų pratęsimo atvejų sąlygomis pastarajai suteiktas ekonominis pranašumas, kurio nebūtų buvę įprastomis rinkos sąlygomis. Šiuo atveju Vokietija dėl keturių paskolų paaiškino, kad tuo metu (2003–2005 m.) bendrovė FN GmbH paskolų iš komercinių bankų greičiausiai nebūtų gavusi, ir tai paaiškinta pirmiau šiame sprendime. |
| --- | --- |

(159)

Todėl Komisija turi pirmiausia vertinti, ar keturių bendrovės EEL GmbH bendrovei FN GmbH suteiktų paskolų ir dviejų grąžinimo terminų pratęsimo atvejų sąlygomis pastarajai suteiktas ekonominis pranašumas, kurio nebūtų buvę įprastomis rinkos sąlygomis. Šiuo atveju Vokietija dėl keturių paskolų paaiškino, kad tuo metu (2003–2005 m.) bendrovė FN GmbH paskolų iš komercinių bankų greičiausiai nebūtų gavusi, ir tai paaiškinta pirmiau šiame sprendime.

| (160) | Nustatant, ar priemonė turi pagalbos požymių, svarbi valstybės pagalbos sąvoka, ir, kaip Teisingumo Teismas nuolat nusprendžia, „valstybės pagalbos sąvoka turi būti taikoma objektyviai situacijai, kuri turi būti vertinama Komisijos sprendimo priėmimo dieną“. Norint vertinti, ar paskolos iš viešųjų šaltinių buvo suteiktos rinkos sąlygomis arba ar jomis skolintojui suteikiamas pranašumas, Komisija, jeigu nėra palyginamos rinkos normos, gali remtis pakaitiniais orientacinių normų rodikliais. Taigi Komisija mano, kad tinkamas pagalbos požymių nustatymo metodas yra metodas, nurodytas Komisijos komunikate dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo (toliau – 2008 m. orientacinių normų komunikatas) (46), įsigaliojusiame 2008 m. liepos 1 d. Komisija siūlo šias priemones nagrinėti atsižvelgiant į tą komunikatą (47). |
| --- | --- |

(160)

Nustatant, ar priemonė turi pagalbos požymių, svarbi valstybės pagalbos sąvoka, ir, kaip Teisingumo Teismas nuolat nusprendžia, „valstybės pagalbos sąvoka turi būti taikoma objektyviai situacijai, kuri turi būti vertinama Komisijos sprendimo priėmimo dieną“. Norint vertinti, ar paskolos iš viešųjų šaltinių buvo suteiktos rinkos sąlygomis arba ar jomis skolintojui suteikiamas pranašumas, Komisija, jeigu nėra palyginamos rinkos normos, gali remtis pakaitiniais orientacinių normų rodikliais. Taigi Komisija mano, kad tinkamas pagalbos požymių nustatymo metodas yra metodas, nurodytas Komisijos komunikate dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo (toliau – 2008 m. orientacinių normų komunikatas) (46), įsigaliojusiame 2008 m. liepos 1 d. Komisija siūlo šias priemones nagrinėti atsižvelgiant į tą komunikatą (47).

| (161) | Remiantis 2008 m. orientacinių normų komunikatu, paskolos palūkanų normos marža priklauso nuo užtikrinimo užstatu lygio ir skolininko kredito reitingo. Taigi, siekdama nustatyti tinkamą rinką atitinkančią palūkanų normą, Komisija turi atsižvelgti į bendrovės FN GmbH kredito reitingą ir užstato, kuriuo užtikrinta paskola, vertę. |
| --- | --- |

(161)

Remiantis 2008 m. orientacinių normų komunikatu, paskolos palūkanų normos marža priklauso nuo užtikrinimo užstatu lygio ir skolininko kredito reitingo. Taigi, siekdama nustatyti tinkamą rinką atitinkančią palūkanų normą, Komisija turi atsižvelgti į bendrovės FN GmbH kredito reitingą ir užstato, kuriuo užtikrinta paskola, vertę.

FN GmbH kredito reitingas

| (162) | Per laikotarpį, kai buvo suteiktos pirmos keturios paskolos, bendrovė FN GmbH nebuvo reitinguota jokios kredito reitingų agentūros, nebuvo ir banko vidinio reitingo. Dėl tos priežasties Vokietija pasamdė konsultacinę įmonę [...] (toliau – konsultantas), kad ši įvertintų bendrovės FN GmbH reitingą kiekvienais metais, kuriais buvo skirtos visos keturios paskolos. Konsultantas apskaičiavo vienų metų įsipareigojimų neįvykdymo tikimybę ir reitingą. Tada šiuos įverčius patikrino ir patvirtino audito bendrovė [...]. |
| --- | --- |

(162)

Per laikotarpį, kai buvo suteiktos pirmos keturios paskolos, bendrovė FN GmbH nebuvo reitinguota jokios kredito reitingų agentūros, nebuvo ir banko vidinio reitingo. Dėl tos priežasties Vokietija pasamdė konsultacinę įmonę [...] (toliau – konsultantas), kad ši įvertintų bendrovės FN GmbH reitingą kiekvienais metais, kuriais buvo skirtos visos keturios paskolos. Konsultantas apskaičiavo vienų metų įsipareigojimų neįvykdymo tikimybę ir reitingą. Tada šiuos įverčius patikrino ir patvirtino audito bendrovė [...].

| (163) | Konsultantas įverčius apskaičiavo remdamasis 2006 m. mokumo nuostatais (48), kuriais Vokietija įgyvendina susitarimo „Bazelis II“ taisykles. Remiantis mokumo nuostatais, bankai turi apskaičiuoti vienų metų įsipareigojimų neįvykdymo tikimybę taikydami vidaus reitingais pagrįstą metodą. Tačiau tam tikrų rūšių finansavimui (vok. Spezialfinanzierungen) reikalavimas apskaičiuoti įsipareigojimų neįvykdymo tikimybę netaikomas. Mokumo nuostatuose nustatyta, kad tokios rūšies finansavimui taikomas paprastas rizikos vertinimas. Apskaičiuodamas įsipareigojimų neįvykdymo tikimybę ir reitingą, konsultantas taikė šį paprastesnį vertinimo metodą. Taikant tą metodą vertinami šie penki veiksniai: skolininko finansinis pajėgumas, politinės ir teisinės aplinkybės, verslo pobūdis, savininko finansinis pajėgumas ir įkeičiamas turtas. |
| --- | --- |

(163)

Konsultantas įverčius apskaičiavo remdamasis 2006 m. mokumo nuostatais (48), kuriais Vokietija įgyvendina susitarimo „Bazelis II“ taisykles. Remiantis mokumo nuostatais, bankai turi apskaičiuoti vienų metų įsipareigojimų neįvykdymo tikimybę taikydami vidaus reitingais pagrįstą metodą. Tačiau tam tikrų rūšių finansavimui (vok. Spezialfinanzierungen) reikalavimas apskaičiuoti įsipareigojimų neįvykdymo tikimybę netaikomas. Mokumo nuostatuose nustatyta, kad tokios rūšies finansavimui taikomas paprastas rizikos vertinimas. Apskaičiuodamas įsipareigojimų neįvykdymo tikimybę ir reitingą, konsultantas taikė šį paprastesnį vertinimo metodą. Taikant tą metodą vertinami šie penki veiksniai: skolininko finansinis pajėgumas, politinės ir teisinės aplinkybės, verslo pobūdis, savininko finansinis pajėgumas ir įkeičiamas turtas.

| (164) | Vertinama, kad kiekvienos paskolos įsipareigojimų neįvykdymo tikimybė yra [0,5–3]–[1–5] % Pasak konsultanto, ši įsipareigojimų neįvykdymo tikimybė atitinka [...] reitingą. Reikia pažymėti, kad vertinant šį reitingą įtraukiamas ir užstato lygio įvertis, taigi ir su kiekviena paskola susijęs nuostolis dėl įsipareigojimų neįvykdymo. Tai reiškia, kad į konsultanto nustatytą reitingą jau įtrauktas galimas punktas, susijęs su užstato pateikimu, ir tai yra emisijos (ne emitento) reitingas. Tačiau konsultanto ataskaitoje nepateikta informacijos apie užstato, kuriuo užtikrintos nagrinėjamosios paskolos, vertę, taip pat nepateikta informacijos apie faktinį su kiekviena paskola susijusio nuostolio dėl įsipareigojimų neįvykdymo lygį. |
| --- | --- |

(164)

Vertinama, kad kiekvienos paskolos įsipareigojimų neįvykdymo tikimybė yra [0,5–3]–[1–5] % Pasak konsultanto, ši įsipareigojimų neįvykdymo tikimybė atitinka [...] reitingą. Reikia pažymėti, kad vertinant šį reitingą įtraukiamas ir užstato lygio įvertis, taigi ir su kiekviena paskola susijęs nuostolis dėl įsipareigojimų neįvykdymo. Tai reiškia, kad į konsultanto nustatytą reitingą jau įtrauktas galimas punktas, susijęs su užstato pateikimu, ir tai yra emisijos (ne emitento) reitingas. Tačiau konsultanto ataskaitoje nepateikta informacijos apie užstato, kuriuo užtikrintos nagrinėjamosios paskolos, vertę, taip pat nepateikta informacijos apie faktinį su kiekviena paskola susijusio nuostolio dėl įsipareigojimų neįvykdymo lygį.

| (165) | Jeigu būtų atsižvelgta tik į pirmus keturis konsultanto vertintus veiksnius (o į paskutinį – tai, kad pateiktas užstatas – nebūtų atsižvelgta), konsultanto gauti įverčiai turėtų būti reitingas, panašus į emitento reitingą. Pavyzdžiui, vidutiniai pirmų keturių veiksnių balai yra [1–5], o tai gali būti laikoma įverčiu, artimu [...] reitingui. Šis emitento reitingas taikomas 1, 2 ir 3 paskoloms. Taikant šį metodą apskaičiuotas 4 paskolos emitento reitingas yra [...]. |
| --- | --- |

(165)

Jeigu būtų atsižvelgta tik į pirmus keturis konsultanto vertintus veiksnius (o į paskutinį – tai, kad pateiktas užstatas – nebūtų atsižvelgta), konsultanto gauti įverčiai turėtų būti reitingas, panašus į emitento reitingą. Pavyzdžiui, vidutiniai pirmų keturių veiksnių balai yra [1–5], o tai gali būti laikoma įverčiu, artimu [...] reitingui. Šis emitento reitingas taikomas 1, 2 ir 3 paskoloms. Taikant šį metodą apskaičiuotas 4 paskolos emitento reitingas yra [...].

| (166) | Komisija atkreipia dėmesį, kad dėl konsultanto parengtos ataskaitos kyla tam tikrų abejonių, susijusių su reitingo vertinimo kokybe. Be to, šį reitingo vertinimą reikia aiškinti apdairiai, nes konsultantas su skolininku neturi jokių kredito ryšių. Tačiau šis reitingo vertinimas kredito reitingų agentūrų naudojamoje reitingų skalėje yra gana žemas, ir atrodo, kad jis atitinka [banko] apskaičiuotą vėlesnio laikotarpio kredito reitingą. |
| --- | --- |

(166)

Komisija atkreipia dėmesį, kad dėl konsultanto parengtos ataskaitos kyla tam tikrų abejonių, susijusių su reitingo vertinimo kokybe. Be to, šį reitingo vertinimą reikia aiškinti apdairiai, nes konsultantas su skolininku neturi jokių kredito ryšių. Tačiau šis reitingo vertinimas kredito reitingų agentūrų naudojamoje reitingų skalėje yra gana žemas, ir atrodo, kad jis atitinka [banko] apskaičiuotą vėlesnio laikotarpio kredito reitingą.

| (167) | Be to, Vokietija pateikė bendrovės FN GmbH vienų metų įsipareigojimų neįvykdymo tikimybės įvertį, kurį [bankas] taikė 2009 ir 2010 m. 2009 m. [bankas] bendrovei FN GmbH suteikė dvejų metų trukmės [4–10] mln. EUR paskolą. 2009 m., kaip ir 2010 m., [bankas] apskaičiavo, kad vienų metų įsipareigojimų neįvykdymo tikimybė yra [1–5] %. Remiantis reitingų agentūrų skelbiamais vidutiniais įsipareigojimų neįvykdymo tikimybės įverčiais (49), vienų metų [1–5] % įsipareigojimų neįvykdymo tikimybė atitinka [...]–[...] reitingą. |
| --- | --- |

(167)

Be to, Vokietija pateikė bendrovės FN GmbH vienų metų įsipareigojimų neįvykdymo tikimybės įvertį, kurį [bankas] taikė 2009 ir 2010 m. 2009 m. [bankas] bendrovei FN GmbH suteikė dvejų metų trukmės [4–10] mln. EUR paskolą. 2009 m., kaip ir 2010 m., [bankas] apskaičiavo, kad vienų metų įsipareigojimų neįvykdymo tikimybė yra [1–5] %. Remiantis reitingų agentūrų skelbiamais vidutiniais įsipareigojimų neįvykdymo tikimybės įverčiais (49), vienų metų [1–5] % įsipareigojimų neįvykdymo tikimybė atitinka [...]–[...] reitingą.

Užstatas ir nuostolis dėl įsipareigojimų neįvykdymo (50)

| (168) | 1 paskola jos suteikimo metu (2003 m. balandžio 11 d.) yra užtikrinta šiuo užstatu:






  a) | įkeista oro uosto žeme (maždaug 6,2 mln. m2) ir pastatais. FN GmbH žemę iš Vokietijos valstybės 2002 m. įsigijo už [5–20] mln. EUR. 2002 m. rugsėjo mėn. nepriklausomo vertintojo parengtoje ataskaitoje nurodyta, kad žemės rinkos vertė yra maždaug [5–20] mln. EUR. Oro uosto ilgalaikio turto buhalterinė vertė 2002 m. pabaigoje (įskaitant investicijas į žemę ir pastatus) buvo maždaug [5–20] mln. EUR. Tuo metu, kai buvo suteikta 1 paskola, žemė buvo įkeista su reikalavimo ([1–6] mln. EUR) pirmumo teise [...] naudai; |
| --- | --- | --- |

(168)

1 paskola jos suteikimo metu (2003 m. balandžio 11 d.) yra užtikrinta šiuo užstatu:

a)

įkeista oro uosto žeme (maždaug 6,2 mln. m2) ir pastatais. FN GmbH žemę iš Vokietijos valstybės 2002 m. įsigijo už [5–20] mln. EUR. 2002 m. rugsėjo mėn. nepriklausomo vertintojo parengtoje ataskaitoje nurodyta, kad žemės rinkos vertė yra maždaug [5–20] mln. EUR. Oro uosto ilgalaikio turto buhalterinė vertė 2002 m. pabaigoje (įskaitant investicijas į žemę ir pastatus) buvo maždaug [5–20] mln. EUR. Tuo metu, kai buvo suteikta 1 paskola, žemė buvo įkeista su reikalavimo ([1–6] mln. EUR) pirmumo teise [...] naudai;

| b) | asmenine pono [...] garantija. Vokietija nepateikė informacijos apie garanto asmeninio turto vertę; |
| --- | --- |

b)

asmenine pono [...] garantija. Vokietija nepateikė informacijos apie garanto asmeninio turto vertę;

| c) | įkeistomis Airport Network (AV) B.V. akcijomis, sudarančiomis dalį Airport Niederrhein Holding (ANH) GmbH kapitalo. Vokietija nepateikė informacijos apie šių akcijų vertę; |
| --- | --- |

c)

įkeistomis Airport Network (AV) B.V. akcijomis, sudarančiomis dalį Airport Niederrhein Holding (ANH) GmbH kapitalo. Vokietija nepateikė informacijos apie šių akcijų vertę;

| d) | įkeistomis ANH GmbH akcijomis, sudarančiomis dalį FN GmbH kapitalo. Vokietija nepateikė informacijos apie šių akcijų vertę. |
| --- | --- |

d)

įkeistomis ANH GmbH akcijomis, sudarančiomis dalį FN GmbH kapitalo. Vokietija nepateikė informacijos apie šių akcijų vertę.

| (169) | Jeigu atsižvelgiama į buhalterinę oro uosto ilgalaikio turto vertę ([5–20] mln. EUR) ir atimamas reikalavimas, kuriam teikiama pirmumo teisė ([1–6] mln. EUR), lieka maždaug [5–15] mln. EUR skolintojo reikalavimams ([5–15] mln. EUR) padengti. Taigi apskaičiuota, kad nuostolis dėl įsipareigojimų neįvykdymo yra maždaug [...] % (51). Tai greičiausiai konservatyvus nuostolio dėl įsipareigojimų neįvykdymo įvertis, nes tam tikra papildoma vertė galėtų būti priskirta ir asmeninei garantijai bei įkeistoms akcijoms, tačiau informacijos apie tai nėra. |
| --- | --- |

(169)

Jeigu atsižvelgiama į buhalterinę oro uosto ilgalaikio turto vertę ([5–20] mln. EUR) ir atimamas reikalavimas, kuriam teikiama pirmumo teisė ([1–6] mln. EUR), lieka maždaug [5–15] mln. EUR skolintojo reikalavimams ([5–15] mln. EUR) padengti. Taigi apskaičiuota, kad nuostolis dėl įsipareigojimų neįvykdymo yra maždaug [...] % (51). Tai greičiausiai konservatyvus nuostolio dėl įsipareigojimų neįvykdymo įvertis, nes tam tikra papildoma vertė galėtų būti priskirta ir asmeninei garantijai bei įkeistoms akcijoms, tačiau informacijos apie tai nėra.

| (170) | 2 paskola jos suteikimo metu (2004 m. birželio 17 d.) buvo užtikrinta šiuo užstatu:






  a) | įkeista oro uosto žeme ir pastatais. Oro uosto ilgalaikio turto buhalterinė vertė 2003 m. pabaigoje (įskaitant investicijas į žemę ir pastatus) buvo maždaug [20–40] mln. EUR. Tuo metu, kai buvo suteikta 2 paskola, žemė buvo įkeista su reikalavimo ([1–6] mln. EUR) pirmumo teise [...] naudai, taip pat 1 paskolos atžvilgiu buvo užstatas su reikalavimo ([11–20] mln. EUR) pirmumo teise EEL GmbH naudai (žr. pirmiau pateiktą informaciją apie pirmąją paskolą); |
| --- | --- | --- |

(170)

2 paskola jos suteikimo metu (2004 m. birželio 17 d.) buvo užtikrinta šiuo užstatu:

a)

įkeista oro uosto žeme ir pastatais. Oro uosto ilgalaikio turto buhalterinė vertė 2003 m. pabaigoje (įskaitant investicijas į žemę ir pastatus) buvo maždaug [20–40] mln. EUR. Tuo metu, kai buvo suteikta 2 paskola, žemė buvo įkeista su reikalavimo ([1–6] mln. EUR) pirmumo teise [...] naudai, taip pat 1 paskolos atžvilgiu buvo užstatas su reikalavimo ([11–20] mln. EUR) pirmumo teise EEL GmbH naudai (žr. pirmiau pateiktą informaciją apie pirmąją paskolą);

| b) | įkeistomis Airport Network (AV) B.V. akcijomis, sudarančiomis dalį Airport Niederrhein Holding (ANH) GmbH kapitalo. Vokietija nepateikė informacijos apie šių akcijų vertę; |
| --- | --- |

b)

įkeistomis Airport Network (AV) B.V. akcijomis, sudarančiomis dalį Airport Niederrhein Holding (ANH) GmbH kapitalo. Vokietija nepateikė informacijos apie šių akcijų vertę;

| c) | įkeistomis ANH GmbH akcijomis, sudarančios dalį FN GmbH kapitalo. Vokietija nepateikė informacijos apie šių akcijų vertę. |
| --- | --- |

c)

įkeistomis ANH GmbH akcijomis, sudarančios dalį FN GmbH kapitalo. Vokietija nepateikė informacijos apie šių akcijų vertę.

| (171) | Jeigu atsižvelgiama į buhalterinę oro uosto ilgalaikio turto vertę ([20–40] mln. EUR) ir atimami du [...] ir EEL GmbH reikalavimai, kuriems teikiama pirmumo teisė ([1–6] mln. EUR ir [11–20] mln. EUR), lieka maždaug [10–25] mln. EUR EEL GmbH reikalavimams, susijusiems su 2 paskola ([1–5] mln. EUR), padengti. Šiuo atveju apskaičiuotas susigrąžintų sumų rodiklis yra beveik [...] %. Taigi apskaičiuota, kad nuostolis dėl įsipareigojimų neįvykdymo yra [...]. |
| --- | --- |

(171)

Jeigu atsižvelgiama į buhalterinę oro uosto ilgalaikio turto vertę ([20–40] mln. EUR) ir atimami du [...] ir EEL GmbH reikalavimai, kuriems teikiama pirmumo teisė ([1–6] mln. EUR ir [11–20] mln. EUR), lieka maždaug [10–25] mln. EUR EEL GmbH reikalavimams, susijusiems su 2 paskola ([1–5] mln. EUR), padengti. Šiuo atveju apskaičiuotas susigrąžintų sumų rodiklis yra beveik [...] %. Taigi apskaičiuota, kad nuostolis dėl įsipareigojimų neįvykdymo yra [...].

| (172) | 3 paskola jos suteikimo metu (2004 m. liepos 28 d.) buvo užtikrinta šiuo užstatu:






  a) | įkeista oro uosto žeme ir pastatais. Oro uosto ilgalaikio turto buhalterinė vertė 2003 m. pabaigoje (įskaitant investicijas į žemę ir pastatus) buvo maždaug [20–40] mln. EUR. Tuo metu, kai buvo suteikta 3 paskola, žemė buvo įkeista su reikalavimo ([1–6] mln. EUR) pirmumo teise [...] naudai, taip pat 1 ir 2 paskolų atžvilgiu buvo užstatas su reikalavimo ([10–20] mln. EUR) pirmumo teise skolintojo naudai; |
| --- | --- | --- |

(172)

3 paskola jos suteikimo metu (2004 m. liepos 28 d.) buvo užtikrinta šiuo užstatu:

a)

įkeista oro uosto žeme ir pastatais. Oro uosto ilgalaikio turto buhalterinė vertė 2003 m. pabaigoje (įskaitant investicijas į žemę ir pastatus) buvo maždaug [20–40] mln. EUR. Tuo metu, kai buvo suteikta 3 paskola, žemė buvo įkeista su reikalavimo ([1–6] mln. EUR) pirmumo teise [...] naudai, taip pat 1 ir 2 paskolų atžvilgiu buvo užstatas su reikalavimo ([10–20] mln. EUR) pirmumo teise skolintojo naudai;

| b) | įkeistomis Airport Network (AV) B.V. akcijomis, sudarančiomis dalį Airport Niederrhein Holding (ANH) GmbH kapitalo. Vokietija nepateikė informacijos apie šių akcijų vertę; |
| --- | --- |

b)

įkeistomis Airport Network (AV) B.V. akcijomis, sudarančiomis dalį Airport Niederrhein Holding (ANH) GmbH kapitalo. Vokietija nepateikė informacijos apie šių akcijų vertę;

| c) | įkeistomis ANH GmbH akcijomis, sudarančiomis dalį FN GmbH kapitalo. Vokietija nepateikė informacijos apie šių akcijų vertę; |
| --- | --- |

c)

įkeistomis ANH GmbH akcijomis, sudarančiomis dalį FN GmbH kapitalo. Vokietija nepateikė informacijos apie šių akcijų vertę;

| d) | įkeista bendrove FN GmbH. Informacijos apie šio užstato vertę nėra. |
| --- | --- |

d)

įkeista bendrove FN GmbH. Informacijos apie šio užstato vertę nėra.

| (173) | Jeigu atsižvelgiama į buhalterinę oro uosto ilgalaikio turto vertę ([20–40] mln. EUR) ir atimami du [...] ir EEL GmbH reikalavimai, kuriems teikiama pirmumo teisė ([1–6] mln. EUR ir [10–20] mln. EUR), lieka maždaug [10–20] mln. EUR skolintojo reikalavimams, susijusiems su 3 paskola ([2–5] mln. EUR), padengti. Šiuo atveju susigrąžintų sumų rodiklis yra beveik [...] %. Taigi apskaičiuota, kad nuostolis dėl įsipareigojimų neįvykdymo yra [...]. |
| --- | --- |

(173)

Jeigu atsižvelgiama į buhalterinę oro uosto ilgalaikio turto vertę ([20–40] mln. EUR) ir atimami du [...] ir EEL GmbH reikalavimai, kuriems teikiama pirmumo teisė ([1–6] mln. EUR ir [10–20] mln. EUR), lieka maždaug [10–20] mln. EUR skolintojo reikalavimams, susijusiems su 3 paskola ([2–5] mln. EUR), padengti. Šiuo atveju susigrąžintų sumų rodiklis yra beveik [...] %. Taigi apskaičiuota, kad nuostolis dėl įsipareigojimų neįvykdymo yra [...].

| (174) | Tuo metu, kai buvo suteikta 4 paskola (2005 m. liepos 1 d.), visų ankstesnių paskolų ir nesumokėtų, bet susikaupusių maždaug [0,5–3] mln. EUR palūkanų grąžinimo terminas buvo pratęstas iki tos pačios dienos, t. y. iki 2010 m. gruodžio 31 d. Bendra paskolų suma buvo [20–30] mln. EUR ir [0,5–3] mln. EUR nesumokėtų palūkanų. Šiems EEL GmbH reikalavimams užtikrinti susitartas užstatas buvo šis:






  a) | įkeista oro uosto žemė ir pastatai. Oro uosto ilgalaikio turto buhalterinė vertė 2004 m. pabaigoje (įskaitant investicijas į žemę ir pastatus) buvo maždaug [20–40] mln. EUR. Tuo metu, kai buvo suteikta 4 paskola, 1, 2 ir 3 paskolų atžvilgiu buvo reikalavimas su pirmumo teise skolintojo naudai, reikalavimo vertė buvo [10–25] mln. EUR. [...] suteiktos paskolos atžvilgiu reikalavimo su pirmumo teise nebebuvo (52); |
| --- | --- | --- |

(174)

Tuo metu, kai buvo suteikta 4 paskola (2005 m. liepos 1 d.), visų ankstesnių paskolų ir nesumokėtų, bet susikaupusių maždaug [0,5–3] mln. EUR palūkanų grąžinimo terminas buvo pratęstas iki tos pačios dienos, t. y. iki 2010 m. gruodžio 31 d. Bendra paskolų suma buvo [20–30] mln. EUR ir [0,5–3] mln. EUR nesumokėtų palūkanų. Šiems EEL GmbH reikalavimams užtikrinti susitartas užstatas buvo šis:

a)

įkeista oro uosto žemė ir pastatai. Oro uosto ilgalaikio turto buhalterinė vertė 2004 m. pabaigoje (įskaitant investicijas į žemę ir pastatus) buvo maždaug [20–40] mln. EUR. Tuo metu, kai buvo suteikta 4 paskola, 1, 2 ir 3 paskolų atžvilgiu buvo reikalavimas su pirmumo teise skolintojo naudai, reikalavimo vertė buvo [10–25] mln. EUR. [...] suteiktos paskolos atžvilgiu reikalavimo su pirmumo teise nebebuvo (52);

| b) | įkeistos Airport Network (AV) B.V. akcijos, sudarančios dalį Airport Niederrhein Holding (ANH) GmbH kapitalo. Vokietija nepateikė informacijos apie šių akcijų vertę; |
| --- | --- |

b)

įkeistos Airport Network (AV) B.V. akcijos, sudarančios dalį Airport Niederrhein Holding (ANH) GmbH kapitalo. Vokietija nepateikė informacijos apie šių akcijų vertę;

| c) | įkeistos ANH GmbH akcijos, sudarančios dalį FN GmbH kapitalo. Vokietija nepateikė informacijos apie šių akcijų vertę; |
| --- | --- |

c)

įkeistos ANH GmbH akcijos, sudarančios dalį FN GmbH kapitalo. Vokietija nepateikė informacijos apie šių akcijų vertę;

| d) | papildomai, visiems EEL GmbH reikalavimams, susijusiems su visomis paskolomis, užtikrinti [...] 2005 m. liepos 1 d. suteikė asmeninę garantiją. Šia garantija buvo išplėsta ankstesnė garantija, kurią 1 paskolos atžvilgiu 2003 m. birželio 8 d. suteikė [...]. Vokietija pateikė apskaičiuotą [...] asmeninio turto vertę, atėmus jo turimų bendrovių Airport Niederrhein Holding GmbH ir FN GmbH akcijų, kad užstatas nebūtų skaičiuojamas du kartus, vertę. Apskaičiuota, kad 2004 m. pabaigoje garanto asmeninio turto vertė buvo maždaug [20–40] mln. EUR (53). |
| --- | --- |

d)

papildomai, visiems EEL GmbH reikalavimams, susijusiems su visomis paskolomis, užtikrinti [...] 2005 m. liepos 1 d. suteikė asmeninę garantiją. Šia garantija buvo išplėsta ankstesnė garantija, kurią 1 paskolos atžvilgiu 2003 m. birželio 8 d. suteikė [...]. Vokietija pateikė apskaičiuotą [...] asmeninio turto vertę, atėmus jo turimų bendrovių Airport Niederrhein Holding GmbH ir FN GmbH akcijų, kad užstatas nebūtų skaičiuojamas du kartus, vertę. Apskaičiuota, kad 2004 m. pabaigoje garanto asmeninio turto vertė buvo maždaug [20–40] mln. EUR (53).

| (175) | Oro uosto ilgalaikio turto ([20–40] mln. EUR) ir [...] asmeninės garantijos ([20–40] mln. EUR) buhalterinė vertė sudaro daugiau kaip 100 % visos paskolos ir mokėtinų palūkanų sumos ([20–30] mln. EUR plius [0,5–3] mln. EUR). Taigi susigrąžinimo rodiklis yra [...] %, o nuostolis dėl įsipareigojimų neįvykdymo – [...]. |
| --- | --- |

(175)

Oro uosto ilgalaikio turto ([20–40] mln. EUR) ir [...] asmeninės garantijos ([20–40] mln. EUR) buhalterinė vertė sudaro daugiau kaip 100 % visos paskolos ir mokėtinų palūkanų sumos ([20–30] mln. EUR plius [0,5–3] mln. EUR). Taigi susigrąžinimo rodiklis yra [...] %, o nuostolis dėl įsipareigojimų neįvykdymo – [...].

| (176) | 2010 m. lapkričio 29 d. visų suteiktų [20–30] mln. EUR paskolų ir susikaupusių bei mokėtinų [5–10] mln. EUR palūkanų grąžinimo terminas buvo pratęstas dar 6 metams iki 2016 m. gruodžio 31 d. Mokėtina suma buvo užtikrinta šiuo užstatu:






  a) | įkeista oro uosto žeme ir pastatais. Oro uosto ilgalaikio turto buhalterinė vertė 2009 m. pabaigoje (įskaitant investicijas į žemę ir pastatus) Komisijai nežinoma. Paskutinė žinoma ilgalaikio turto buhalterinė vertė 2005 m. pabaigoje buvo [20–40] mln. EUR. Vokietija nurodė, kad 2010 m. pabaigoje žemės ir pastatų buhalterinė vertė buvo [30–70] mln. EUR (54). Kadangi ši vertė apskaitoje buvo nurodyta netrukus po to, kai antrą kartą buvo pratęstas paskolų grąžinimo terminas, galima sutikti, kad tai – užstato vertė. Tuo metu buvo pirmo rango žemės ir pastatų hipoteka, kuria užtikrinti [0,5–3] mln. EUR vertės [banko] reikalavimai; |
| --- | --- | --- |

(176)

2010 m. lapkričio 29 d. visų suteiktų [20–30] mln. EUR paskolų ir susikaupusių bei mokėtinų [5–10] mln. EUR palūkanų grąžinimo terminas buvo pratęstas dar 6 metams iki 2016 m. gruodžio 31 d. Mokėtina suma buvo užtikrinta šiuo užstatu:

a)

įkeista oro uosto žeme ir pastatais. Oro uosto ilgalaikio turto buhalterinė vertė 2009 m. pabaigoje (įskaitant investicijas į žemę ir pastatus) Komisijai nežinoma. Paskutinė žinoma ilgalaikio turto buhalterinė vertė 2005 m. pabaigoje buvo [20–40] mln. EUR. Vokietija nurodė, kad 2010 m. pabaigoje žemės ir pastatų buhalterinė vertė buvo [30–70] mln. EUR (54). Kadangi ši vertė apskaitoje buvo nurodyta netrukus po to, kai antrą kartą buvo pratęstas paskolų grąžinimo terminas, galima sutikti, kad tai – užstato vertė. Tuo metu buvo pirmo rango žemės ir pastatų hipoteka, kuria užtikrinti [0,5–3] mln. EUR vertės [banko] reikalavimai;

| b) | įkeistomis Airport Network B.V. akcijomis, sudarančiomis dalį Airport Niederrhein Holding (ANH) GmbH kapitalo. Vokietija nepateikė informacijos apie šių akcijų vertę antrą kartą pratęsiant paskolų grąžinimo terminą; |
| --- | --- |

b)

įkeistomis Airport Network B.V. akcijomis, sudarančiomis dalį Airport Niederrhein Holding (ANH) GmbH kapitalo. Vokietija nepateikė informacijos apie šių akcijų vertę antrą kartą pratęsiant paskolų grąžinimo terminą;

| c) | įkeistomis ANH GmbH akcijomis, sudarančiomis dalį FN GmbH kapitalo. Vokietija nepateikė informacijos apie šių akcijų vertę antrą kartą pratęsiant paskolų grąžinimo terminą; |
| --- | --- |

c)

įkeistomis ANH GmbH akcijomis, sudarančiomis dalį FN GmbH kapitalo. Vokietija nepateikė informacijos apie šių akcijų vertę antrą kartą pratęsiant paskolų grąžinimo terminą;

| d) | įkeistomis FN GmbH akcijomis, sudarančiomis dalį FN Gewerbe GmbH ir FN Grundbesitzgesellschaft kapitalo. Vokietija nepateikė informacijos apie šių akcijų vertę antrą kartą pratęsiant paskolų grąžinimo terminą; |
| --- | --- |

d)

įkeistomis FN GmbH akcijomis, sudarančiomis dalį FN Gewerbe GmbH ir FN Grundbesitzgesellschaft kapitalo. Vokietija nepateikė informacijos apie šių akcijų vertę antrą kartą pratęsiant paskolų grąžinimo terminą;

| e) | asmenine [...] suteikta garantija, kurios apskaičiuota vertė buvo maždaug [30–70] mln. EUR (55). |
| --- | --- |

e)

asmenine [...] suteikta garantija, kurios apskaičiuota vertė buvo maždaug [30–70] mln. EUR (55).

| (177) | Oro uosto ilgalaikio turto ([30–70] mln. EUR) ir asmeninės garantijos, kurios apskaičiuota vertė buvo maždaug [30–70] mln. EUR, atėmus pirmo rango [banko] naudai įkeistą turtą ([0,5–3] mln. EUR), buhalterinė vertė sudaro maždaug [...] % visos paskolos ir mokėtinų palūkanų sumos ([20–30] mln. EUR plius [5–10] mln. EUR), o tai reiškia, kad nuostolis dėl įsipareigojimų neįvykdymo yra [...]. |
| --- | --- |

(177)

Oro uosto ilgalaikio turto ([30–70] mln. EUR) ir asmeninės garantijos, kurios apskaičiuota vertė buvo maždaug [30–70] mln. EUR, atėmus pirmo rango [banko] naudai įkeistą turtą ([0,5–3] mln. EUR), buhalterinė vertė sudaro maždaug [...] % visos paskolos ir mokėtinų palūkanų sumos ([20–30] mln. EUR plius [5–10] mln. EUR), o tai reiškia, kad nuostolis dėl įsipareigojimų neįvykdymo yra [...].

| (178) | Toliau lentelėje apibendrinama informacija apie kiekvienos paskolos reitingą ir užstatą.

  6 lentelė


  Kiekvienos paskolos reitingas ir užstatas














  Paskola | Data | Suma mln. EUR (paskola + mokėtinos palūkanos) | Emitento reitingas | Užstato vertė (žemė, pastatai ir asmeninė garantija) | [...] reikalavimas, kuriam teikiama pirmumo teisė | [Banko] reikalavimas, kuriam teikiama pirmumo teisė | Susigrąžinimo rodiklis | Nuostolis dėl įsipareigojimų neįvykdymo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 paskola | 2003 4 11 | [11–20] | (...) | [5–20] | [1–6] | (...) | (...) | (...) |
| 2 paskola | 2004 6 17 | [2–5] | (...) | [20–40] | [1–6] | (...) | (...) | (...) |
| 3 paskola | 2004 7 28 | [2–5] | (...) | [20–40] | [1–6] | (...) | (...) | (...) |
| 4 paskola ir 1 pratęsimas | 2005 7 01 | [20–33] | (...) | [40–100] | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2 pratęsimas | 2010 11 29 | [24–40] | (...) | [70–120] | (...) | [1–3] | (...) | (...) |

(178)

Toliau lentelėje apibendrinama informacija apie kiekvienos paskolos reitingą ir užstatą.

6 lentelė

Kiekvienos paskolos reitingas ir užstatas

Paskola

Data

Suma mln. EUR (paskola + mokėtinos palūkanos)

Emitento reitingas

Užstato vertė (žemė, pastatai ir asmeninė garantija)

[...] reikalavimas, kuriam teikiama pirmumo teisė

[Banko] reikalavimas, kuriam teikiama pirmumo teisė

Susigrąžinimo rodiklis

Nuostolis dėl įsipareigojimų neįvykdymo

1 paskola

2003 4 11

[11–20]

(...)

[5–20]

[1–6]

(...)

(...)

(...)

2 paskola

2004 6 17

[2–5]

(...)

[20–40]

[1–6]

(...)

(...)

(...)

3 paskola

2004 7 28

[2–5]

(...)

[20–40]

[1–6]

(...)

(...)

(...)

4 paskola ir 1 pratęsimas

2005 7 01

[20–33]

(...)

[40–100]

(...)

(...)

(...)

(...)

2 pratęsimas

2010 11 29

[24–40]

(...)

[70–120]

(...)

[1–3]

(...)

(...)

| (179) | Remiantis 2008 m. orientacinių normų komunikatu, lyginamosios palūkanų normos nustatomos prie vienų metų bazinės normos pridedant rizikos priemoką. Atitinkamos rizikos priemokos nustatytos 2008 m. orientacinių normų komunikato lentelėje, jas nustatant atsižvelgiama į skolininko reitingą ir užstato, kuriuo užtikrinama paskola, lygį. Pavyzdžiui, antrą kartą pratęsiant paskolų grąžinimo terminą, FN GmbH užstato lygis buvo aukštas, o reitingas – [...]–[...]. Siekdama vertinti atsargiai, Komisija mano, kad reitingas yra [...]. Vadinasi, FN GmbH patenka į 2008 m. orientacinių normų komunikate nustatytos lentelės reitingų grupę „([...])“ (56). Rizikos marža, atitinkanti šią reitingų grupę ir aukštą užstato lygį, yra [...] bazinių punktų. Taikytina bazinė norma paskolų grąžinimo termino pratęsimo metu (2010 m. lapkričio 29 d.) buvo 1,24 % (57). |
| --- | --- |

(179)

Remiantis 2008 m. orientacinių normų komunikatu, lyginamosios palūkanų normos nustatomos prie vienų metų bazinės normos pridedant rizikos priemoką. Atitinkamos rizikos priemokos nustatytos 2008 m. orientacinių normų komunikato lentelėje, jas nustatant atsižvelgiama į skolininko reitingą ir užstato, kuriuo užtikrinama paskola, lygį. Pavyzdžiui, antrą kartą pratęsiant paskolų grąžinimo terminą, FN GmbH užstato lygis buvo aukštas, o reitingas – [...]–[...]. Siekdama vertinti atsargiai, Komisija mano, kad reitingas yra [...]. Vadinasi, FN GmbH patenka į 2008 m. orientacinių normų komunikate nustatytos lentelės reitingų grupę „([...])“ (56). Rizikos marža, atitinkanti šią reitingų grupę ir aukštą užstato lygį, yra [...] bazinių punktų. Taikytina bazinė norma paskolų grąžinimo termino pratęsimo metu (2010 m. lapkričio 29 d.) buvo 1,24 % (57).

| (180) | Toliau lentelėje apibendrinama informacija apie faktines paskolų normas ir lyginamąsias orientacines normas, pagal 2008 m. orientacinių normų komunikatą taikytinas paskolų suteikimo metu.

  7 lentelė


  Lyginamosios ir nustatytosios palūkanų normos














  Paskola | Data | Trukmė | Emitento reitingas | Nuostolis dėl įsipareigojimų neįvykdymo | Bazinė norma, vienų metų EURIBOR (3 mėnesių vidurkis) (%) | Rizikos marža pagal Orientacinių normų komunikatą | Bendra lyginamoji palūkanų norma | Nustatytoji palūkanų norma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 paskola | 2003 4 11 | (...) | (...) | (...) | 2,50 | (...) | [1–6] | [3–7] |
| 2 paskola | 2004 6 17 | (...) | (...) | (...) | 2,30 | (...) | [1–6] | [3–7] |
| 3 paskola | 2004 7 28 | (...) | (...) | (...) | 2,35 | (...) | [1–6] | [6–9] |
| 4 paskola ir 1 pratęsimas | 2005 7 1 | (...) | (...) | (...) | 2,20 | (...) | [1–6] | [1–5] |
| 2 pratęsimas | 2010 11 29 | (...) | (...) | (...) | 2,20 | (...) | [1–6] | [1–5] |

(180)

Toliau lentelėje apibendrinama informacija apie faktines paskolų normas ir lyginamąsias orientacines normas, pagal 2008 m. orientacinių normų komunikatą taikytinas paskolų suteikimo metu.

7 lentelė

Lyginamosios ir nustatytosios palūkanų normos

Paskola

Data

Trukmė

Emitento reitingas

Nuostolis dėl įsipareigojimų neįvykdymo

Bazinė norma, vienų metų EURIBOR (3 mėnesių vidurkis) (%)

Rizikos marža pagal Orientacinių normų komunikatą

Bendra lyginamoji palūkanų norma

Nustatytoji palūkanų norma

1 paskola

2003 4 11

(...)

(...)

(...)

2,50

(...)

[1–6]

[3–7]

2 paskola

2004 6 17

(...)

(...)

(...)

2,30

(...)

[1–6]

[3–7]

3 paskola

2004 7 28

(...)

(...)

(...)

2,35

(...)

[1–6]

[6–9]

4 paskola ir 1 pratęsimas

2005 7 1

(...)

(...)

(...)

2,20

(...)

[1–6]

[1–5]

2 pratęsimas

2010 11 29

(...)

(...)

(...)

2,20

(...)

[1–6]

[1–5]

| (181) | Remiantis pirmiau pateiktais įverčiais, 1, 2 ir 3 paskolos suteiktos taikant normas, gerokai didesnes negu taikytinos lyginamosios normos. Todėl Komisija mano, kad bendrovei FN GmbH šiomis priemonėmis nebuvo suteiktas joks ekonominis pranašumas. |
| --- | --- |

(181)

Remiantis pirmiau pateiktais įverčiais, 1, 2 ir 3 paskolos suteiktos taikant normas, gerokai didesnes negu taikytinos lyginamosios normos. Todėl Komisija mano, kad bendrovei FN GmbH šiomis priemonėmis nebuvo suteiktas joks ekonominis pranašumas.

| (182) | Kalbant apie 2 pratęsimą, iš pirmiau pateiktų duomenų taip pat matyti, kad jis nustatytas rinkos sąlygomis, nes su šiuo pratęsimu susijusi palūkanų norma yra didesnė negu apskaičiuota lyginamoji palūkanų norma. Tačiau dėl įvairių dalykų kyla abejonių, ar 2 pratęsimas nesusijęs su valstybės pagalba, pavyzdžiui, gavėjas nebuvo grąžinęs ankstesnių paskolų, 4 paskola ir 1 patęsimas buvo susiję su pagalba, taip pat tai, kad nuo 2 pratęsimo patvirtinimo iki preliminaraus valdžios institucijų ir FN GmbH susitarimo dėl 45 konstatuojamojoje dalyje nurodyto skolos konvertavimo į nuosavybę sandorio sudarymo praėjo nedaug laiko. Bet kuriuo atveju Komisija mano, kad dėl tokių pat priežasčių, kokios išdėstytos 9.4 skirsnyje dėl su 1 pratęsimu susijusios pagalbos suderinamumo su vidaus rinka, jeigu 2 pratęsimas laikomas valstybės pagalba, tokia pagalba gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(182)

Kalbant apie 2 pratęsimą, iš pirmiau pateiktų duomenų taip pat matyti, kad jis nustatytas rinkos sąlygomis, nes su šiuo pratęsimu susijusi palūkanų norma yra didesnė negu apskaičiuota lyginamoji palūkanų norma. Tačiau dėl įvairių dalykų kyla abejonių, ar 2 pratęsimas nesusijęs su valstybės pagalba, pavyzdžiui, gavėjas nebuvo grąžinęs ankstesnių paskolų, 4 paskola ir 1 patęsimas buvo susiję su pagalba, taip pat tai, kad nuo 2 pratęsimo patvirtinimo iki preliminaraus valdžios institucijų ir FN GmbH susitarimo dėl 45 konstatuojamojoje dalyje nurodyto skolos konvertavimo į nuosavybę sandorio sudarymo praėjo nedaug laiko. Bet kuriuo atveju Komisija mano, kad dėl tokių pat priežasčių, kokios išdėstytos 9.4 skirsnyje dėl su 1 pratęsimu susijusios pagalbos suderinamumo su vidaus rinka, jeigu 2 pratęsimas laikomas valstybės pagalba, tokia pagalba gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka.

| (183) | 4 paskola buvo suteikta ir 1 patęsimas patvirtintas nustatant normą, kuri buvo mažesnė negu lyginamoji norma, skirtumas – [...] bazinių punktų. Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad 4 paskola ir 1 pratęsimu FN GmbH buvo suteiktas ekonominis pranašumas, kurio nebūtų buvę įprastomis rinkos sąlygomis (58). |
| --- | --- |

(183)

4 paskola buvo suteikta ir 1 patęsimas patvirtintas nustatant normą, kuri buvo mažesnė negu lyginamoji norma, skirtumas – [...] bazinių punktų. Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad 4 paskola ir 1 pratęsimu FN GmbH buvo suteiktas ekonominis pranašumas, kurio nebūtų buvę įprastomis rinkos sąlygomis (58).

8.3.4.   Atrankumas

| (184) | Nagrinėjamuoju atveju Komisija pažymi, kad 1 priemonė (4 paskola, 1 ir, galbūt, 2 pratęsimai) yra individualios pagalbos priemonė, suteikta tik bendrovei FN GmbH, o ne bendroji priemonė. |
| --- | --- |

(184)

Nagrinėjamuoju atveju Komisija pažymi, kad 1 priemonė (4 paskola, 1 ir, galbūt, 2 pratęsimai) yra individualios pagalbos priemonė, suteikta tik bendrovei FN GmbH, o ne bendroji priemonė.

| (185) | Todėl 1 priemone (4 paskola, 1 pratęsimu ir, galbūt, 2 pratęsimu) bendrovei FN GmbH suteiktas pranašumas yra atrankusis. |
| --- | --- |

(185)

Todėl 1 priemone (4 paskola, 1 pratęsimu ir, galbūt, 2 pratęsimu) bendrovei FN GmbH suteiktas pranašumas yra atrankusis.

8.3.5.   Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

| (186) | Pagal Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką finansine parama iškraipoma konkurencija, jeigu ja sustiprinama įmonių padėtis, palyginti su kitomis įmonėmis (59). Paprastai, kai valstybės narės suteiktu pranašumu sustiprinama įmonės padėtis, palyginti su kitų įmonių, konkuruojančių tam tikroje Sąjungos rinkoje, padėtimi, turi būti laikoma, kad valstybių narių tarpusavio prekyba tuo pranašumu buvo paveikta (60). |
| --- | --- |

(186)

Pagal Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką finansine parama iškraipoma konkurencija, jeigu ja sustiprinama įmonių padėtis, palyginti su kitomis įmonėmis (59). Paprastai, kai valstybės narės suteiktu pranašumu sustiprinama įmonės padėtis, palyginti su kitų įmonių, konkuruojančių tam tikroje Sąjungos rinkoje, padėtimi, turi būti laikoma, kad valstybių narių tarpusavio prekyba tuo pranašumu buvo paveikta (60).

| (187) | Oro uostus valdančios įmonės, siekdamos pritraukti oro vežėjus ir paskatinti juos skraidinti naujais maršrutais iš jų oro uostų ir į jų oro uostus arba tais maršrutais skraidinti dažniau, konkuruoja Europos lygmeniu. Oro vežėjai, rinkdamiesi oro uostus, iš kurių nori pradėti skraidinti naujais maršrutais arba dažniau skraidinti esamais maršrutais, oro uostus lygina remdamiesi tokiais veiksniais kaip teikiamos oro uosto paslaugos ir susiję klientai, gyventojų skaičius arba ekonominė veikla, perpildymas, ar oro uostas pasiekiamas sausuma, mokesčių dydis ir bendros komercinės naudojimosi oro uosto infrastruktūra ir paslaugomis sąlygos (61). Bendrovei FN GmbH suteikusi finansavimą palankesnėmis negu įprastos sąlygomis, Vokietija jai sudarė sąlygas aršiau konkuruoti su kitomis oro uostus valdančiomis įmonėmis, kad pritrauktų oro vežėjus, negu ji būtų galėjusi, jeigu jai būtų tekę kapitalo sąnaudas padengti įprastomis rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(187)

Oro uostus valdančios įmonės, siekdamos pritraukti oro vežėjus ir paskatinti juos skraidinti naujais maršrutais iš jų oro uostų ir į jų oro uostus arba tais maršrutais skraidinti dažniau, konkuruoja Europos lygmeniu. Oro vežėjai, rinkdamiesi oro uostus, iš kurių nori pradėti skraidinti naujais maršrutais arba dažniau skraidinti esamais maršrutais, oro uostus lygina remdamiesi tokiais veiksniais kaip teikiamos oro uosto paslaugos ir susiję klientai, gyventojų skaičius arba ekonominė veikla, perpildymas, ar oro uostas pasiekiamas sausuma, mokesčių dydis ir bendros komercinės naudojimosi oro uosto infrastruktūra ir paslaugomis sąlygos (61). Bendrovei FN GmbH suteikusi finansavimą palankesnėmis negu įprastos sąlygomis, Vokietija jai sudarė sąlygas aršiau konkuruoti su kitomis oro uostus valdančiomis įmonėmis, kad pritrauktų oro vežėjus, negu ji būtų galėjusi, jeigu jai būtų tekę kapitalo sąnaudas padengti įprastomis rinkos sąlygomis.

| (188) | Todėl 1 priemone (4 paskola, 1 ir, galbūt, 2 pratęsimais) galėjo būti iškraipyta konkurencija ir padarytas poveikis ES vidaus prekybai. |
| --- | --- |

(188)

Todėl 1 priemone (4 paskola, 1 ir, galbūt, 2 pratęsimais) galėjo būti iškraipyta konkurencija ir padarytas poveikis ES vidaus prekybai.

8.3.6.   Išvada

| (189) | Palyginus faktines paskolų normas ir lyginamąsias normas, pagrįstas 2008 m. orientacinių normų komunikatu, matyti, kad visos paskolos suteiktos ir visi paskolų grąžinimo termino pratęsimai patvirtinti, išskyrus 4 paskolą ir 1 pratęsimą, didesnėmis negu lyginamosios normomis. |
| --- | --- |

(189)

Palyginus faktines paskolų normas ir lyginamąsias normas, pagrįstas 2008 m. orientacinių normų komunikatu, matyti, kad visos paskolos suteiktos ir visi paskolų grąžinimo termino pratęsimai patvirtinti, išskyrus 4 paskolą ir 1 pratęsimą, didesnėmis negu lyginamosios normomis.

| (190) | Todėl Komisija gali daryti išvadą, kad 1, 2 ir 3 paskolos suteiktos rinkos sąlygomis, o 4 paskola ir 1 patęsimas – ne. Komisija kol kas nenusprendė, ar 2 pratęsimas patvirtintas rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(190)

Todėl Komisija gali daryti išvadą, kad 1, 2 ir 3 paskolos suteiktos rinkos sąlygomis, o 4 paskola ir 1 patęsimas – ne. Komisija kol kas nenusprendė, ar 2 pratęsimas patvirtintas rinkos sąlygomis.

| (191) | Kadangi visi kriterijai pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį įvykdyti, Komisija mano, kad 1 priemonės 4 paskola, 1 ir, galbūt, 2 pratęsimai yra susiję su valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(191)

Kadangi visi kriterijai pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį įvykdyti, Komisija mano, kad 1 priemonės 4 paskola, 1 ir, galbūt, 2 pratęsimai yra susiję su valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

8.4.   Su Šiaurės Reino-Vestfalijos žemės gauta parama susijusios pagalbos buvimas (2 priemonė)

8.4.1.   Įmonės ir ekonominės veiklos sąvoka

| (192) | Taikomi tie patys argumentai kaip ir 1 priemonei (žr. šio sprendimo 8.3.1 skirsnį), nors Vokietija tvirtino, kad tai – esama pagalba (žr. 102 konstatuojamąją dalį). Sprendime Leipzig Halle Teisingumo Teismas patvirtino, kad nuo 2000 m. (t. y. anksčiau negu 2002 m. spalio 15 d. suteikta 2 priemonė) valstybės pagalbos taisyklės turėtų būti taikomos ir oro uosto infrastruktūros statybai. Todėl Komisija laikosi požiūrio, kad priemonė tuo metu, kai buvo įgyvendinta, buvo pagalba. Priešingai tam, ką teigia Vokietija, tai, kad priemonė buvo patvirtinta pagal 1993 m. įsakymą, tam vertinimui poveikio neturi. 1993 m. įsakymu tik nustatytas teisinis pagrindas, kuriuo remiantis regioniniams oro uostams galima teikti paramos priemones, ir Šiaurės Reino-Vestfalijos žemė tai gali daryti nuo 1993 m. Tačiau tai nebuvo neatšaukiamas įsipareigojimas bendrovei FN GmbH suteikti 2 priemonę ar savaime gavėjui nustatyti kokią nors kitą juridinę teisę (kaip aiškiai nurodyta 1993 m. įsakymo 1 straipsnyje). 2 priemonė faktiškai yra individualus 1993 m. įsakymu nustatytos schemos taikymas. |
| --- | --- |

(192)

Taikomi tie patys argumentai kaip ir 1 priemonei (žr. šio sprendimo 8.3.1 skirsnį), nors Vokietija tvirtino, kad tai – esama pagalba (žr. 102 konstatuojamąją dalį). Sprendime Leipzig Halle Teisingumo Teismas patvirtino, kad nuo 2000 m. (t. y. anksčiau negu 2002 m. spalio 15 d. suteikta 2 priemonė) valstybės pagalbos taisyklės turėtų būti taikomos ir oro uosto infrastruktūros statybai. Todėl Komisija laikosi požiūrio, kad priemonė tuo metu, kai buvo įgyvendinta, buvo pagalba. Priešingai tam, ką teigia Vokietija, tai, kad priemonė buvo patvirtinta pagal 1993 m. įsakymą, tam vertinimui poveikio neturi. 1993 m. įsakymu tik nustatytas teisinis pagrindas, kuriuo remiantis regioniniams oro uostams galima teikti paramos priemones, ir Šiaurės Reino-Vestfalijos žemė tai gali daryti nuo 1993 m. Tačiau tai nebuvo neatšaukiamas įsipareigojimas bendrovei FN GmbH suteikti 2 priemonę ar savaime gavėjui nustatyti kokią nors kitą juridinę teisę (kaip aiškiai nurodyta 1993 m. įsakymo 1 straipsnyje). 2 priemonė faktiškai yra individualus 1993 m. įsakymu nustatytos schemos taikymas.

| (193) | Taigi Komisija daro išvadą, kad turi teisę nagrinėti 2 priemonę, kuria suabejota, pagal valstybės pagalbos taisykles, nes tuo metu, kai ji buvo suteikta, buvo aišku, kad FN GmbH vykdė ekonominę veiklą. |
| --- | --- |

(193)

Taigi Komisija daro išvadą, kad turi teisę nagrinėti 2 priemonę, kuria suabejota, pagal valstybės pagalbos taisykles, nes tuo metu, kai ji buvo suteikta, buvo aišku, kad FN GmbH vykdė ekonominę veiklą.

8.4.2.   Valstybės ištekliai ir priskirtinumas valstybei

| (194) | Kaip minėta sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 111 punkte, viešoji parama buvo mokama tiesiogiai iš Šiaurės Reino-Vestfalijos žemės biudžeto, kaip tiesioginė dotacija bendrovei FN GmbH. Todėl Šiaurės Reino-Vestfalijos žemės suteiktos lėšos buvo finansuotos iš valstybės išteklių ir yra priskirtinos valstybei. |
| --- | --- |

(194)

Kaip minėta sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 111 punkte, viešoji parama buvo mokama tiesiogiai iš Šiaurės Reino-Vestfalijos žemės biudžeto, kaip tiesioginė dotacija bendrovei FN GmbH. Todėl Šiaurės Reino-Vestfalijos žemės suteiktos lėšos buvo finansuotos iš valstybės išteklių ir yra priskirtinos valstybei.

8.4.3.   Ekonominis pranašumas

| (195) | Siekiant įvertinti, ar valstybės priemonė yra pagalba, reikia nustatyti, ar įmonei gavėjai suteikiamas ekonominis pranašumas, kuris jai nebūtų suteiktas įprastomis rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(195)

Siekiant įvertinti, ar valstybės priemonė yra pagalba, reikia nustatyti, ar įmonei gavėjai suteikiamas ekonominis pranašumas, kuris jai nebūtų suteiktas įprastomis rinkos sąlygomis.

| (196) | Nagrinėjamuoju atveju Šiaurės Reino-Vestfalijos žemė tiesiogine dotacija skyrė viešųjų lėšų investicijoms į oro uosto infrastruktūrą paremti. Šias lėšas FN GmbH gavo kaip oro uosto valdytoja ir jos buvo skirtos investicijoms oro uoste finansuoti. Komisija atkreipia dėmesį, kad nė vienas rinkos investuotojas tokios dotacijos neskirtų be atlygio ir nesant jokių galimybių gauti grąžą. |
| --- | --- |

(196)

Nagrinėjamuoju atveju Šiaurės Reino-Vestfalijos žemė tiesiogine dotacija skyrė viešųjų lėšų investicijoms į oro uosto infrastruktūrą paremti. Šias lėšas FN GmbH gavo kaip oro uosto valdytoja ir jos buvo skirtos investicijoms oro uoste finansuoti. Komisija atkreipia dėmesį, kad nė vienas rinkos investuotojas tokios dotacijos neskirtų be atlygio ir nesant jokių galimybių gauti grąžą.

| (197) | Todėl investicijų dotacija be jokio atlygio mažinamos investicinės sąnaudos, kurias oro uostą valdanti įmonė įprastomis sąlygomis patirtų, taigi bendrovei FN GmbH suteikiamas ekonominis pranašumas. |
| --- | --- |

(197)

Todėl investicijų dotacija be jokio atlygio mažinamos investicinės sąnaudos, kurias oro uostą valdanti įmonė įprastomis sąlygomis patirtų, taigi bendrovei FN GmbH suteikiamas ekonominis pranašumas.

8.4.4.   Atrankumas

| (198) | Šiuo atveju Komisija atkreipia dėmesį, kad 2 priemonė – tai individualus schemos taikymas, kai pranašumas suteiktas ne tik Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uostui, bet ir keliems kitiems Šiaurės Reino-Vestfalijos žemėje esantiems oro uostams. Tačiau ši schema nėra bendroji priemonė, skirta visiems Šiaurės Reino-Vestfalijos žemės oro uostams, nes didesnieji oro uostai – Diuseldorfo ir Kelno arba Bonos – neatitinka šios paramos priemonės, kurią teikia žemė, kriterijų. Bet kuriuo atveju, net jeigu visi Šiaurės Reino-Vestfalijos žemės oro uostai atitiktų kriterijus, tokia sektorinė priemonė turėtų būti laikoma atrankiąja, nes ji būtų naudinga tik tam tikro regiono tam tikriems sektoriams. |
| --- | --- |

(198)

Šiuo atveju Komisija atkreipia dėmesį, kad 2 priemonė – tai individualus schemos taikymas, kai pranašumas suteiktas ne tik Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uostui, bet ir keliems kitiems Šiaurės Reino-Vestfalijos žemėje esantiems oro uostams. Tačiau ši schema nėra bendroji priemonė, skirta visiems Šiaurės Reino-Vestfalijos žemės oro uostams, nes didesnieji oro uostai – Diuseldorfo ir Kelno arba Bonos – neatitinka šios paramos priemonės, kurią teikia žemė, kriterijų. Bet kuriuo atveju, net jeigu visi Šiaurės Reino-Vestfalijos žemės oro uostai atitiktų kriterijus, tokia sektorinė priemonė turėtų būti laikoma atrankiąja, nes ji būtų naudinga tik tam tikro regiono tam tikriems sektoriams.

| (199) | Todėl 2 priemone bendrovei FN GmbH suteiktas pranašumas yra atrankusis. |
| --- | --- |

(199)

Todėl 2 priemone bendrovei FN GmbH suteiktas pranašumas yra atrankusis.

8.4.5.   Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

| (200) | Pagal Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką finansine parama iškraipoma konkurencija, jeigu ja sustiprinama įmonių padėtis, palyginti su kitomis įmonėmis (62). Paprastai, kai valstybės narės suteiktu pranašumu sustiprinama įmonės padėtis, palyginti su kitų įmonių, konkuruojančių tam tikroje Sąjungos rinkoje, padėtimi, turi būti laikoma, kad valstybių narių tarpusavio prekyba tuo pranašumu buvo paveikta (63). |
| --- | --- |

(200)

Pagal Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką finansine parama iškraipoma konkurencija, jeigu ja sustiprinama įmonių padėtis, palyginti su kitomis įmonėmis (62). Paprastai, kai valstybės narės suteiktu pranašumu sustiprinama įmonės padėtis, palyginti su kitų įmonių, konkuruojančių tam tikroje Sąjungos rinkoje, padėtimi, turi būti laikoma, kad valstybių narių tarpusavio prekyba tuo pranašumu buvo paveikta (63).

| (201) | Oro uostus valdančios įmonės, siekdamos pritraukti oro vežėjus ir paskatinti juos skraidinti naujais maršrutais iš jų oro uostų ir į jų oro uostus arba tais maršrutais skraidinti dažniau, konkuruoja Europos lygmeniu. Oro vežėjai, rinkdamiesi oro uostus, iš kurių nori pradėti skraidinti naujais maršrutais arba dažniau skraidinti esamais maršrutais, oro uostus lygina remdamiesi tokiais veiksniais kaip teikiamos oro uosto paslaugos ir susiję klientai, gyventojų skaičius arba ekonominė veikla, perpildymas, ar oro uostas pasiekiamas sausuma, mokesčių dydis ir bendros komercinės naudojimosi oro uosto infrastruktūra ir paslaugomis sąlygos (64). Bendrovei FN GmbH suteikusi finansavimą palankesnėmis negu įprastos sąlygomis, Vokietija jai sudarė sąlygas aršiau konkuruoti su kitomis oro uostus valdančiomis įmonėmis, kad pritrauktų oro vežėjus, negu ji būtų galėjusi, jeigu jai būtų tekę kapitalo sąnaudas padengti įprastomis rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(201)

Oro uostus valdančios įmonės, siekdamos pritraukti oro vežėjus ir paskatinti juos skraidinti naujais maršrutais iš jų oro uostų ir į jų oro uostus arba tais maršrutais skraidinti dažniau, konkuruoja Europos lygmeniu. Oro vežėjai, rinkdamiesi oro uostus, iš kurių nori pradėti skraidinti naujais maršrutais arba dažniau skraidinti esamais maršrutais, oro uostus lygina remdamiesi tokiais veiksniais kaip teikiamos oro uosto paslaugos ir susiję klientai, gyventojų skaičius arba ekonominė veikla, perpildymas, ar oro uostas pasiekiamas sausuma, mokesčių dydis ir bendros komercinės naudojimosi oro uosto infrastruktūra ir paslaugomis sąlygos (64). Bendrovei FN GmbH suteikusi finansavimą palankesnėmis negu įprastos sąlygomis, Vokietija jai sudarė sąlygas aršiau konkuruoti su kitomis oro uostus valdančiomis įmonėmis, kad pritrauktų oro vežėjus, negu ji būtų galėjusi, jeigu jai būtų tekę kapitalo sąnaudas padengti įprastomis rinkos sąlygomis.

| (202) | Todėl 2 priemone galėjo būti iškraipyta konkurencija ir padarytas poveikis ES vidaus prekybai. |
| --- | --- |

(202)

Todėl 2 priemone galėjo būti iškraipyta konkurencija ir padarytas poveikis ES vidaus prekybai.

8.4.6.   Išvada

| (203) | 2 priemonė yra valstybės pagalba bendrovei FN GmbH, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(203)

2 priemonė yra valstybės pagalba bendrovei FN GmbH, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

8.5.   Su iš Klėvės apskrities gauta parama susijusios pagalbos buvimas (3 priemonė)

8.5.1.   Įmonės ir ekonominės veiklos sąvoka

| (204) | Taikomi tie patys argumentai kaip ir dėl valstybei priklausančios bendrovės EEL GmbH suteiktų paskolų pagalbos pobūdžio (žr. šio sprendimo 8.3.1 skirsnį). Iš tikrųjų, įvairios 3 priemonę sudarančios priemonės buvo suteiktos 2002 m. kovo 14 d., tai yra vėliau negu buvo priimtas sprendimas Aéroports de Paris. Remiantis paskolos susitarimo 1 dalies 4 punktu, pagalbos suteikimo data yra data, kai gavėjas su Vokietijos federaline Vyriausybe sudarė oro uosto infrastruktūros pirkimo sandorį, t. y. 2002 m. kovo 14 d. |
| --- | --- |

(204)

Taikomi tie patys argumentai kaip ir dėl valstybei priklausančios bendrovės EEL GmbH suteiktų paskolų pagalbos pobūdžio (žr. šio sprendimo 8.3.1 skirsnį). Iš tikrųjų, įvairios 3 priemonę sudarančios priemonės buvo suteiktos 2002 m. kovo 14 d., tai yra vėliau negu buvo priimtas sprendimas Aéroports de Paris. Remiantis paskolos susitarimo 1 dalies 4 punktu, pagalbos suteikimo data yra data, kai gavėjas su Vokietijos federaline Vyriausybe sudarė oro uosto infrastruktūros pirkimo sandorį, t. y. 2002 m. kovo 14 d.

| (205) | Taigi Komisija daro išvadą, kad turi teisę nagrinėti 3 priemonę ir vertinti jos suderinamumą su valstybės pagalbos taisyklėmis, nes tuo metu, kai ji buvo suteikta, buvo aišku, kad FN GmbH vykdė ekonominę veiklą. |
| --- | --- |

(205)

Taigi Komisija daro išvadą, kad turi teisę nagrinėti 3 priemonę ir vertinti jos suderinamumą su valstybės pagalbos taisyklėmis, nes tuo metu, kai ji buvo suteikta, buvo aišku, kad FN GmbH vykdė ekonominę veiklą.

8.5.2.   Valstybės ištekliai ir priskirtinumas valstybei

| (206) | Parama bendrovei FN GmbH buvo suteikta tiesiogiai iš Klėvės apskrities biudžeto. Taigi 3 priemonė buvo finansuota iš valstybės išteklių ir yra priskirtina valstybei. |
| --- | --- |

(206)

Parama bendrovei FN GmbH buvo suteikta tiesiogiai iš Klėvės apskrities biudžeto. Taigi 3 priemonė buvo finansuota iš valstybės išteklių ir yra priskirtina valstybei.

8.5.3.   Ekonominis pranašumas

| (207) | Siekiant įvertinti, ar valstybės priemonė yra pagalba, reikia nustatyti, ar įmonei gavėjai suteikiamas ekonominis pranašumas, kuris jai nebūtų suteiktas įprastomis rinkos sąlygomis. Šiuo atžvilgiu Komisija privalo nagrinėti, ar Klėvės apskritis, atsisakydama vienos dalies tarpinio finansavimo, anksčiau skirto bendrovei FN GmbH, veikė kaip rinkos ekonomikos investuotojas. |
| --- | --- |

(207)

Siekiant įvertinti, ar valstybės priemonė yra pagalba, reikia nustatyti, ar įmonei gavėjai suteikiamas ekonominis pranašumas, kuris jai nebūtų suteiktas įprastomis rinkos sąlygomis. Šiuo atžvilgiu Komisija privalo nagrinėti, ar Klėvės apskritis, atsisakydama vienos dalies tarpinio finansavimo, anksčiau skirto bendrovei FN GmbH, veikė kaip rinkos ekonomikos investuotojas.

| (208) | Rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas vadovaujasi pelno lūkesčiais (65). Rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio investuotojo principas paprastai laikomas pritaikytu, kai įmonės struktūra ir ateities perspektyvos leidžia tikėtis įprasto pelno, išmokamo dividendais arba didinančio kapitalą, palyginti su panašia privačia įmone per tam tikrą laiką. |
| --- | --- |

(208)

Rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas vadovaujasi pelno lūkesčiais (65). Rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio investuotojo principas paprastai laikomas pritaikytu, kai įmonės struktūra ir ateities perspektyvos leidžia tikėtis įprasto pelno, išmokamo dividendais arba didinančio kapitalą, palyginti su panašia privačia įmone per tam tikrą laiką.

| (209) | Šiuo nagrinėjamuoju atveju Klėvės apskritis bendrovei FN GmbH suteikė [4–10] mln. EUR nulinių palūkanų paskolą ir, negaudama jokio kito atlygio, atsisakė reikalauti, kad bendrovė FN GmbH grąžintų dalį, kurios vertė – [2–5] mln. EUR. Faktiškai, šiuo paskutiniu sprendimu buvo įgyvendinta paties paskolos susitarimo 4 dalies 1 punkto sąlyga, kad šios dalies nereikės grąžinti, jeigu bus pasiektas tikslas sukurti 350 darbo vietų. Taigi Komisija pažymi, kad nė vienas rinkos investuotojas nesuteiktų nulinių palūkanų paskolos ir neatsisakytų didelės dalies paskolos grąžinimo be jokio atlygio. |
| --- | --- |

(209)

Šiuo nagrinėjamuoju atveju Klėvės apskritis bendrovei FN GmbH suteikė [4–10] mln. EUR nulinių palūkanų paskolą ir, negaudama jokio kito atlygio, atsisakė reikalauti, kad bendrovė FN GmbH grąžintų dalį, kurios vertė – [2–5] mln. EUR. Faktiškai, šiuo paskutiniu sprendimu buvo įgyvendinta paties paskolos susitarimo 4 dalies 1 punkto sąlyga, kad šios dalies nereikės grąžinti, jeigu bus pasiektas tikslas sukurti 350 darbo vietų. Taigi Komisija pažymi, kad nė vienas rinkos investuotojas nesuteiktų nulinių palūkanų paskolos ir neatsisakytų didelės dalies paskolos grąžinimo be jokio atlygio.

| (210) | Be to, atliekant rinkos ekonomikos investuotojo vertinimą nereikėtų atsižvelgti į jokį teigiamą poveikį regiono, kuriame yra oro uostas, ekonomikai, įskaitant ir darbo vietų sukūrimo sąlygą, nes vertindama, ar nagrinėjamoji priemonė yra pagalba, Komisija atsižvelgia į tai, ar „panašiomis aplinkybėmis privatus veiklos vykdytojas, atsižvelgęs į rentabilumo perspektyvas ir atmetęs bet kokius socialinio pobūdžio, regioninės politikos ir sektorinius motyvus, būtų suteikęs tokį patį finansavimą“ (66). Nagrinėjamuoju atveju vienintelė atsvara atsisakymui reikalauti vykdyti grąžinimo prievolę buvo reikalavimas sukurti tam tikrą skaičių darbo vietų. Tačiau vertinant rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principą į darbo vietų sukūrimą neturėtų būti atsižvelgiama. Kitaip sakant, nė vienas rinkos ekonomikos investuotojas nesutiktų atsisakyti reikalauti, kad būtų grąžinti [2–5] mln. EUR, remdamasis tuo, kad regione bus sukurta darbo vietų. |
| --- | --- |

(210)

Be to, atliekant rinkos ekonomikos investuotojo vertinimą nereikėtų atsižvelgti į jokį teigiamą poveikį regiono, kuriame yra oro uostas, ekonomikai, įskaitant ir darbo vietų sukūrimo sąlygą, nes vertindama, ar nagrinėjamoji priemonė yra pagalba, Komisija atsižvelgia į tai, ar „panašiomis aplinkybėmis privatus veiklos vykdytojas, atsižvelgęs į rentabilumo perspektyvas ir atmetęs bet kokius socialinio pobūdžio, regioninės politikos ir sektorinius motyvus, būtų suteikęs tokį patį finansavimą“ (66). Nagrinėjamuoju atveju vienintelė atsvara atsisakymui reikalauti vykdyti grąžinimo prievolę buvo reikalavimas sukurti tam tikrą skaičių darbo vietų. Tačiau vertinant rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principą į darbo vietų sukūrimą neturėtų būti atsižvelgiama. Kitaip sakant, nė vienas rinkos ekonomikos investuotojas nesutiktų atsisakyti reikalauti, kad būtų grąžinti [2–5] mln. EUR, remdamasis tuo, kad regione bus sukurta darbo vietų.

| (211) | Taigi dėl to, kad Klėvės apskrities suteikta paskola buvo nepalūkaninė ir atsisakyta reikalauti ją grąžinti, oro uosto valdytojo išlaidos, kurias jis paprastai patirtų, sumažėjo, vadinasi, bendrovei FN GmbH suteiktas pranašumas, kuris įprastomis rinkos sąlygomis nebūtų suteiktas. |
| --- | --- |

(211)

Taigi dėl to, kad Klėvės apskrities suteikta paskola buvo nepalūkaninė ir atsisakyta reikalauti ją grąžinti, oro uosto valdytojo išlaidos, kurias jis paprastai patirtų, sumažėjo, vadinasi, bendrovei FN GmbH suteiktas pranašumas, kuris įprastomis rinkos sąlygomis nebūtų suteiktas.

8.5.4.   Atrankumas

| (212) | Šis pranašumas buvo suteiktas tik bendrovei FN GmbH. Kadangi viešasis finansavimas buvo skirtas vienintelei įmonei, pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį jis yra atrankusis. |
| --- | --- |

(212)

Šis pranašumas buvo suteiktas tik bendrovei FN GmbH. Kadangi viešasis finansavimas buvo skirtas vienintelei įmonei, pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį jis yra atrankusis.

8.5.5.   Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

| (213) | Taikomi tie patys argumentai kaip ir pirmiau išdėstytieji dėl konkurencijos iškraipymo ir poveikio prekybai (žr. 8.4.5 skirsnį). |
| --- | --- |

(213)

Taikomi tie patys argumentai kaip ir pirmiau išdėstytieji dėl konkurencijos iškraipymo ir poveikio prekybai (žr. 8.4.5 skirsnį).

8.5.6.   Išvada

| (214) | Dėl pirmiau išdėstytų priežasčių Komisija laikosi nuomonės, kad Klėvės apskrities suteiktos viešosios lėšos, skirtos bendrovei FN GmbH sudarant susitarimą dėl dalies oro uosto nekilnojamojo turto įsigijimo išlaidų tarpinio finansavimo, yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(214)

Dėl pirmiau išdėstytų priežasčių Komisija laikosi nuomonės, kad Klėvės apskrities suteiktos viešosios lėšos, skirtos bendrovei FN GmbH sudarant susitarimą dėl dalies oro uosto nekilnojamojo turto įsigijimo išlaidų tarpinio finansavimo, yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

8.6.   Su bendrovės EEL GmbH iš Klėvės apskrities ir Vėcės savivaldybės gauta parama susijusios pagalbos buvimas (4 priemonė)

8.6.1.   Įmonės ir ekonominės veiklos sąvoka

| (215) | Vokietija tvirtina, kad EEL GmbH yra specialioji įmonė, kurios tikslas – sudaryti sąlygas veiksmingam ir ekonomiškam lėšų nukreipimui bendrovei FN GmbH. |
| --- | --- |

(215)

Vokietija tvirtina, kad EEL GmbH yra specialioji įmonė, kurios tikslas – sudaryti sąlygas veiksmingam ir ekonomiškam lėšų nukreipimui bendrovei FN GmbH.

| (216) | Kaip nustatyta 25 konstatuojamojoje dalyje, bendrovę EEL GmbH Klėvės apskritis ir Vėcės savivaldybė įsteigė oro uosto nekilnojamajam turtui valdyti iki jo privatizavimo. Todėl bendrovė EEL GmbH dalyvavo teikiant paskolas bendrovei FN GmbH. Paskolų teikimas trečiosioms šalims jau savaime yra ekonominė veikla. Todėl, kai bendrovei EEL GmbH buvo suteiktos įvairios priemonės, sudarančios 4 priemonę, ji vykdė ekonominę veiklą. |
| --- | --- |

(216)

Kaip nustatyta 25 konstatuojamojoje dalyje, bendrovę EEL GmbH Klėvės apskritis ir Vėcės savivaldybė įsteigė oro uosto nekilnojamajam turtui valdyti iki jo privatizavimo. Todėl bendrovė EEL GmbH dalyvavo teikiant paskolas bendrovei FN GmbH. Paskolų teikimas trečiosioms šalims jau savaime yra ekonominė veikla. Todėl, kai bendrovei EEL GmbH buvo suteiktos įvairios priemonės, sudarančios 4 priemonę, ji vykdė ekonominę veiklą.

| (217) | Remiantis SESV 101 straipsniu, sąvoka „įmonė“ apima bet kurį ūkinę veiklą vykdantį subjektą, neatsižvelgiant į jo teisinį statusą ar finansavimo būdus. EEL GmbH veikia tik kaip specialioji valdžios institucijų įmonė ir, būdama tokia, ekonominės veiklos nevykdo, nes jos vienintelė paskirtis – sutelkti dviejų valdžios institucijų išteklius siekiant finansuoti oro uostų plėtrą. |
| --- | --- |

(217)

Remiantis SESV 101 straipsniu, sąvoka „įmonė“ apima bet kurį ūkinę veiklą vykdantį subjektą, neatsižvelgiant į jo teisinį statusą ar finansavimo būdus. EEL GmbH veikia tik kaip specialioji valdžios institucijų įmonė ir, būdama tokia, ekonominės veiklos nevykdo, nes jos vienintelė paskirtis – sutelkti dviejų valdžios institucijų išteklius siekiant finansuoti oro uostų plėtrą.

| (218) | Kadangi pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį įvykdyti ne visi kriterijai, Komisija mano, kad 4 priemonė nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(218)

Kadangi pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį įvykdyti ne visi kriterijai, Komisija mano, kad 4 priemonė nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

| (219) | NET jeigu bendrovę EEL GmbH reikėtų laikyti įmone, kuriai visą laikotarpį, kurį buvo teikiamos priemonės, sudariusios 4 priemonę, buvo taikoma ES konkurencijos teisė (bet taip nebuvo), Komisijos vertinimo išvada būtų tokia pati – 4 priemonė nėra valstybės pagalba, kaip įrodyta tolesniuose skirsniuose. |
| --- | --- |

(219)

NET jeigu bendrovę EEL GmbH reikėtų laikyti įmone, kuriai visą laikotarpį, kurį buvo teikiamos priemonės, sudariusios 4 priemonę, buvo taikoma ES konkurencijos teisė (bet taip nebuvo), Komisijos vertinimo išvada būtų tokia pati – 4 priemonė nėra valstybės pagalba, kaip įrodyta tolesniuose skirsniuose.

8.6.2.   Valstybės ištekliai ir priskirtinumas valstybei

| (220) | Iš savo akcininkių bendrovė EEL GmbH gavo visą kapitalą, likvidumo paramą ir kapitalo injekcijas (tai sudaro 4 priemonę), o akcininkės šias priemones finansavo iš savo atitinkamo biudžeto. 4 priemonę taip pat sudaro Vėcės savivaldybės suteikta 100 % garantija, daranti poveikį savivaldybės biudžetui. Todėl visos 4 priemonę sudarančios priemonės buvo finansuotos dviejų vietos valdžios institucijų, kurios, be to, nusprendė suteikti šias įvairias priemones, iš biudžeto išteklių. |
| --- | --- |

(220)

Iš savo akcininkių bendrovė EEL GmbH gavo visą kapitalą, likvidumo paramą ir kapitalo injekcijas (tai sudaro 4 priemonę), o akcininkės šias priemones finansavo iš savo atitinkamo biudžeto. 4 priemonę taip pat sudaro Vėcės savivaldybės suteikta 100 % garantija, daranti poveikį savivaldybės biudžetui. Todėl visos 4 priemonę sudarančios priemonės buvo finansuotos dviejų vietos valdžios institucijų, kurios, be to, nusprendė suteikti šias įvairias priemones, iš biudžeto išteklių.

| (221) | Todėl 4 priemonė buvo finansuota iš valstybės išteklių ir yra priskirtina valstybei. |
| --- | --- |

(221)

Todėl 4 priemonė buvo finansuota iš valstybės išteklių ir yra priskirtina valstybei.

8.6.3.   Ekonominis pranašumas

| (222) | Siekiant įvertinti, ar valstybės priemonė yra pagalba, reikia nustatyti, ar įmonei gavėjai suteikiamas ekonominis pranašumas, kuris jai nebūtų suteiktas įprastomis rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(222)

Siekiant įvertinti, ar valstybės priemonė yra pagalba, reikia nustatyti, ar įmonei gavėjai suteikiamas ekonominis pranašumas, kuris jai nebūtų suteiktas įprastomis rinkos sąlygomis.

| (223) | Šiuo atžvilgiu Komisija privalo išnagrinėti, ar Klėvės apskritis ir Vėcės savivaldybė veikė taip, kaip tokiomis pat aplinkybėmis bendrovei EEL GmbH teikdami kapitalo priemones, garantijas, paskolas ir pratęsdami paskolų grąžinimo terminus – tai sudarė 4 priemonę – veiktų apdairūs pelno siekiantys rinkos ekonomikos veiklos vykdytojai (67). |
| --- | --- |

(223)

Šiuo atžvilgiu Komisija privalo išnagrinėti, ar Klėvės apskritis ir Vėcės savivaldybė veikė taip, kaip tokiomis pat aplinkybėmis bendrovei EEL GmbH teikdami kapitalo priemones, garantijas, paskolas ir pratęsdami paskolų grąžinimo terminus – tai sudarė 4 priemonę – veiktų apdairūs pelno siekiantys rinkos ekonomikos veiklos vykdytojai (67).

| (224) | Pirmiausia svarbu nepamiršti, kaip konstatuota 8.3.2 skirsnyje, kad bendrovė EEL GmbH yra specialiosios paskirties įmonė, kurią įsteigė dvi viešosios akcininkės siekdamos valdyti Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uosto nekilnojamąjį turtą ir kuri nuo 2003 m. naudojama tik to oro uosto finansavimo tikslais. Tai patvirtina ir faktas, kad 2003 m. balandžio 10 ir 11 d. visuotiniame susirinkime (vykdytame raštu) šios dvi viešosios akcininkės nustatė, kad nauja bendrovės EEL GmbH finansavimo veikla yra griežtai tik investicijos į Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uostą. Šis tikslas atitinka bendrovės EEL GmbH paskirtį, nustatytą jos 1999 m. gruodžio 16 d. steigimo akto (vok. Gesellschaftsvertrag) 2 straipsnyje (68). Be to, kaip jau paaiškinta 153 konstatuojamojoje dalyje, EEL GmbH neturi direktorių valdybos. Abu valdantieji direktoriai yra viešojo sektoriaus subjektų atstovai. Vienas bendrovės valdantysis direktorius yra Klėvės apskrities valdytojas, kitas – Vėcės savivaldybės meras. Beje, EEL GmbH neturi nuolatinių darbuotojų, ją valdo vienas Klėvės apskričiai dirbantis valstybės pareigūnas. Iš to matyti, kad bet kokį bendrovės EEL GmbH priimtą sprendimą iš tikrųjų priima viešųjų akcininkių atstovai, ne tik dirbantys valdžios institucijose, bet ir vykdantys įmonės kasdienį valdymą. Tai patvirtina, kad nagrinėjamosios priemonės yra priskirtinos viešosioms akcininkėms. |
| --- | --- |

(224)

Pirmiausia svarbu nepamiršti, kaip konstatuota 8.3.2 skirsnyje, kad bendrovė EEL GmbH yra specialiosios paskirties įmonė, kurią įsteigė dvi viešosios akcininkės siekdamos valdyti Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uosto nekilnojamąjį turtą ir kuri nuo 2003 m. naudojama tik to oro uosto finansavimo tikslais. Tai patvirtina ir faktas, kad 2003 m. balandžio 10 ir 11 d. visuotiniame susirinkime (vykdytame raštu) šios dvi viešosios akcininkės nustatė, kad nauja bendrovės EEL GmbH finansavimo veikla yra griežtai tik investicijos į Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uostą. Šis tikslas atitinka bendrovės EEL GmbH paskirtį, nustatytą jos 1999 m. gruodžio 16 d. steigimo akto (vok. Gesellschaftsvertrag) 2 straipsnyje (68). Be to, kaip jau paaiškinta 153 konstatuojamojoje dalyje, EEL GmbH neturi direktorių valdybos. Abu valdantieji direktoriai yra viešojo sektoriaus subjektų atstovai. Vienas bendrovės valdantysis direktorius yra Klėvės apskrities valdytojas, kitas – Vėcės savivaldybės meras. Beje, EEL GmbH neturi nuolatinių darbuotojų, ją valdo vienas Klėvės apskričiai dirbantis valstybės pareigūnas. Iš to matyti, kad bet kokį bendrovės EEL GmbH priimtą sprendimą iš tikrųjų priima viešųjų akcininkių atstovai, ne tik dirbantys valdžios institucijose, bet ir vykdantys įmonės kasdienį valdymą. Tai patvirtina, kad nagrinėjamosios priemonės yra priskirtinos viešosioms akcininkėms.

| (225) | Rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principą taikant 4 priemonei, būtina deramai atsižvelgti į tai, kad šių finansinių priemonių gavėja yra specialiosios paskirties įmonė, įsteigta subjektų, teikiančių 4 priemonę, ir šiems subjektams priklausanti, ir kad ši įmonė naudojama tik tiksliai apibrėžtam šių subjektų tikslui siekti. Be to, šiomis aplinkybėmis būtina deramai atsižvelgti į patį tikslą, kuriam siekti specialiosios paskirties įmonė naudojama ir veikia. |
| --- | --- |

(225)

Rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principą taikant 4 priemonei, būtina deramai atsižvelgti į tai, kad šių finansinių priemonių gavėja yra specialiosios paskirties įmonė, įsteigta subjektų, teikiančių 4 priemonę, ir šiems subjektams priklausanti, ir kad ši įmonė naudojama tik tiksliai apibrėžtam šių subjektų tikslui siekti. Be to, šiomis aplinkybėmis būtina deramai atsižvelgti į patį tikslą, kuriam siekti specialiosios paskirties įmonė naudojama ir veikia.

| (226) | Specialiosios paskirties įmones paprastai įvairiomis aplinkybėmis steigia ir naudoja privačios įmonės. Galima aplinkybė, kai naudojamos specialiosios paskirties įmonės, – tai atvejai, kai dvi savarankiškos įmonės įsteigia bendrąją įmonę konkrečiam projektui plėtoti arba konkrečiai veiklai vykdyti ar funkcijai atlikti (pavyzdžiui, moksliniams tyrimams ir plėtrai, gamybai, platinimui) (69) kiekvienos iš abiejų įmonių naudai. Todėl specialiosios paskirties įmonė yra teisinis darinys, kuriam išteklius (finansavimą, darbuotojus, turtą ir kt.), kurie reikalingi jų bendram projektui įgyvendinti, funkcijai atlikti ar veiklai vykdyti ir kuriuos naudodamos jos įgyvendina šį bendrą projektą arba atlieka šią bendrą funkciją ar vykdo veiklą, skiria abi įmonės. Tam tikromis aplinkybėmis, pavyzdžiui, kai specialiosios paskirties įmonės funkcija – tik gamyba arba moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra, ji gauna finansavimą savo patronuojančiųjų bendrovių vardu ir pati savaime negeneruoja pelno, kurį būtų galima perskirstyti akcininkams, pavyzdžiui, dividendų forma. Užuot generavusi tokį pelną, ji padeda vykdyti operacijas, kurios jos patronuojančiosioms bendrovėms atrodo būtinos siekiant jų tikslų. |
| --- | --- |

(226)

Specialiosios paskirties įmones paprastai įvairiomis aplinkybėmis steigia ir naudoja privačios įmonės. Galima aplinkybė, kai naudojamos specialiosios paskirties įmonės, – tai atvejai, kai dvi savarankiškos įmonės įsteigia bendrąją įmonę konkrečiam projektui plėtoti arba konkrečiai veiklai vykdyti ar funkcijai atlikti (pavyzdžiui, moksliniams tyrimams ir plėtrai, gamybai, platinimui) (69) kiekvienos iš abiejų įmonių naudai. Todėl specialiosios paskirties įmonė yra teisinis darinys, kuriam išteklius (finansavimą, darbuotojus, turtą ir kt.), kurie reikalingi jų bendram projektui įgyvendinti, funkcijai atlikti ar veiklai vykdyti ir kuriuos naudodamos jos įgyvendina šį bendrą projektą arba atlieka šią bendrą funkciją ar vykdo veiklą, skiria abi įmonės. Tam tikromis aplinkybėmis, pavyzdžiui, kai specialiosios paskirties įmonės funkcija – tik gamyba arba moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra, ji gauna finansavimą savo patronuojančiųjų bendrovių vardu ir pati savaime negeneruoja pelno, kurį būtų galima perskirstyti akcininkams, pavyzdžiui, dividendų forma. Užuot generavusi tokį pelną, ji padeda vykdyti operacijas, kurios jos patronuojančiosioms bendrovėms atrodo būtinos siekiant jų tikslų.

| (227) | Todėl aišku, kad, kai dvi savarankiškos privačios įmonės įsteigia ir naudoja specialiosios paskirties įmonę siekdamos aiškiai apibrėžto tikslo ir skiria jai lėšų, jos šias lėšas skiria nebūtinai tam, kad gautų finansinės grąžos dividendų ar mokamų palūkanų forma, kaip tai darytų investuotojas ar bankas. Užuot tai dariusios, jos skiria šias lėšas, kad būtų pasiektas tikslas, dėl kurio specialiosios paskirties įmonė naudojama. |
| --- | --- |

(227)

Todėl aišku, kad, kai dvi savarankiškos privačios įmonės įsteigia ir naudoja specialiosios paskirties įmonę siekdamos aiškiai apibrėžto tikslo ir skiria jai lėšų, jos šias lėšas skiria nebūtinai tam, kad gautų finansinės grąžos dividendų ar mokamų palūkanų forma, kaip tai darytų investuotojas ar bankas. Užuot tai dariusios, jos skiria šias lėšas, kad būtų pasiektas tikslas, dėl kurio specialiosios paskirties įmonė naudojama.

| (228) | Turint omenyje šiuos svarstymus, Klėvės apskrities ir Vėcės savivaldybės veiksmai bendrovės EEL GmbH atžvilgiu turėtų būti analizuojami atsižvelgiant į tai, kad šios dvi valdžios institucijos yra vienintelės bendrovės EEL GmbH akcininkės, ir į išskirtinį tikslą, bendrovei EEL GmbH nustatytą 2003 m., t. y. bendrovei FN GmbH suteikti įvairias paskolas ir pratęsti paskolų grąžinimo terminą – tai sudaro 1 priemonę. Šiuo atžvilgiu reikėtų nepamiršti, kad įvairios 1 priemonę sudarančios priemonės, kaip nurodyta 8.3.2 skirsnyje, aiškiai priskirtinos Klėvės apskričiai ir Vėcės savivaldybei. Kitaip sakant, abi valdžios institucijos parengė ir nusprendė įgyvendinti 1 priemonę, taigi tuo tikslu jos nusprendė naudotis bendrove EEL GmbH. |
| --- | --- |

(228)

Turint omenyje šiuos svarstymus, Klėvės apskrities ir Vėcės savivaldybės veiksmai bendrovės EEL GmbH atžvilgiu turėtų būti analizuojami atsižvelgiant į tai, kad šios dvi valdžios institucijos yra vienintelės bendrovės EEL GmbH akcininkės, ir į išskirtinį tikslą, bendrovei EEL GmbH nustatytą 2003 m., t. y. bendrovei FN GmbH suteikti įvairias paskolas ir pratęsti paskolų grąžinimo terminą – tai sudaro 1 priemonę. Šiuo atžvilgiu reikėtų nepamiršti, kad įvairios 1 priemonę sudarančios priemonės, kaip nurodyta 8.3.2 skirsnyje, aiškiai priskirtinos Klėvės apskričiai ir Vėcės savivaldybei. Kitaip sakant, abi valdžios institucijos parengė ir nusprendė įgyvendinti 1 priemonę, taigi tuo tikslu jos nusprendė naudotis bendrove EEL GmbH.

| (229) | Todėl, 4 priemonei taikant rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principą, reikėtų pradėti nuo to, kad Klėvės apskritis ir Vėcės savivaldybė nusprendė įgyvendinti 1 priemonę ir tuo tikslu naudoti bendrovę EEL GmbH. Aktualus Komisijos nagrinėtinas klausimas toks: jeigu du spėjami rinkos ekonomikos veiklos vykdytojai nusprendė įgyvendinti tokias priemones kaip 1 priemonę sudarančios priemonės, ar šiam tikslui siekti jie turėtų naudoti tokią specialiosios paskirties įmonę kaip EEL GmbH ir parūpinti jai panašų finansavimą į tą, kuris gaunamas įgyvendinant 4 priemonę? |
| --- | --- |

(229)

Todėl, 4 priemonei taikant rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principą, reikėtų pradėti nuo to, kad Klėvės apskritis ir Vėcės savivaldybė nusprendė įgyvendinti 1 priemonę ir tuo tikslu naudoti bendrovę EEL GmbH. Aktualus Komisijos nagrinėtinas klausimas toks: jeigu du spėjami rinkos ekonomikos veiklos vykdytojai nusprendė įgyvendinti tokias priemones kaip 1 priemonę sudarančios priemonės, ar šiam tikslui siekti jie turėtų naudoti tokią specialiosios paskirties įmonę kaip EEL GmbH ir parūpinti jai panašų finansavimą į tą, kuris gaunamas įgyvendinant 4 priemonę?

| (230) | Šiomis aplinkybėmis tai, kad bendrovės EEL GmbH akcininkės jai suteikė tam tikras paskolas, kurių palūkanų normos yra mažesnės negu įprastos rinkos normos, kad garantija buvo suteikta nemokamai arba kad kapitalas buvo suteiktas aiškiai nesitikint finansinės grąžos, nebūtinai verčia daryti išvadą, kad Klėvės apskritis ir Vėcės savivaldybė bendrovės EEL GmbH atžvilgiu neveikė taip, kaip būtų veikę rinkos ekonomikos veiklos vykdytojai. Svarbus klausimas veikiau yra šis: ar bendrovei EEL GmbH pagal 4 priemonę skirtas finansavimas yra pagrįstas rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo požiūriu, atsižvelgiant į tikslą, kurio siekia EEL GmbH akcininkės, t. y. įgyvendinti 1 priemonę. |
| --- | --- |

(230)

Šiomis aplinkybėmis tai, kad bendrovės EEL GmbH akcininkės jai suteikė tam tikras paskolas, kurių palūkanų normos yra mažesnės negu įprastos rinkos normos, kad garantija buvo suteikta nemokamai arba kad kapitalas buvo suteiktas aiškiai nesitikint finansinės grąžos, nebūtinai verčia daryti išvadą, kad Klėvės apskritis ir Vėcės savivaldybė bendrovės EEL GmbH atžvilgiu neveikė taip, kaip būtų veikę rinkos ekonomikos veiklos vykdytojai. Svarbus klausimas veikiau yra šis: ar bendrovei EEL GmbH pagal 4 priemonę skirtas finansavimas yra pagrįstas rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo požiūriu, atsižvelgiant į tikslą, kurio siekia EEL GmbH akcininkės, t. y. įgyvendinti 1 priemonę.

| (231) | Du apdairūs rinkos ekonomikos veiklos vykdytojai, siekiantys to pat tikslo kaip ir EEL GmbH viešosios akcininkės, iš esmės turėtų dvi galimybes: įsteigti specialiosios paskirties įmonę, panašią į EEL GmbH (1 galimybė) arba teikti paskolas tiesiogiai FN GmbH be specialiosios įmonės (2 galimybė). Racionalus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas nesvarstytų jokios kitos galimybės, pavyzdžiui, naudotis privačių finansinių tarpininkų, kurie imtų mokestį už tokios paslaugos teikimą, paslaugomis. Pasirinkus šią galimybę dėl šių mokesčių padidėtų lėšų nukreipimo bendrovei FN GmbH išlaidos. |
| --- | --- |

(231)

Du apdairūs rinkos ekonomikos veiklos vykdytojai, siekiantys to pat tikslo kaip ir EEL GmbH viešosios akcininkės, iš esmės turėtų dvi galimybes: įsteigti specialiosios paskirties įmonę, panašią į EEL GmbH (1 galimybė) arba teikti paskolas tiesiogiai FN GmbH be specialiosios įmonės (2 galimybė). Racionalus rinkos ekonomikos veiklos vykdytojas nesvarstytų jokios kitos galimybės, pavyzdžiui, naudotis privačių finansinių tarpininkų, kurie imtų mokestį už tokios paslaugos teikimą, paslaugomis. Pasirinkus šią galimybę dėl šių mokesčių padidėtų lėšų nukreipimo bendrovei FN GmbH išlaidos.

| (232) | Komisija atkreipia dėmesį, kad viešosios akcininkės, priimdamos sprendimą pačioms finansuoti EEL GmbH, o ne samdyti finansinius tarpininkus, savo finansinę poziciją apribojo iki tokios, kurios būtinai reikėjo bendrovei FN GmbH finansuoti pagal 1 priemonę:






  a) | lėšų, kurias viešosios akcininkės iki 2010 m. skyrė tiesiogiai bendrovei EEL GmbH, dydis ([20–40] mln. EUR (70)) buvo proporcingas sumoms, kurias bendrovė FN GmbH pasiskolino iš bendrovės EEL GmbH ([20–40] mln. EUR (71)); |
| --- | --- | --- |

(232)

Komisija atkreipia dėmesį, kad viešosios akcininkės, priimdamos sprendimą pačioms finansuoti EEL GmbH, o ne samdyti finansinius tarpininkus, savo finansinę poziciją apribojo iki tokios, kurios būtinai reikėjo bendrovei FN GmbH finansuoti pagal 1 priemonę:

a)

lėšų, kurias viešosios akcininkės iki 2010 m. skyrė tiesiogiai bendrovei EEL GmbH, dydis ([20–40] mln. EUR (70)) buvo proporcingas sumoms, kurias bendrovė FN GmbH pasiskolino iš bendrovės EEL GmbH ([20–40] mln. EUR (71));

| b) | bendrovės EEL GmbH finansavimo sąlygos (data, suma ir grąžinimo terminas) buvo suderintos su bendrovės FN GmbH finansavimu, kurį skyrė bendrovė EEL GmbH:








  Suma (mln. EUR) | Bendrovės EEL GmbH bendrovei FN GmbH suteiktos paskolos susitarimo data | Viešųjų priemonių, kurias Vokietija suteikė bendrovei EEL GmbH, data | Suma (mln. EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| [11–20] | 2003 4 11 | 2003 4 11 | [5–15] (+ [2–5], gautus iš banko paskolos 2003 m. gegužės 2 d.) |
| [2–5] | 2004 6 17 | 2004 6 16 | [2–5] |
| [2–5] | 2004 7 28 | 2004 7 28 | [2–5] |
| Paskolos grąžinimas atidėtas iki 2010 12 31 | 2005 7 1 | 2005 7 1 | Paskolos grąžinimas atidėtas iki 2010 12 31 ir pakeista skolos struktūra |
| Paskolos grąžinimas atidėtas iki 2016 12 31 | 2010 11 29 | 2010 11 29 | Paskolos grąžinimas atidėtas iki 2016 12 31 |

b)

bendrovės EEL GmbH finansavimo sąlygos (data, suma ir grąžinimo terminas) buvo suderintos su bendrovės FN GmbH finansavimu, kurį skyrė bendrovė EEL GmbH:

Suma (mln. EUR)

Bendrovės EEL GmbH bendrovei FN GmbH suteiktos paskolos susitarimo data

Viešųjų priemonių, kurias Vokietija suteikė bendrovei EEL GmbH, data

Suma (mln. EUR)

[11–20]

2003 4 11

2003 4 11

[5–15] (+ [2–5], gautus iš banko paskolos 2003 m. gegužės 2 d.)

[2–5]

2004 6 17

2004 6 16

[2–5]

[2–5]

2004 7 28

2004 7 28

[2–5]

Paskolos grąžinimas atidėtas iki 2010 12 31

2005 7 1

2005 7 1

Paskolos grąžinimas atidėtas iki 2010 12 31 ir pakeista skolos struktūra

Paskolos grąžinimas atidėtas iki 2016 12 31

2010 11 29

2010 11 29

Paskolos grąžinimas atidėtas iki 2016 12 31

| c) | bendrovės EEL GmbH balanse nėra materialaus turto, išskyrus jos reikalavimus FN GmbH atžvilgiu. Iš su FN GmbH susijusios finansinės veiklos gautas (mažas) pelnas įtrauktas tik į EEL GmbH apskaitą, tačiau jis nenurodytas jokiais grynaisiais pinigais ar likvidumo lėšomis, nes FN GmbH savo skolos bendrovei EEL GmbH negrąžino; |
| --- | --- |

c)

bendrovės EEL GmbH balanse nėra materialaus turto, išskyrus jos reikalavimus FN GmbH atžvilgiu. Iš su FN GmbH susijusios finansinės veiklos gautas (mažas) pelnas įtrauktas tik į EEL GmbH apskaitą, tačiau jis nenurodytas jokiais grynaisiais pinigais ar likvidumo lėšomis, nes FN GmbH savo skolos bendrovei EEL GmbH negrąžino;

| d) | iš tikrųjų, atsižvelgiant į EEL GmbH strategiją finansuoti bendrovę FN GmbH, šiomis palūkanomis norima tik sudaryti sąlygas bendrovei EEL GmbH išlyginti sumas ir mokėti viešųjų akcininkių ir [banko] paskolų, kurių grąžinimas atidėtas, palūkanas, ir tai matyti iš EEL GmbH visuotinio susirinkimo protokolo; |
| --- | --- |

d)

iš tikrųjų, atsižvelgiant į EEL GmbH strategiją finansuoti bendrovę FN GmbH, šiomis palūkanomis norima tik sudaryti sąlygas bendrovei EEL GmbH išlyginti sumas ir mokėti viešųjų akcininkių ir [banko] paskolų, kurių grąžinimas atidėtas, palūkanas, ir tai matyti iš EEL GmbH visuotinio susirinkimo protokolo;

| e) | todėl EEL GmbH negali savo dviem akcininkėms ir [bankui] mokėti atlygio, kol FN GmbH bendrovei EEL GmbH negrąžino paskolų ir nesumokėjo mokėtinų palūkanų. Tai reiškia, kad EEL GmbH negali verstis jokia kita ekonomine veikla, kaip teigė Vokietija. |
| --- | --- |

e)

todėl EEL GmbH negali savo dviem akcininkėms ir [bankui] mokėti atlygio, kol FN GmbH bendrovei EEL GmbH negrąžino paskolų ir nesumokėjo mokėtinų palūkanų. Tai reiškia, kad EEL GmbH negali verstis jokia kita ekonomine veikla, kaip teigė Vokietija.

| (233) | Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad pasirinkusios 1 galimybę abi akcininkės laikėsi savo nustatyto tikslo bendrovės EEL GmbH išteklius skirti tik bendrovei FN GmbH finansuoti. |
| --- | --- |

(233)

Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad pasirinkusios 1 galimybę abi akcininkės laikėsi savo nustatyto tikslo bendrovės EEL GmbH išteklius skirti tik bendrovei FN GmbH finansuoti.

| (234) | Be to, Komisija mano, kad pasirinkus 1 galimybę tokios specialiosios paskirties įmonės kaip EEL GmbH administravimo ir valdymo išlaidos sumažinamos giežtai iki minimumo (neimobilizuotas joks turtas, išskyrus reikalavimai bendrovės FN GmbH atžvilgiu, nėra nuolatinių darbuotojų ir vadovybės, beveik nėra veiklos sąnaudų, nėra finansinių sąnaudų, išskyrus [banko] suteiktos paskolos grąžinimą). Šiuos faktus dar labiau patvirtina tai, kad, kai abi akcininkės nusprendė įgyvendinti 1 priemonę, EEL GmbH jau buvo įsteigta, tik nevykdė jokios veiklos, todėl jos nereikėjo steigti ex nihilo. Pasirinkus specialiosios paskirties įmonę taip pat palengvėjo finansinių sandorių su trečiosiomis šalimis (pavyzdžiui, FN GmbH arba privačiu banku) valdymas, kartu buvo maksimaliai sumažintos abiejų akcininkių tarpusavio sandorių išlaidos. Ir priešingai, pasirinkus 2 galimybę būtų prireikę dvigubų struktūrų bendrovei FN GmbH remti, dėl to būtų padidėjusios lėšų nukreipimo bendrovei FN GmbH administravimo ir teisinės išlaidos (pavyzdžiui, būtų reikėję dubliuoti teisines sutartis) ir tai galbūt būtų turėję poveikį projekto priežiūros ir koordinavimo kokybei. |
| --- | --- |

(234)

Be to, Komisija mano, kad pasirinkus 1 galimybę tokios specialiosios paskirties įmonės kaip EEL GmbH administravimo ir valdymo išlaidos sumažinamos giežtai iki minimumo (neimobilizuotas joks turtas, išskyrus reikalavimai bendrovės FN GmbH atžvilgiu, nėra nuolatinių darbuotojų ir vadovybės, beveik nėra veiklos sąnaudų, nėra finansinių sąnaudų, išskyrus [banko] suteiktos paskolos grąžinimą). Šiuos faktus dar labiau patvirtina tai, kad, kai abi akcininkės nusprendė įgyvendinti 1 priemonę, EEL GmbH jau buvo įsteigta, tik nevykdė jokios veiklos, todėl jos nereikėjo steigti ex nihilo. Pasirinkus specialiosios paskirties įmonę taip pat palengvėjo finansinių sandorių su trečiosiomis šalimis (pavyzdžiui, FN GmbH arba privačiu banku) valdymas, kartu buvo maksimaliai sumažintos abiejų akcininkių tarpusavio sandorių išlaidos. Ir priešingai, pasirinkus 2 galimybę būtų prireikę dvigubų struktūrų bendrovei FN GmbH remti, dėl to būtų padidėjusios lėšų nukreipimo bendrovei FN GmbH administravimo ir teisinės išlaidos (pavyzdžiui, būtų reikėję dubliuoti teisines sutartis) ir tai galbūt būtų turėję poveikį projekto priežiūros ir koordinavimo kokybei.

| (235) | Todėl du apdairūs rinkos ekonomikos veiklos vykdytojai, siekiantys vidutinės trukmės ir ilgalaikių pelno tikslų ir veikiantys kaip veikė EEL GmbH viešosios akcininkės, elgtųsi racionaliai pasirinkdami 1, o ne 2 galimybę. Komisija laikosi nuomonės, kad rinkos investuotojo principo laikytasi ir kad bendrovei EEL GmbH nesuteiktas joks ekonominis pranašumas. |
| --- | --- |

(235)

Todėl du apdairūs rinkos ekonomikos veiklos vykdytojai, siekiantys vidutinės trukmės ir ilgalaikių pelno tikslų ir veikiantys kaip veikė EEL GmbH viešosios akcininkės, elgtųsi racionaliai pasirinkdami 1, o ne 2 galimybę. Komisija laikosi nuomonės, kad rinkos investuotojo principo laikytasi ir kad bendrovei EEL GmbH nesuteiktas joks ekonominis pranašumas.

8.6.4.   Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

| (236) | Nuo 2003 m. buvo nustatytos griežtos EEL GmbH veiklos ribos – ji galėjo tik teikti finansavimą bendrovei FN GmbH. EEL GmbH negalėjo vykdyti jokios kitos veiklos. Pavyzdžiui, ji negalėjo teikti paskolų jokiam kitam subjektui. |
| --- | --- |

(236)

Nuo 2003 m. buvo nustatytos griežtos EEL GmbH veiklos ribos – ji galėjo tik teikti finansavimą bendrovei FN GmbH. EEL GmbH negalėjo vykdyti jokios kitos veiklos. Pavyzdžiui, ji negalėjo teikti paskolų jokiam kitam subjektui.

| (237) | Todėl vienintelė veikla, kurios konkurenciniam dinamiškumui poveikio galėjo turėti 4 priemonė, būtų finansavimo teikimas bendrovei FN GmbH. Toks konkurencinis poveikis būtų buvęs, jeigu, nesant 4 priemonės, kiti finansavimo teikėjai, ne EEL GmbH, pavyzdžiui, bankai arba kiti investuotojai, būtų turėję daugiau galimybių bendrovei FN GmbH teikti finansavimą ir tikėtis iš to pelno. |
| --- | --- |

(237)

Todėl vienintelė veikla, kurios konkurenciniam dinamiškumui poveikio galėjo turėti 4 priemonė, būtų finansavimo teikimas bendrovei FN GmbH. Toks konkurencinis poveikis būtų buvęs, jeigu, nesant 4 priemonės, kiti finansavimo teikėjai, ne EEL GmbH, pavyzdžiui, bankai arba kiti investuotojai, būtų turėję daugiau galimybių bendrovei FN GmbH teikti finansavimą ir tikėtis iš to pelno.

| (238) | Tačiau, kaip nurodyta 8.5.3 skirsnyje, Klėvės apskritis ir Vėcės savivaldybė aiškiai ketino pačios įgyvendinti 1 priemonę ir suteikti bendrovei FN GmbH finansavimą. Iš tikrųjų, vienintelis loginis 4 priemonės pagrindas – 1 priemonės įgyvendinimas. |
| --- | --- |

(238)

Tačiau, kaip nurodyta 8.5.3 skirsnyje, Klėvės apskritis ir Vėcės savivaldybė aiškiai ketino pačios įgyvendinti 1 priemonę ir suteikti bendrovei FN GmbH finansavimą. Iš tikrųjų, vienintelis loginis 4 priemonės pagrindas – 1 priemonės įgyvendinimas.

| (239) | Be 4 priemonės EEL GmbH būtų negalėjusi pati įgyvendinti 1 priemonės. Tačiau, jeigu nebūtų 4 priemonės, tai paprasčiausiai reikštų, kad Klėvės apskritis ir Vėcės savivaldybė būtų turėjusios 1 priemonę įgyvendinti ne per bendrovę EEL GmbH, bet, pavyzdžiui, naudodamos tiesioginį teisinį jų ir FN GmbH ryšį. Todėl, jeigu nebūtų 4 priemonės, bankai arba kiti investuotojai nebūtų turėję daugiau galimybių teikti finansavimą bendrovei FN GmbH ir tikėtis iš to pelno, nes reikiamą finansavimą bet kuriuo atveju būtų skyrusi Klėvės apskritis ir Vėcės savivaldybė. |
| --- | --- |

(239)

Be 4 priemonės EEL GmbH būtų negalėjusi pati įgyvendinti 1 priemonės. Tačiau, jeigu nebūtų 4 priemonės, tai paprasčiausiai reikštų, kad Klėvės apskritis ir Vėcės savivaldybė būtų turėjusios 1 priemonę įgyvendinti ne per bendrovę EEL GmbH, bet, pavyzdžiui, naudodamos tiesioginį teisinį jų ir FN GmbH ryšį. Todėl, jeigu nebūtų 4 priemonės, bankai arba kiti investuotojai nebūtų turėję daugiau galimybių teikti finansavimą bendrovei FN GmbH ir tikėtis iš to pelno, nes reikiamą finansavimą bet kuriuo atveju būtų skyrusi Klėvės apskritis ir Vėcės savivaldybė.

| (240) | Todėl, manant, kad 4 priemone bendrovei EEL GmbH būtų suteiktas ekonominis pranašumas (quod non), šis pranašumas neturėtų poveikio konkurencijai ir prekybai, todėl tai nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(240)

Todėl, manant, kad 4 priemone bendrovei EEL GmbH būtų suteiktas ekonominis pranašumas (quod non), šis pranašumas neturėtų poveikio konkurencijai ir prekybai, todėl tai nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

8.6.5.   Išvada

| (241) | Dėl pirmiau pateiktų priežasčių 4 priemonė nėra valstybės pagalba bendrovei EEL GmbH pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(241)

Dėl pirmiau pateiktų priežasčių 4 priemonė nėra valstybės pagalba bendrovei EEL GmbH pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

8.7.   Nauja ar esama pagalba

| (242) | Atvejų, kai priemonė yra esama pagalba, baigtinis sąrašas pateiktas Reglamento (EB) Nr. 659/1999 (72) 1 straipsnyje. |
| --- | --- |

(242)

Atvejų, kai priemonė yra esama pagalba, baigtinis sąrašas pateiktas Reglamento (EB) Nr. 659/1999 (72) 1 straipsnyje.

| (243) | Akivaizdu, kad ginčijamos priemonės nebuvo įgyvendintos prieš Vokietijai įstojant į ES (minėto straipsnio b punkto i papunktis), jos negalima laikyti patvirtinta dėl to, kad Komisija nepriėmė sprendimo laikydamasi procedūrinių terminų (b punkto iii papunktis) ir jos negalima laikyti esama pagalba dėl senaties termino pasibaigimo (b punkto iv papunktis). Jos netapo pagalba dėl bendrosios rinkos raidos ir nebuvo atitinkamos valstybės narės pakeistos (b punkto v papunkčio pirmas sakinys) (73). |
| --- | --- |

(243)

Akivaizdu, kad ginčijamos priemonės nebuvo įgyvendintos prieš Vokietijai įstojant į ES (minėto straipsnio b punkto i papunktis), jos negalima laikyti patvirtinta dėl to, kad Komisija nepriėmė sprendimo laikydamasi procedūrinių terminų (b punkto iii papunktis) ir jos negalima laikyti esama pagalba dėl senaties termino pasibaigimo (b punkto iv papunktis). Jos netapo pagalba dėl bendrosios rinkos raidos ir nebuvo atitinkamos valstybės narės pakeistos (b punkto v papunkčio pirmas sakinys) (73).

| (244) | Šis vertinimas itin tinka 2 priemonei, nors Vokietija ginčijo, kad tai – esama pagalba (žr. 102 konstatuojamąją dalį). Sprendime Leipzig Halle Europos Sąjungos Teisingumo Teismas patvirtino, kad nuo 2000 m., dar prieš 2002 m. spalio 15 d. suteikiant 2 priemonę, valstybės pagalbos taisyklės turėtų būti taikomos ir oro uosto infrastruktūros statybai (74) (žr. 46 konstatuojamąją dalį). Todėl Komisija laikosi požiūrio, kad priemonė tuo metu, kai buvo įgyvendinta, buvo pagalba. Priešingai tam, ką teigia Vokietija, tai, kad priemonė buvo patvirtinta pagal 1993 m. įsakymą, tam vertinimui poveikio neturi. 1993 m. įsakyme tik nustatytas teisinis pagrindas, kuriuo remiantis leidžiama teikti paramos priemones regioniniams oro uostams, ir Šiaurės Reino-Vestfalijos žemė tai gali daryti nuo 1993 m., tačiau tai savaime tiems oro uostams nesukuria jokios juridinės teisės, kaip aiškiai nustatyta 1993 m. įsakymo 1 straipsnyje. |
| --- | --- |

(244)

Šis vertinimas itin tinka 2 priemonei, nors Vokietija ginčijo, kad tai – esama pagalba (žr. 102 konstatuojamąją dalį). Sprendime Leipzig Halle Europos Sąjungos Teisingumo Teismas patvirtino, kad nuo 2000 m., dar prieš 2002 m. spalio 15 d. suteikiant 2 priemonę, valstybės pagalbos taisyklės turėtų būti taikomos ir oro uosto infrastruktūros statybai (74) (žr. 46 konstatuojamąją dalį). Todėl Komisija laikosi požiūrio, kad priemonė tuo metu, kai buvo įgyvendinta, buvo pagalba. Priešingai tam, ką teigia Vokietija, tai, kad priemonė buvo patvirtinta pagal 1993 m. įsakymą, tam vertinimui poveikio neturi. 1993 m. įsakyme tik nustatytas teisinis pagrindas, kuriuo remiantis leidžiama teikti paramos priemones regioniniams oro uostams, ir Šiaurės Reino-Vestfalijos žemė tai gali daryti nuo 1993 m., tačiau tai savaime tiems oro uostams nesukuria jokios juridinės teisės, kaip aiškiai nustatyta 1993 m. įsakymo 1 straipsnyje.

| (245) | Todėl 2 priemonės suteikimo data – 2002 m. spalio 15 d., t. y. po to, kai buvo priimtas sprendimas Aéroports de Paris. Todėl 2 priemonė jos suteikimo metu jau buvo valstybės pagalba, kaip matyti iš 8.4.6 skirsnio, ir netapo valstybės pagalba vėliau dėl to, kad plėtojosi bendroji rinka. Be to, 2 priemonė buvo suteikta likus mažiau negu dešimčiai metų iki Komisijos pradėtos oficialios tyrimo dėl šios priemonės procedūros, taigi ji netapo esama pagalba pasibaigus senaties terminui. Vadinasi, 2 priemonė neatitinka esamos pagalbos kriterijų. |
| --- | --- |

(245)

Todėl 2 priemonės suteikimo data – 2002 m. spalio 15 d., t. y. po to, kai buvo priimtas sprendimas Aéroports de Paris. Todėl 2 priemonė jos suteikimo metu jau buvo valstybės pagalba, kaip matyti iš 8.4.6 skirsnio, ir netapo valstybės pagalba vėliau dėl to, kad plėtojosi bendroji rinka. Be to, 2 priemonė buvo suteikta likus mažiau negu dešimčiai metų iki Komisijos pradėtos oficialios tyrimo dėl šios priemonės procedūros, taigi ji netapo esama pagalba pasibaigus senaties terminui. Vadinasi, 2 priemonė neatitinka esamos pagalbos kriterijų.

8.8.   Pagalbos teisėtumas

| (246) | Pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį valstybės narės privalo pranešti apie visus planus suteikti arba pakeisti pagalbą ir negali įgyvendinti siūlomų priemonių tol, kol dėl pranešimo bus priimtas galutinis sprendimas. |
| --- | --- |

(246)

Pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį valstybės narės privalo pranešti apie visus planus suteikti arba pakeisti pagalbą ir negali įgyvendinti siūlomų priemonių tol, kol dėl pranešimo bus priimtas galutinis sprendimas.

| (247) | Kadangi Vokietija nepranešė apie visas tikrinamas viešąsias priemones, 1, 2 ir 3 priemonės yra neteisėta pagalba. |
| --- | --- |

(247)

Kadangi Vokietija nepranešė apie visas tikrinamas viešąsias priemones, 1, 2 ir 3 priemonės yra neteisėta pagalba.

9.   SUDERINAMUMAS

9.1.   2005 ir 2014 m. aviacijos gairių taikymas

| (248) | Šios priemonės turėtų būti vertinamos remiantis SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu, kuriuo nustatyta, kad „pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui“, gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(248)

Šios priemonės turėtų būti vertinamos remiantis SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktu, kuriuo nustatyta, kad „pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui“, gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka.

| (249) | Šiuo atžvilgiu 2014 m. aviacijos gairės yra pagrindas, kuriuo remiantis pagalba oro uostams pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą gali būti laikoma suderinama. |
| --- | --- |

(249)

Šiuo atžvilgiu 2014 m. aviacijos gairės yra pagrindas, kuriuo remiantis pagalba oro uostams pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą gali būti laikoma suderinama.

| (250) | Remdamasi 2014 m. aviacijos gairėmis, Komisija mano, kad jos pranešimo dėl taisyklių, taikomų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą, nustatymo nuostatos neturėtų būti taikomos dar neišspręstoms byloms, susijusioms su neteisėta veiklos pagalba, oro uostams suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d. Komisija 2014 m. gairėse nustatytus principus taikys visoms byloms, susijusioms su veiklos pagalba (pranešimai, dėl kurių dar nepriimtas sprendimas, ir neteisėta pagalba, apie kurią nepranešta) oro uostams, net jeigu pagalba buvo suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d. ir pereinamojo laikotarpio pradžios (75). |
| --- | --- |

(250)

Remdamasi 2014 m. aviacijos gairėmis, Komisija mano, kad jos pranešimo dėl taisyklių, taikomų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą, nustatymo nuostatos neturėtų būti taikomos dar neišspręstoms byloms, susijusioms su neteisėta veiklos pagalba, oro uostams suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d. Komisija 2014 m. gairėse nustatytus principus taikys visoms byloms, susijusioms su veiklos pagalba (pranešimai, dėl kurių dar nepriimtas sprendimas, ir neteisėta pagalba, apie kurią nepranešta) oro uostams, net jeigu pagalba buvo suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d. ir pereinamojo laikotarpio pradžios (75).

| (251) | Kalbant apie investicinę pagalbą oro uostams, Komisija, remdamasi Komisijos pranešimu dėl taisyklių, taikomų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą, nustatymo, neteisėtai investicinei pagalbai oro uostams taiko taisykles, galiojusias tuo metu, kai pagalba buvo suteikta. Atitinkamai Komisija 2005 m. aviacijos gairėse nustatytus principus taikys neteisėtai investicinei pagalbai oro uostams, suteiktai iki 2014 m. balandžio 4 d. (76) |
| --- | --- |

(251)

Kalbant apie investicinę pagalbą oro uostams, Komisija, remdamasi Komisijos pranešimu dėl taisyklių, taikomų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą, nustatymo, neteisėtai investicinei pagalbai oro uostams taiko taisykles, galiojusias tuo metu, kai pagalba buvo suteikta. Atitinkamai Komisija 2005 m. aviacijos gairėse nustatytus principus taikys neteisėtai investicinei pagalbai oro uostams, suteiktai iki 2014 m. balandžio 4 d. (76)

| (252) | Komisija jau konstatavo, kad 2 ir 3 priemonės yra neteisėta valstybės pagalba, suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d., o 1 ir 4 priemonės neatitinka valstybės pagalbos kriterijų. |
| --- | --- |

(252)

Komisija jau konstatavo, kad 2 ir 3 priemonės yra neteisėta valstybės pagalba, suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d., o 1 ir 4 priemonės neatitinka valstybės pagalbos kriterijų.

| (253) | Pagal 250 ir 251 konstatuojamosiose dalyse nurodytas 2014 m. gairių nuostatas, Komisija privalo nustatyti, ar nagrinėjamosios priemonės yra neteisėta veiklos ar investicinė pagalba. |
| --- | --- |

(253)

Pagal 250 ir 251 konstatuojamosiose dalyse nurodytas 2014 m. gairių nuostatas, Komisija privalo nustatyti, ar nagrinėjamosios priemonės yra neteisėta veiklos ar investicinė pagalba.

9.2.   Investicinė ar veiklos pagalba

9.2.1.   1 priemonė

| (254) | Kaip konstatuota 8.3.6 skirsnyje, bendrovė FN GmbH gavo valstybės pagalbą, kuri buvo suteikta suteikiant 4 paskolą ir patvirtinant 1, o galbūt ir 2 pratęsimą (tai – 1 priemonės dalis). Komisija kiekvienos sudedamosios priemonės pobūdį vertins atskirai. |
| --- | --- |

(254)

Kaip konstatuota 8.3.6 skirsnyje, bendrovė FN GmbH gavo valstybės pagalbą, kuri buvo suteikta suteikiant 4 paskolą ir patvirtinant 1, o galbūt ir 2 pratęsimą (tai – 1 priemonės dalis). Komisija kiekvienos sudedamosios priemonės pobūdį vertins atskirai.

| (255) | Komisija atkreipia dėmesį, kad 4 paskola buvo suteikta siekiant finansuoti bendrovės FN GmbH investicijas: kaip minėta 39 konstatuojamojoje dalyje, 2005 m. liepos 1 d. pasirašyto paskolos susitarimo 1 dalies 2 punkte nurodyta, kad paskola skiriama tik investicijoms. Komisija atkreipia dėmesį, kad EEL GmbH įdiegė kontrolės priemones, nustatytas paskolos susitarimo 2 dalyje, kurioje reikalaujama, kad FN GmbH (ir EEL GmbH, jeigu pati paprašytų) tikrintų, kad sąskaitos faktūros būtų susijusios tik su oro uosto užbaigimu ir kad EEL GmbH (o ne FN GmbH) sąskaitas faktūras apmokėtų iš paskolos lėšų. Šios kontrolės priemonės pasirodė esančios veiksmingos, nes Vokietija galėjo įrodyti, kad išmokėtos paskolos dalys buvo skirtos tik investicinėms sąnaudoms padengti. Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad 4 paskola yra neteisėta investicinė pagalba, suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d., o jos suderinamumas turi būti vertinamas pagal 2005 m. aviacijos gaires. |
| --- | --- |

(255)

Komisija atkreipia dėmesį, kad 4 paskola buvo suteikta siekiant finansuoti bendrovės FN GmbH investicijas: kaip minėta 39 konstatuojamojoje dalyje, 2005 m. liepos 1 d. pasirašyto paskolos susitarimo 1 dalies 2 punkte nurodyta, kad paskola skiriama tik investicijoms. Komisija atkreipia dėmesį, kad EEL GmbH įdiegė kontrolės priemones, nustatytas paskolos susitarimo 2 dalyje, kurioje reikalaujama, kad FN GmbH (ir EEL GmbH, jeigu pati paprašytų) tikrintų, kad sąskaitos faktūros būtų susijusios tik su oro uosto užbaigimu ir kad EEL GmbH (o ne FN GmbH) sąskaitas faktūras apmokėtų iš paskolos lėšų. Šios kontrolės priemonės pasirodė esančios veiksmingos, nes Vokietija galėjo įrodyti, kad išmokėtos paskolos dalys buvo skirtos tik investicinėms sąnaudoms padengti. Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad 4 paskola yra neteisėta investicinė pagalba, suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d., o jos suderinamumas turi būti vertinamas pagal 2005 m. aviacijos gaires.

| (256) | Kalbant apie 1 patęsimą, Komisija atkreipia dėmesį, kad juo buvo atidėtas 1, 2 ir 3 paskolų grąžinimas. Iš esmės šiuo pratęsimu nesiekiama finansuoti naujų investicijų, ko Vokietija neįrodė. Komisija veikiau mano, kad šiuo patęsimu bendrovei FN GmbH tik buvo leista nevykdyti trumpalaikės prievolės grąžinti visas susikaupusias paskolas ir palūkanas. Taip EEL GmbH ir jos viešosios akcininkės norėjo užtikrinti, kad FN GmbH nepritrūktų likvidumo, nes dėl to pagalbos gavėja galėjo nutraukti savo investicijas arba tapti sunkumų patiriančia bendrove. Dėl šių priežasčių Komisija laikosi nuomonės, kad 1 pratęsimas yra neteisėta investicinė pagalba, suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d., o jos suderinamumas turi būti vertinamas pagal 2014 m. aviacijos gaires. |
| --- | --- |

(256)

Kalbant apie 1 patęsimą, Komisija atkreipia dėmesį, kad juo buvo atidėtas 1, 2 ir 3 paskolų grąžinimas. Iš esmės šiuo pratęsimu nesiekiama finansuoti naujų investicijų, ko Vokietija neįrodė. Komisija veikiau mano, kad šiuo patęsimu bendrovei FN GmbH tik buvo leista nevykdyti trumpalaikės prievolės grąžinti visas susikaupusias paskolas ir palūkanas. Taip EEL GmbH ir jos viešosios akcininkės norėjo užtikrinti, kad FN GmbH nepritrūktų likvidumo, nes dėl to pagalbos gavėja galėjo nutraukti savo investicijas arba tapti sunkumų patiriančia bendrove. Dėl šių priežasčių Komisija laikosi nuomonės, kad 1 pratęsimas yra neteisėta investicinė pagalba, suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d., o jos suderinamumas turi būti vertinamas pagal 2014 m. aviacijos gaires.

| (257) | Panašus svarstymas būtų taikomas ir 2 pratęsimui, jeigu jis būtų laikomas valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(257)

Panašus svarstymas būtų taikomas ir 2 pratęsimui, jeigu jis būtų laikomas valstybės pagalba.

9.2.2.   2 priemonė

| (258) | Bendrovė FN GmbH 2 priemone naudojosi 46 konstatuojamojoje dalyje nurodyto ilgalaikio turto įsigijimo ir įrengimo išlaidoms padengti. Pagal 2014 m. aviacijos gairių 25 punktą, „investicinė pagalba – ilgalaikiam turtui finansuoti skirta pagalba; visų pirma ji skirta kapitalo išlaidų finansavimo spragai pašalinti“. Todėl visos 2 priemone remiamos išlaidos yra investicinės sąnaudos. Todėl 2 priemonė yra neteisėta investicinė pagalba, suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d., o jos suderinamumas turi būti vertinamas pagal 2005 m. aviacijos gaires. |
| --- | --- |

(258)

Bendrovė FN GmbH 2 priemone naudojosi 46 konstatuojamojoje dalyje nurodyto ilgalaikio turto įsigijimo ir įrengimo išlaidoms padengti. Pagal 2014 m. aviacijos gairių 25 punktą, „investicinė pagalba – ilgalaikiam turtui finansuoti skirta pagalba; visų pirma ji skirta kapitalo išlaidų finansavimo spragai pašalinti“. Todėl visos 2 priemone remiamos išlaidos yra investicinės sąnaudos. Todėl 2 priemonė yra neteisėta investicinė pagalba, suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d., o jos suderinamumas turi būti vertinamas pagal 2005 m. aviacijos gaires.

9.2.3.   3 priemonė

| (259) | Kaip aprašyta 3.3 skirsnyje, tikrinamoji 3 priemonė buvo suteikta siekiant bendrovei FN GmbH suteikti tarpinį finansavimą daliai oro uosto nekilnojamojo turto (615 ha ir maždaug 650 įvairios rūšies pastatų, kurie turėjo būti pertvarkyti į civilinį oro uostą) įsigijimo išlaidų finansuoti. Kaip nustatyta 2002 m. kovo 14 d. paskolos susitarimo preambulės 3 punkte ir 1 dalyje, tarpinis finansavimas buvo suteiktas kaip nepalūkaninė paskola, aiškiai skirta investicijų sąnaudoms, būtinoms norint užbaigti EuZZLG (žr. 21 konstatuojamąją dalį), finansuoti. |
| --- | --- |

(259)

Kaip aprašyta 3.3 skirsnyje, tikrinamoji 3 priemonė buvo suteikta siekiant bendrovei FN GmbH suteikti tarpinį finansavimą daliai oro uosto nekilnojamojo turto (615 ha ir maždaug 650 įvairios rūšies pastatų, kurie turėjo būti pertvarkyti į civilinį oro uostą) įsigijimo išlaidų finansuoti. Kaip nustatyta 2002 m. kovo 14 d. paskolos susitarimo preambulės 3 punkte ir 1 dalyje, tarpinis finansavimas buvo suteiktas kaip nepalūkaninė paskola, aiškiai skirta investicijų sąnaudoms, būtinoms norint užbaigti EuZZLG (žr. 21 konstatuojamąją dalį), finansuoti.

| (260) | Todėl šis tarpinis finansavimas yra neteisėta investicinė valstybės pagalba, suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d., o jos suderinamumas turi būti vertinamas pagal 2005 m. aviacijos gaires. |
| --- | --- |

(260)

Todėl šis tarpinis finansavimas yra neteisėta investicinė valstybės pagalba, suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d., o jos suderinamumas turi būti vertinamas pagal 2005 m. aviacijos gaires.

9.2.4.   Išvada

| (261) | Kaip aiškinta šiame sprendime, Komisija mano, kad 1 priemonės 4 paskola, 2 priemonė ir 3 priemonė yra investicinė valstybės pagalba, o į 1 priemonę patenkantys 1 ir, galbūt, 2 pratęsimai turi būti laikomi veiklos pagalba. |
| --- | --- |

(261)

Kaip aiškinta šiame sprendime, Komisija mano, kad 1 priemonės 4 paskola, 2 priemonė ir 3 priemonė yra investicinė valstybės pagalba, o į 1 priemonę patenkantys 1 ir, galbūt, 2 pratęsimai turi būti laikomi veiklos pagalba.

9.3.   Pagalbos priemonių suderinamumas

| (262) | Pagal 2005 m. gairių 61 punktą Komisija privalo nagrinėti, ar:






  a) | infrastruktūros statyba ir eksploatavimas atitinka aiškiai apibrėžtą bendros svarbos tikslą (regioninę plėtrą, prieinamumą ir t. t.), |
| --- | --- | --- |

(262)

Pagal 2005 m. gairių 61 punktą Komisija privalo nagrinėti, ar:

a)

infrastruktūros statyba ir eksploatavimas atitinka aiškiai apibrėžtą bendros svarbos tikslą (regioninę plėtrą, prieinamumą ir t. t.),

| b) | infrastruktūra yra būtina ir proporcinga nustatytam tikslui, |
| --- | --- |

b)

infrastruktūra yra būtina ir proporcinga nustatytam tikslui,

| c) | vidutinės trukmės laikotarpiu infrastruktūros perspektyvos yra pakankamos, ypač jau turimos infrastruktūros naudojimo požiūriu, |
| --- | --- |

c)

vidutinės trukmės laikotarpiu infrastruktūros perspektyvos yra pakankamos, ypač jau turimos infrastruktūros naudojimo požiūriu,

| d) | visi galimi naudotojai infrastruktūra gali naudotis lygiomis teisėmis, remiantis nediskriminavimo principu, |
| --- | --- |

d)

visi galimi naudotojai infrastruktūra gali naudotis lygiomis teisėmis, remiantis nediskriminavimo principu,

| e) | prekybos raida nedaro Bendrijos interesams prieštaraujančio poveikio. |
| --- | --- |

e)

prekybos raida nedaro Bendrijos interesams prieštaraujančio poveikio.

| (263) | Be reikalavimo atitikti konkrečius 2005 m. aviacijos gairėse nustatytus suderinamumo kriterijus, valstybės pagalba oro uostams, kaip ir bet kuri kita valstybės pagalbos priemonė, turėtų būti būtina ir proporcinga siekiamam teisėtam tikslui, kad pagalba būtų laikoma suderinama (77). |
| --- | --- |

(263)

Be reikalavimo atitikti konkrečius 2005 m. aviacijos gairėse nustatytus suderinamumo kriterijus, valstybės pagalba oro uostams, kaip ir bet kuri kita valstybės pagalbos priemonė, turėtų būti būtina ir proporcinga siekiamam teisėtam tikslui, kad pagalba būtų laikoma suderinama (77).

9.3.1.   Infrastruktūros statyba ir valdymas atitinka aiškiai apibrėžtą bendro intereso tikslą (regiono plėtra, susisiekimas ir pan.)

| (264) | Vertinamomis investicinės pagalbos priemonėmis buvo siekiama finansuoti buvusios Didžiosios Britanijos Vėcės karinės bazės pertvarką į civilinį oro uostą ir oro uostą iš esmės išplėtoti. Šiomis priemonėmis gerokai prisidėta prie regioninės plėtros ir regione, ekonominiu požiūriu nukentėjusiame uždarius Didžiosios Britanijos karinę bazę, sukurta naujų darbo vietų. Kaip nurodė Vokietija, uždarius Didžiosios Britanijos karinę bazę iš regiono išvyko maždaug 6 300 žmonių, dėl to netekta 400 civilinių darbo vietų, tiesiogiai susijusių su karinės bazės eksploatavimu, o maždaug 80 bendrovių neteko maždaug 102 mln. EUR pajamų. Be to, Didžiosios Britanijos pajėgoms išvykus tušti liko 1 600 butų, o tai yra daugiau negu 30 % viso vien Vėcės komunos būsto fondo. |
| --- | --- |

(264)

Vertinamomis investicinės pagalbos priemonėmis buvo siekiama finansuoti buvusios Didžiosios Britanijos Vėcės karinės bazės pertvarką į civilinį oro uostą ir oro uostą iš esmės išplėtoti. Šiomis priemonėmis gerokai prisidėta prie regioninės plėtros ir regione, ekonominiu požiūriu nukentėjusiame uždarius Didžiosios Britanijos karinę bazę, sukurta naujų darbo vietų. Kaip nurodė Vokietija, uždarius Didžiosios Britanijos karinę bazę iš regiono išvyko maždaug 6 300 žmonių, dėl to netekta 400 civilinių darbo vietų, tiesiogiai susijusių su karinės bazės eksploatavimu, o maždaug 80 bendrovių neteko maždaug 102 mln. EUR pajamų. Be to, Didžiosios Britanijos pajėgoms išvykus tušti liko 1 600 butų, o tai yra daugiau negu 30 % viso vien Vėcės komunos būsto fondo.

| (265) | Komisija atkreipia dėmesį, kad, pasak Vokietijos, įsteigus ir ėmus plėtoti civilinį oro uostą, Klėvės apskrityje buvo sukurta daugiau kaip 1 200 darbo vietų, o oro uosto verslo parke ėmė grupuotis paslaugų bendrovės. |
| --- | --- |

(265)

Komisija atkreipia dėmesį, kad, pasak Vokietijos, įsteigus ir ėmus plėtoti civilinį oro uostą, Klėvės apskrityje buvo sukurta daugiau kaip 1 200 darbo vietų, o oro uosto verslo parke ėmė grupuotis paslaugų bendrovės.

| (266) | Kaip nurodė Vokietija, Komisija tam tikru mastu jau pripažino šio projekto indėlį plėtojant regioninę ekonomiką, taigi ir didinant ekonominę sanglaudą, o ji – svarbus Sąjungos tikslas. Komisija Šiaurės Reino-Vestfalijos žemei pagal programą Konver II tikrai suteikė struktūrinių lėšų, aiškiai skirtų buvusio Klėvės karinio oro uosto pertvarkai finansuoti. |
| --- | --- |

(266)

Kaip nurodė Vokietija, Komisija tam tikru mastu jau pripažino šio projekto indėlį plėtojant regioninę ekonomiką, taigi ir didinant ekonominę sanglaudą, o ji – svarbus Sąjungos tikslas. Komisija Šiaurės Reino-Vestfalijos žemei pagal programą Konver II tikrai suteikė struktūrinių lėšų, aiškiai skirtų buvusio Klėvės karinio oro uosto pertvarkai finansuoti.

| (267) | Nagrinėjamosiomis investicinės pagalbos priemonėmis taip pat padėta gerinti regiono pasiekiamumą. Iš tikrųjų, artimiausi Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uostui yra Diuseldorfo (76 km nuo oro uosto, 51 min. kelio automobiliu) ir Eindhoveno, Nyderlandai, (88 km, 1 val. 12 min. kelio automobiliu) oro uostai (78). |
| --- | --- |

(267)

Nagrinėjamosiomis investicinės pagalbos priemonėmis taip pat padėta gerinti regiono pasiekiamumą. Iš tikrųjų, artimiausi Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uostui yra Diuseldorfo (76 km nuo oro uosto, 51 min. kelio automobiliu) ir Eindhoveno, Nyderlandai, (88 km, 1 val. 12 min. kelio automobiliu) oro uostai (78).

| (268) | Srautai Diuseldorfo ir Eindhoveno oro uostuose nuo 2003 m. nuolat didėjo: Diuseldorfo oro uoste srautai nuo 14,3 mln. keleivių 2003 m. išaugo iki beveik 21 mln. 2013 m., o Eidenhoveno oro uoste – nuo 0,4 mln. 2003 m. iki 3,4 mln. 2013 m. Tuo laikotarpiu jų nuolatinis augimas buvo ribojamas tik dėl jų pačių perpildymo problemų ir ribotų pajėgumų (visų pirma nepakankamų laisvų laiko tarpsnių Diuseldorfo oro uoste). Diuseldorfo oro uosto pajėgumas 22 mln. keleivių ribą pasiekė 2013 m., o Eindhoveno oro uostas 2012 m. galėjo aptarnauti tik 2,5 mln. keleivių. Nepaisant Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uosto eismo didėjimo, Komisija atkreipia dėmesį, kad nuo 2012 m. abiejuose oro uostuose buvo užbaigti arba pradėti plėtros darbai (79). |
| --- | --- |

(268)

Srautai Diuseldorfo ir Eindhoveno oro uostuose nuo 2003 m. nuolat didėjo: Diuseldorfo oro uoste srautai nuo 14,3 mln. keleivių 2003 m. išaugo iki beveik 21 mln. 2013 m., o Eidenhoveno oro uoste – nuo 0,4 mln. 2003 m. iki 3,4 mln. 2013 m. Tuo laikotarpiu jų nuolatinis augimas buvo ribojamas tik dėl jų pačių perpildymo problemų ir ribotų pajėgumų (visų pirma nepakankamų laisvų laiko tarpsnių Diuseldorfo oro uoste). Diuseldorfo oro uosto pajėgumas 22 mln. keleivių ribą pasiekė 2013 m., o Eindhoveno oro uostas 2012 m. galėjo aptarnauti tik 2,5 mln. keleivių. Nepaisant Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uosto eismo didėjimo, Komisija atkreipia dėmesį, kad nuo 2012 m. abiejuose oro uostuose buvo užbaigti arba pradėti plėtros darbai (79).

| (269) | Todėl Komisija daro išvadą, kad investicijomis į Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uostą nebuvo dubliuojama esama nepelninga infrastruktūra. Priešingai, Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uostui teko svarbus vaidmuo mažinant Diuseldorfo oro uosto perpildymą, kartu neribojant planų plėsti Diuseldorfo ir Eindhoveno oro uostus. Be šio nagrinėjamojo projekto būtų kilęs pavojus, kad regione būtų nepakankamai geras susisiekimas. |
| --- | --- |

(269)

Todėl Komisija daro išvadą, kad investicijomis į Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uostą nebuvo dubliuojama esama nepelninga infrastruktūra. Priešingai, Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uostui teko svarbus vaidmuo mažinant Diuseldorfo oro uosto perpildymą, kartu neribojant planų plėsti Diuseldorfo ir Eindhoveno oro uostus. Be šio nagrinėjamojo projekto būtų kilęs pavojus, kad regione būtų nepakankamai geras susisiekimas.

| (270) | Todėl Komisija gali daryti išvadą, kad infrastruktūros statyba ir eksploatavimas atitinka aiškiai apibrėžtą bendros svarbos tikslą, t. y. regiono ekonominės plėtros ir geresnio susisiekimo su regionu tikslą. |
| --- | --- |

(270)

Todėl Komisija gali daryti išvadą, kad infrastruktūros statyba ir eksploatavimas atitinka aiškiai apibrėžtą bendros svarbos tikslą, t. y. regiono ekonominės plėtros ir geresnio susisiekimo su regionu tikslą.

9.3.2.   Infrastruktūra yra būtina ir proporcinga nustatytam tikslui

| (271) | Pasak Vokietijos, planuota Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uosto modernizacija buvo būtina, kad būtų užbaigtas buvusios karinės oro bazės pertvarkymas į civilinį oro uostą. Kad būtų galima pradėti vykdyti civilinius skrydžius, reikėjo pastatyti ir modernizuoti riedėjimo takus ir peronus. |
| --- | --- |

(271)

Pasak Vokietijos, planuota Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uosto modernizacija buvo būtina, kad būtų užbaigtas buvusios karinės oro bazės pertvarkymas į civilinį oro uostą. Kad būtų galima pradėti vykdyti civilinius skrydžius, reikėjo pastatyti ir modernizuoti riedėjimo takus ir peronus.

| (272) | Kaip tvirtino Vokietija, infrastruktūros projekto imtasi tik tiek, kiek buvo būtina nustatytiems tikslams pasiekti: nors infrastruktūra buvo pastatyta maksimaliam 3,5 mln. keleivių skaičiui, iš 1 lentelėje pateiktų statistinių eismo duomenų matyti, kad iki 2010 m. eismas nuolat didėjo ir pasiekė didžiausią 2,9 mln. keleivių skaičių, o 2012 m. sumažėjo iki 2,2 mln. Tai reiškia, kad paklausa, kurios tikėtasi, iš esmės atitiko faktinę paklausą, o projektas nėra neproporcingai didelis ar sudėtingas. |
| --- | --- |

(272)

Kaip tvirtino Vokietija, infrastruktūros projekto imtasi tik tiek, kiek buvo būtina nustatytiems tikslams pasiekti: nors infrastruktūra buvo pastatyta maksimaliam 3,5 mln. keleivių skaičiui, iš 1 lentelėje pateiktų statistinių eismo duomenų matyti, kad iki 2010 m. eismas nuolat didėjo ir pasiekė didžiausią 2,9 mln. keleivių skaičių, o 2012 m. sumažėjo iki 2,2 mln. Tai reiškia, kad paklausa, kurios tikėtasi, iš esmės atitiko faktinę paklausą, o projektas nėra neproporcingai didelis ar sudėtingas.

| (273) | Todėl Komisija gali daryti išvadą, kad nagrinėjamoji infrastruktūra yra būtina ir proporcinga nustatytiems tikslams. |
| --- | --- |

(273)

Todėl Komisija gali daryti išvadą, kad nagrinėjamoji infrastruktūra yra būtina ir proporcinga nustatytiems tikslams.

9.3.3.   Vidutinės trukmės laikotarpiu infrastruktūros perspektyvos yra pakankamos, ypač jau turimos infrastruktūros naudojimo požiūriu

| (274) | Kaip aiškinta šiame sprendime, Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uoste 2010 m. keleivių buvo tiek (2,9 mln.), kad buvo beveik pasiekta pajėgumo riba (3,5 mln. keleivių). Tokio masto srautai buvo pasiekti tik per 6 veiklos metus, o tai gerokai greičiau negu kituose Vokietijos oro uostuose, kuriuose taikoma tokia pat pigių skrydžių bendrovių strategija (pavyzdžiui, Kaselio arba Hano). Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uostas taip smarkiai išaugo dėl svarbaus oro uosto vaidmens mažinant Diuseldorfo ir Eindhoveno oro uostų perpildymą ir dėl to, kad pasiekiamumo zona yra tankiai apgyvendinta (daugiau kaip 35 mln. gyventojų). |
| --- | --- |

(274)

Kaip aiškinta šiame sprendime, Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uoste 2010 m. keleivių buvo tiek (2,9 mln.), kad buvo beveik pasiekta pajėgumo riba (3,5 mln. keleivių). Tokio masto srautai buvo pasiekti tik per 6 veiklos metus, o tai gerokai greičiau negu kituose Vokietijos oro uostuose, kuriuose taikoma tokia pat pigių skrydžių bendrovių strategija (pavyzdžiui, Kaselio arba Hano). Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uostas taip smarkiai išaugo dėl svarbaus oro uosto vaidmens mažinant Diuseldorfo ir Eindhoveno oro uostų perpildymą ir dėl to, kad pasiekiamumo zona yra tankiai apgyvendinta (daugiau kaip 35 mln. gyventojų).

| (275) | Remiantis nurodytais keleivių skaičiais, per vidutinės trukmės laikotarpį pasirodė, kad Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uosto plėtros projektas yra perspektyvus, visų pirma kalbant apie pradinę oro uosto karinę infrastruktūrą, kuri dėl investicijų buvo pertvarkyta į civilinę infrastruktūrą. |
| --- | --- |

(275)

Remiantis nurodytais keleivių skaičiais, per vidutinės trukmės laikotarpį pasirodė, kad Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uosto plėtros projektas yra perspektyvus, visų pirma kalbant apie pradinę oro uosto karinę infrastruktūrą, kuri dėl investicijų buvo pertvarkyta į civilinę infrastruktūrą.

9.3.4.   Visi potencialūs naudotojai gali naudotis infrastruktūra lygiomis teisėmis ir nediskriminuojami

| (276) | Komisija atkreipia dėmesį, kad įrengta civilinė infrastruktūra visada buvo atvira visiems potencialiems naudotojams be jokios diskriminacijos. |
| --- | --- |

(276)

Komisija atkreipia dėmesį, kad įrengta civilinė infrastruktūra visada buvo atvira visiems potencialiems naudotojams be jokios diskriminacijos.

9.3.5.   Poveikis prekybos plėtrai neprieštarauja ES interesams

| (277) | Kai 2002 m. spalio 15 d. buvo suteikta pagalba, Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uoste per metus buvo aptarnaujama 1 mln. keleivių, taigi pagal 2005 m. aviacijos gaires jis buvo mažas regioninis oro uostas (D kategorija) (80). |
| --- | --- |

(277)

Kai 2002 m. spalio 15 d. buvo suteikta pagalba, Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uoste per metus buvo aptarnaujama 1 mln. keleivių, taigi pagal 2005 m. aviacijos gaires jis buvo mažas regioninis oro uostas (D kategorija) (80).

| (278) | Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uosto pasiekiamumo zona – Vokietijos vakariniai ir Nyderlandų rytiniai regionai. Kaip aiškinta šiame sprendime, Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uostas nepadarė didelės žalos konkurencijai šioje pasiekiamumo zonoje, t. y. Diuseldorfo ir Eindhoveno oro uostams, nes jie jau buvo labai perpildyti ir jiems nepakako laiko tarpsnių (žr. 268 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(278)

Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uosto pasiekiamumo zona – Vokietijos vakariniai ir Nyderlandų rytiniai regionai. Kaip aiškinta šiame sprendime, Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uostas nepadarė didelės žalos konkurencijai šioje pasiekiamumo zonoje, t. y. Diuseldorfo ir Eindhoveno oro uostams, nes jie jau buvo labai perpildyti ir jiems nepakako laiko tarpsnių (žr. 268 konstatuojamąją dalį).

| (279) | Be to, į Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uostą negalima atvykti nei traukiniais, nei greitkeliais, kitaip negu į abu su šiuo oro uostu konkuruojančius oro uostus. |
| --- | --- |

(279)

Be to, į Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uostą negalima atvykti nei traukiniais, nei greitkeliais, kitaip negu į abu su šiuo oro uostu konkuruojančius oro uostus.

| (280) | Dar daugiau, Komisija pažymi, kad verslo kelionių segmentas užima didelę (40 %) Diuseldorfo oro uosto rinkos dalį, o Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uoste šiam segmentui tenka tik 7 %. |
| --- | --- |

(280)

Dar daugiau, Komisija pažymi, kad verslo kelionių segmentas užima didelę (40 %) Diuseldorfo oro uosto rinkos dalį, o Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uoste šiam segmentui tenka tik 7 %.

| (281) | Kalbant apie Eindhoveno oro uostą, Komisija atkreipia dėmesį, kad jame vykdomi ir civiliniai, ir kariniai skrydžiai ir kad infrastruktūros išlaidų finansavimas atitinkamai padalijamas civilinio oro uosto valdytojams ir Nyderlandų kariuomenei. 2010 ir 2011 m. Eindhoveno oro uostas kasmet mokėjo po maždaug 1 mln. EUR, kad Nyderlandų kariuomenei kompensuotų daugiausia infrastruktūros priežiūros, saugumo, skrydžių valdymo išlaidas, tačiau jam nereikėjo patirti pradinių investicijų išlaidų, kurias teko (iš dalies) patirti Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uostui. |
| --- | --- |

(281)

Kalbant apie Eindhoveno oro uostą, Komisija atkreipia dėmesį, kad jame vykdomi ir civiliniai, ir kariniai skrydžiai ir kad infrastruktūros išlaidų finansavimas atitinkamai padalijamas civilinio oro uosto valdytojams ir Nyderlandų kariuomenei. 2010 ir 2011 m. Eindhoveno oro uostas kasmet mokėjo po maždaug 1 mln. EUR, kad Nyderlandų kariuomenei kompensuotų daugiausia infrastruktūros priežiūros, saugumo, skrydžių valdymo išlaidas, tačiau jam nereikėjo patirti pradinių investicijų išlaidų, kurias teko (iš dalies) patirti Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uostui.

| (282) | Be to, viso projekto pagalbos intensyvumas (žr. toliau skirsnį apie pagalbos būtinumą ir proporcingumą) yra ribotas ir tik toks, kokio reikia trūkstamam finansavimui užtikrinti. Oro uostą valdančios įmonės akcininkai finansuos daugiau kaip 50 % investicinių sąnaudų. |
| --- | --- |

(282)

Be to, viso projekto pagalbos intensyvumas (žr. toliau skirsnį apie pagalbos būtinumą ir proporcingumą) yra ribotas ir tik toks, kokio reikia trūkstamam finansavimui užtikrinti. Oro uostą valdančios įmonės akcininkai finansuos daugiau kaip 50 % investicinių sąnaudų.

| (283) | Todėl tuo remdamasi Komisija gali daryti išvadą, kad poveikis prekybos plėtrai nėra toks, kad būtų prieštaraujama bendram interesui. |
| --- | --- |

(283)

Todėl tuo remdamasi Komisija gali daryti išvadą, kad poveikis prekybos plėtrai nėra toks, kad būtų prieštaraujama bendram interesui.

9.3.6.   Pagalbos būtinumas ir proporcingumas

| (284) | Komisija privalo nustatyti, ar bendrovei FN GmbH suteikta valstybės pagalba pakeitė įmonės gavėjos elgseną taip, kad ši imtųsi veiklos, kuria padėtų siekti bendros svarbos tikslo ir kurios, jei negautų pagalbos, i) ji nevykdytų ar ii) vykdytų labai ribotai arba kitaip. Be to, pagalba laikoma proporcinga tik tada, kai to paties rezultato negalima pasiekti teikiant mažiau pagalbos ir sukeliant mažiau iškraipymų. Tai reiškia, kad pagalbos dydis ir intensyvumas turi būti ribojami iki mažiausio lygio, būtino remiamai veiklai vykdyti. |
| --- | --- |

(284)

Komisija privalo nustatyti, ar bendrovei FN GmbH suteikta valstybės pagalba pakeitė įmonės gavėjos elgseną taip, kad ši imtųsi veiklos, kuria padėtų siekti bendros svarbos tikslo ir kurios, jei negautų pagalbos, i) ji nevykdytų ar ii) vykdytų labai ribotai arba kitaip. Be to, pagalba laikoma proporcinga tik tada, kai to paties rezultato negalima pasiekti teikiant mažiau pagalbos ir sukeliant mažiau iškraipymų. Tai reiškia, kad pagalbos dydis ir intensyvumas turi būti ribojami iki mažiausio lygio, būtino remiamai veiklai vykdyti.

| (285) | Pasak Vokietijos, pagalba buvo būtina, nes oro uosto plėtrai būtų kilęs pavojus dėl prastos FN GmbH finansinės padėties tuo metu, kai buvo suteikta pagalba. Vokietija taip pat priduria, kad, jeigu projektą būtų tiesiogiai vykdžiusios valdžios institucijos, šioms institucijoms būtų tekę padengti statybos išlaidas, taip pat pradinius veiklos nuostolius. Komisija pritaria šiai nuomonei ir pažymi, kad viešoji parama buvo suteikta laikotarpiu, kai FN GmbH privatūs akcininkai pradiniame projekto etape labai daug investavo į infrastruktūrą ([20–60 mln. EUR 2002–2003 m.) ir padengė pradinius oro uosto veiklos nuostolius. Abejotina, ar ribotus finansinius išteklius turinčios vietos valdžios institucijos, kaip Klėvės apskritis ir Vėcės komuna, vienos būtų galėjusios pakelti finansinę tokio didelio masto projekto naštą, tačiau tą patį rezultatą joms pavyko pasiekti ribotai parėmus privačią iniciatyvą. Kadangi projektas yra rizikingas – tai vienas iš vos kelių privačių oro uostų Europoje, – ribota viešoji parama jo pradiniame etape atrodo visiškai pagrįsta. |
| --- | --- |

(285)

Pasak Vokietijos, pagalba buvo būtina, nes oro uosto plėtrai būtų kilęs pavojus dėl prastos FN GmbH finansinės padėties tuo metu, kai buvo suteikta pagalba. Vokietija taip pat priduria, kad, jeigu projektą būtų tiesiogiai vykdžiusios valdžios institucijos, šioms institucijoms būtų tekę padengti statybos išlaidas, taip pat pradinius veiklos nuostolius. Komisija pritaria šiai nuomonei ir pažymi, kad viešoji parama buvo suteikta laikotarpiu, kai FN GmbH privatūs akcininkai pradiniame projekto etape labai daug investavo į infrastruktūrą ([20–60 mln. EUR 2002–2003 m.) ir padengė pradinius oro uosto veiklos nuostolius. Abejotina, ar ribotus finansinius išteklius turinčios vietos valdžios institucijos, kaip Klėvės apskritis ir Vėcės komuna, vienos būtų galėjusios pakelti finansinę tokio didelio masto projekto naštą, tačiau tą patį rezultatą joms pavyko pasiekti ribotai parėmus privačią iniciatyvą. Kadangi projektas yra rizikingas – tai vienas iš vos kelių privačių oro uostų Europoje, – ribota viešoji parama jo pradiniame etape atrodo visiškai pagrįsta.

| (286) | Pasak Vokietijos, be pagalbos, jeigu nebūtų buvę 1, 2 ir 3 priemonių, investicijos būtų nebuvusios tokio pat masto. Kaip teisingai tvirtino Vokietija, būtų investuota tik į tam tikrus dalykus, pavyzdžiui, kilimo ir tūpimo tako platinimą. Tam tikras investicijas būtų tekę atidėti ilgam laikotarpiui, taigi oro uostas būtų patyręs didelių veiklos sunkumų arba net negalėjęs pasiekiamumo zonoje patenkinti tikėtinos oro vežėjų ir keleivių paklausos. Todėl galima daryti išvadą, kad 1, 2 ir 3 priemonės turėjo skatinamąjį poveikį, nes dėl jų gavėjas galėjo investuoti. |
| --- | --- |

(286)

Pasak Vokietijos, be pagalbos, jeigu nebūtų buvę 1, 2 ir 3 priemonių, investicijos būtų nebuvusios tokio pat masto. Kaip teisingai tvirtino Vokietija, būtų investuota tik į tam tikrus dalykus, pavyzdžiui, kilimo ir tūpimo tako platinimą. Tam tikras investicijas būtų tekę atidėti ilgam laikotarpiui, taigi oro uostas būtų patyręs didelių veiklos sunkumų arba net negalėjęs pasiekiamumo zonoje patenkinti tikėtinos oro vežėjų ir keleivių paklausos. Todėl galima daryti išvadą, kad 1, 2 ir 3 priemonės turėjo skatinamąjį poveikį, nes dėl jų gavėjas galėjo investuoti.

| (287) | Kalbant apie 2 priemonės proporcingumo vertinimą, oro uostui faktiškas skirtas viešasis finansavimas sudarė [2–5] mln. EUR. Kaip paaiškinta 46 konstatuojamojoje dalyje, šia paramos priemone finansuota 50 % tinkamų finansuoti sąnaudų, kaip nustatyta 1993 m. įsakyme. Likusią sumą ([2–5] mln. EUR) finansavo FN GmbH. Taigi pagalbos intensyvumas sudaro 50 %. |
| --- | --- |

(287)

Kalbant apie 2 priemonės proporcingumo vertinimą, oro uostui faktiškas skirtas viešasis finansavimas sudarė [2–5] mln. EUR. Kaip paaiškinta 46 konstatuojamojoje dalyje, šia paramos priemone finansuota 50 % tinkamų finansuoti sąnaudų, kaip nustatyta 1993 m. įsakyme. Likusią sumą ([2–5] mln. EUR) finansavo FN GmbH. Taigi pagalbos intensyvumas sudaro 50 %.

| (288) | Kadangi pagalbos intensyvumo klausimas 2005 m. aviacijos gairėse paliktas atviras, didžiausias leidžiamas pagalbos intensyvumas turi būti ne didesnis negu tai, ko būtinai reikia. Komisija atkreipia dėmesį, kad 2 priemone remtos investicijos buvo finansuotos pari passu sąlygomis. Todėl 50 % pagalbos intensyvumas šiuo nagrinėjamuoju atveju atrodo pagrįstas. |
| --- | --- |

(288)

Kadangi pagalbos intensyvumo klausimas 2005 m. aviacijos gairėse paliktas atviras, didžiausias leidžiamas pagalbos intensyvumas turi būti ne didesnis negu tai, ko būtinai reikia. Komisija atkreipia dėmesį, kad 2 priemone remtos investicijos buvo finansuotos pari passu sąlygomis. Todėl 50 % pagalbos intensyvumas šiuo nagrinėjamuoju atveju atrodo pagrįstas.

| (289) | Kalbant apie 1 priemonės 4 paskolos ir 3 priemonės proporcingumą, Komisija atkreipia dėmesį, kad mažos palūkanų normos arba nepalūkaninė paskola yra mažiau iškraipanti priemonė negu tiesioginė dotacija. Be to, kadangi valdžios institucijos paskolas visiškai užtikrino užstatais, jų finansinis dalyvavimas buvo labai ribotas. Kalbant apie atsisakymo reikalauti grąžinti pusę tarpinio finansavimo proporcingumą, Komisija sutinka su Vokietija, kad sąlyga sukurti 350 darbo vietų yra paskata privatiems oro uosto savininkams užbaigti statybas ir plėtoti oro uosto infrastruktūrą. Komisija atkreipia dėmesį, kad ši paskata buvo veiksminga, nes atsisakymo metu (2004 m.), gerokai iki sutartinio termino pabaigos (2007 m. pabaiga), jau buvo sukurtos 445 darbo vietos. |
| --- | --- |

(289)

Kalbant apie 1 priemonės 4 paskolos ir 3 priemonės proporcingumą, Komisija atkreipia dėmesį, kad mažos palūkanų normos arba nepalūkaninė paskola yra mažiau iškraipanti priemonė negu tiesioginė dotacija. Be to, kadangi valdžios institucijos paskolas visiškai užtikrino užstatais, jų finansinis dalyvavimas buvo labai ribotas. Kalbant apie atsisakymo reikalauti grąžinti pusę tarpinio finansavimo proporcingumą, Komisija sutinka su Vokietija, kad sąlyga sukurti 350 darbo vietų yra paskata privatiems oro uosto savininkams užbaigti statybas ir plėtoti oro uosto infrastruktūrą. Komisija atkreipia dėmesį, kad ši paskata buvo veiksminga, nes atsisakymo metu (2004 m.), gerokai iki sutartinio termino pabaigos (2007 m. pabaiga), jau buvo sukurtos 445 darbo vietos.

9.3.7.   Išvada dėl 1 priemonės (4 paskola), 2 ir 3 priemonių

| (290) | Atsižvelgdama į šiame sprendime pateiktą vertinimą, Komisija daro išvadą, kad 1 priemonė (4 paskola), 2 ir 3 priemonės yra suderinamos su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą. |
| --- | --- |

(290)

Atsižvelgdama į šiame sprendime pateiktą vertinimą, Komisija daro išvadą, kad 1 priemonė (4 paskola), 2 ir 3 priemonės yra suderinamos su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą.

9.4.   Veiklos pagalbos priemonės suderinamumas

| (291) | 2014 m. aviacijos gairėse nustatyti kriterijai, kuriuos Komisija taikys vertindama veiklos pagalbos suderinamumą su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą. Visų pirma pagal 2014 m. aviacijos gairių 172 punktą Komisija šiuos kriterijus taikys visoms byloms, susijusioms su veiklos pagalba (įskaitant pranešimus, dėl kurių dar nepriimtas sprendimas, ir neteisėtą pagalbą, apie kurią nepranešta) oro uostams, net jeigu pagalba buvo suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d., t. y. dar neįsigaliojus 2014 m. aviacijos gairėms. Veiklos pagalbos, kuri gali būti suteikta 10 metų pereinamajam laikotarpiui nuo 2014 m. aviacijos gairių paskelbimo dienos, suderinamumo kriterijai:






  a) | tiksliai apibrėžto bendros svarbos tikslo siekimas: ši sąlyga laikoma įvykdyta, jeigu pagalba, inter alia, didinamas ES piliečių judumas ir gerinamas susisiekimas tarp regionų arba skatinama regioninė plėtra (81); |
| --- | --- | --- |

(291)

2014 m. aviacijos gairėse nustatyti kriterijai, kuriuos Komisija taikys vertindama veiklos pagalbos suderinamumą su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą. Visų pirma pagal 2014 m. aviacijos gairių 172 punktą Komisija šiuos kriterijus taikys visoms byloms, susijusioms su veiklos pagalba (įskaitant pranešimus, dėl kurių dar nepriimtas sprendimas, ir neteisėtą pagalbą, apie kurią nepranešta) oro uostams, net jeigu pagalba buvo suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d., t. y. dar neįsigaliojus 2014 m. aviacijos gairėms. Veiklos pagalbos, kuri gali būti suteikta 10 metų pereinamajam laikotarpiui nuo 2014 m. aviacijos gairių paskelbimo dienos, suderinamumo kriterijai:

a)

tiksliai apibrėžto bendros svarbos tikslo siekimas: ši sąlyga laikoma įvykdyta, jeigu pagalba, inter alia, didinamas ES piliečių judumas ir gerinamas susisiekimas tarp regionų arba skatinama regioninė plėtra (81);

| b) | valstybinės intervencijos poreikis: pagalba pirmiausia turėtų būti skiriama tais atvejais, kai tokia pagalba gali padėti iš esmės pagerinti padėtį, t. y. padaryti tai, ko pasiekti neįmanoma rinkos priemonėmis (82); |
| --- | --- |

b)

valstybinės intervencijos poreikis: pagalba pirmiausia turėtų būti skiriama tais atvejais, kai tokia pagalba gali padėti iš esmės pagerinti padėtį, t. y. padaryti tai, ko pasiekti neįmanoma rinkos priemonėmis (82);

| c) | skatinamojo poveikio buvimas: ši sąlyga yra įvykdyta, jeigu tikėtina, kad tuo atveju, jeigu nebūtų veiklos pagalbos ir atsižvelgiant į investicinės pagalbos tikimybę bei skrydžių apimtį, atitinkamo oro uosto ekonominės veiklos mastas gerokai sumažėtų (83); |
| --- | --- |

c)

skatinamojo poveikio buvimas: ši sąlyga yra įvykdyta, jeigu tikėtina, kad tuo atveju, jeigu nebūtų veiklos pagalbos ir atsižvelgiant į investicinės pagalbos tikimybę bei skrydžių apimtį, atitinkamo oro uosto ekonominės veiklos mastas gerokai sumažėtų (83);

| d) | pagalbos sumos proporcingumas (pagalbos apribojimas iki minimumo): veiklos pagalba oro uostams yra proporcinga, jeigu neviršija mažiausios remiamai veiklai vykdyti reikalingos sumos (84); |
| --- | --- |

d)

pagalbos sumos proporcingumas (pagalbos apribojimas iki minimumo): veiklos pagalba oro uostams yra proporcinga, jeigu neviršija mažiausios remiamai veiklai vykdyti reikalingos sumos (84);

| e) | netinkamo neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai vengimas
   (85). |
| --- | --- |

e)

netinkamo neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai vengimas
   (85).

| (292) | Atsižvelgiant į tai, kad visa veiklos pagalba, kurią sudarė į 1 priemonę patenkantys 1 ir, galbūt, 2 pratęsimai, buvo suteikta dar neįsigaliojus 2014 m. aviacijos gairėms, šie suderinamumo kriterijai taikomi atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta 2014 m. aviacijos gairių 137 punkte (t. y. kelios sąlygos netaikomos). |
| --- | --- |

(292)

Atsižvelgiant į tai, kad visa veiklos pagalba, kurią sudarė į 1 priemonę patenkantys 1 ir, galbūt, 2 pratęsimai, buvo suteikta dar neįsigaliojus 2014 m. aviacijos gairėms, šie suderinamumo kriterijai taikomi atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta 2014 m. aviacijos gairių 137 punkte (t. y. kelios sąlygos netaikomos).

9.4.1.   Veiklos pagalba padedama siekti tiksliai apibrėžto bendros svarbos tikslo

| (293) | Vertinamosios veiklos pagalbos tikslas buvo Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uoste išlaikyti tinkamo lygio veiklą. |
| --- | --- |

(293)

Vertinamosios veiklos pagalbos tikslas buvo Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uoste išlaikyti tinkamo lygio veiklą.

| (294) | Pagal 2014 m. aviacijos gairių 113 punktą, veiklos pagalba oro uostams bus laikoma padedančia siekti bendros svarbos tikslo, jeigu ja didinamas Sąjungos piliečių judumas ir gerinamas susisiekimas su regionais, padedama kovoti su oro transporto spūstimis didžiuosiuose Sąjungos oro uostuose arba skatinama regioninė plėtra. |
| --- | --- |

(294)

Pagal 2014 m. aviacijos gairių 113 punktą, veiklos pagalba oro uostams bus laikoma padedančia siekti bendros svarbos tikslo, jeigu ja didinamas Sąjungos piliečių judumas ir gerinamas susisiekimas su regionais, padedama kovoti su oro transporto spūstimis didžiuosiuose Sąjungos oro uostuose arba skatinama regioninė plėtra.

| (295) | Kaip teigta 270 konstatuojamojoje dalyje, Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uosto statybos ir veikla atitinka aiškiai apibrėžtus bendros svarbos tikslus, būtent – regioninės ekonominė plėtra ir geresnis regiono pasiekiamumas. |
| --- | --- |

(295)

Kaip teigta 270 konstatuojamojoje dalyje, Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uosto statybos ir veikla atitinka aiškiai apibrėžtus bendros svarbos tikslus, būtent – regioninės ekonominė plėtra ir geresnis regiono pasiekiamumas.

9.4.2.   Valstybės intervencijos būtinybė

| (296) | Pagal 2014 m. aviacijos gairių 116 ir tolesnius punktus, veiklos pagalba oro uostams bus laikoma būtina, jeigu dėl jos iš esmės pagerėja padėtis, t. y. padaroma tai, ko pasiekti neįmanoma rinkos priemonėmis. Gairėse toliau pripažįstama, kad viešojo finansavimo veiklos išlaidoms finansuoti poreikis dėl didelių fiksuotųjų išlaidų paprastai bus proporcingai didesnis mažesniuose oro uostuose ir kad oro uostai, kurių metinis keleivių srautas yra 200 000–700 000 keleivių, gali būti nepajėgūs padengti didelės dalies savo veiklos išlaidų. |
| --- | --- |

(296)

Pagal 2014 m. aviacijos gairių 116 ir tolesnius punktus, veiklos pagalba oro uostams bus laikoma būtina, jeigu dėl jos iš esmės pagerėja padėtis, t. y. padaroma tai, ko pasiekti neįmanoma rinkos priemonėmis. Gairėse toliau pripažįstama, kad viešojo finansavimo veiklos išlaidoms finansuoti poreikis dėl didelių fiksuotųjų išlaidų paprastai bus proporcingai didesnis mažesniuose oro uostuose ir kad oro uostai, kurių metinis keleivių srautas yra 200 000–700 000 keleivių, gali būti nepajėgūs padengti didelės dalies savo veiklos išlaidų.

| (297) | 2003 m. pradėjus veikti naujam terminalui, Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uoste metinis keleivių srautas 2003 m. buvo 207 992, 2004 m. – 796 745, o 2005 m. – 591 744 keleivių (žr. 1 lentelę). Komisija atkreipia dėmesį, kad šiame pradiniame etape keleivių srautas labai kito, didelis (34 %) sumažėjimas buvo 2004–2005 m. Todėl Komisija mano, kad per šiuos trejus metus keleivių srautas vidutiniškai buvo 200 000–700 000 keleivių. Kartu Komisija tai pat atkreipia dėmesį į tai, kad FN GmbH visada veikė nuostolingai (žr. 5 lentelę) ir net negalėjo padengti savo veiklos išlaidų (pakoreguotas pelnas prieš palūkanas, mokesčius, nusidėvėjimą bei amortizaciją 2004 ir 2005 m. buvo neigiamas), o 2014 m. aviacijos gairėse nurodyta, kad tai įprasta tokio dydžio oro uostams. |
| --- | --- |

(297)

2003 m. pradėjus veikti naujam terminalui, Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uoste metinis keleivių srautas 2003 m. buvo 207 992, 2004 m. – 796 745, o 2005 m. – 591 744 keleivių (žr. 1 lentelę). Komisija atkreipia dėmesį, kad šiame pradiniame etape keleivių srautas labai kito, didelis (34 %) sumažėjimas buvo 2004–2005 m. Todėl Komisija mano, kad per šiuos trejus metus keleivių srautas vidutiniškai buvo 200 000–700 000 keleivių. Kartu Komisija tai pat atkreipia dėmesį į tai, kad FN GmbH visada veikė nuostolingai (žr. 5 lentelę) ir net negalėjo padengti savo veiklos išlaidų (pakoreguotas pelnas prieš palūkanas, mokesčius, nusidėvėjimą bei amortizaciją 2004 ir 2005 m. buvo neigiamas), o 2014 m. aviacijos gairėse nurodyta, kad tai įprasta tokio dydžio oro uostams.

| (298) | Todėl Komisija mano, kad veiklos pagalba Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uostui yra būtina. |
| --- | --- |

(298)

Todėl Komisija mano, kad veiklos pagalba Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uostui yra būtina.

9.4.3.   Valstybės pagalbos kaip politikos priemonės tinkamumas

| (299) | Pagal 2014 m. aviacijos gairių 120 punktą, veiklos pagalba turėtų būti tinkama politikos priemonė, kad būtų galima pasiekti ketinamą tikslą arba išspręsti spręstinas problemas. Kadangi Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uostas veiklos lygmeniu patiria nuostolių, vienintelė tinkama priemonė yra veiklos pagalba, dėl kurios oro uostas gali tęsti veiklą ir užtikrinti susisiekimą Žemutinio Reino regione. Kitos priemonės, pavyzdžiui, investicinė pagalba arba reglamentavimo priemonės, atrodo netinkamos finansinėms veiklos lygmens Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uosto problemoms spręsti. Todėl Komisija mano, kad veiklos pagalba, suteikta Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uostui, yra tinkama priemonė. |
| --- | --- |

(299)

Pagal 2014 m. aviacijos gairių 120 punktą, veiklos pagalba turėtų būti tinkama politikos priemonė, kad būtų galima pasiekti ketinamą tikslą arba išspręsti spręstinas problemas. Kadangi Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uostas veiklos lygmeniu patiria nuostolių, vienintelė tinkama priemonė yra veiklos pagalba, dėl kurios oro uostas gali tęsti veiklą ir užtikrinti susisiekimą Žemutinio Reino regione. Kitos priemonės, pavyzdžiui, investicinė pagalba arba reglamentavimo priemonės, atrodo netinkamos finansinėms veiklos lygmens Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uosto problemoms spręsti. Todėl Komisija mano, kad veiklos pagalba, suteikta Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uostui, yra tinkama priemonė.

9.4.4.   Skatinamojo poveikio buvimas ir pagalbos sumos proporcingumas (pagalbos apribojimas iki minimumo)

| (300) | Pagal 2014 m. aviacijos gairių 124 punktą, veiklos pagalba turi skatinamąjį poveikį, jei tikėtina, kad tuo atveju, jei nebūtų veiklos pagalbos ir atsižvelgiant į investicinės pagalbos tikimybę bei skrydžių apimtį, atitinkamo oro uosto ekonominės veiklos mastas gerokai sumažėtų. |
| --- | --- |

(300)

Pagal 2014 m. aviacijos gairių 124 punktą, veiklos pagalba turi skatinamąjį poveikį, jei tikėtina, kad tuo atveju, jei nebūtų veiklos pagalbos ir atsižvelgiant į investicinės pagalbos tikimybę bei skrydžių apimtį, atitinkamo oro uosto ekonominės veiklos mastas gerokai sumažėtų.

| (301) | Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uostas gavo investicinę pagalbą naujam terminalui statyti ir naujiems saugos ir saugumo reikalavimams įgyvendinti. Dėl to oro uostas galėjo patenkinti Žemutinio Reino regiono susisiekimo ir transporto poreikius, kurie, išreikšti keleivių skaičiumi, pastaraisiais metais padidėjo. Nepaisant gerokai didėjančio keleivių skaičiaus, oro uostas negali padengti veiklos išlaidų. Be valstybės veiklos pagalbos oro uostas negalėtų išlaikyti dabartinio srautų ir investicijų lygio, taigi jam tektų mažinti ekonominės veiklos apimtį. Kartu pagalba neviršijo sumos, kurios reikia veiklos nuostoliams padengti, taigi pagalbos suma yra apribota iki minimumo. |
| --- | --- |

(301)

Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uostas gavo investicinę pagalbą naujam terminalui statyti ir naujiems saugos ir saugumo reikalavimams įgyvendinti. Dėl to oro uostas galėjo patenkinti Žemutinio Reino regiono susisiekimo ir transporto poreikius, kurie, išreikšti keleivių skaičiumi, pastaraisiais metais padidėjo. Nepaisant gerokai didėjančio keleivių skaičiaus, oro uostas negali padengti veiklos išlaidų. Be valstybės veiklos pagalbos oro uostas negalėtų išlaikyti dabartinio srautų ir investicijų lygio, taigi jam tektų mažinti ekonominės veiklos apimtį. Kartu pagalba neviršijo sumos, kurios reikia veiklos nuostoliams padengti, taigi pagalbos suma yra apribota iki minimumo.

| (302) | Todėl Komisija mano, kad veiklos pagalba Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uostui turi skatinamąjį poveikį ir yra proporcinga. |
| --- | --- |

(302)

Todėl Komisija mano, kad veiklos pagalba Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uostui turi skatinamąjį poveikį ir yra proporcinga.

9.4.5.   Netinkamo neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai vengimas

| (303) | Pagal 2014 m. aviacijos gairių 131 punktą, vertindama veiklos pagalbos oro uostui suderinamumą, Komisija atsižvelgs į konkurencijos iškraipymą ir poveikį prekybai. Galimo konkurencijos iškraipymo arba poveikio prekybai požymis gali būti tai, kad oro uostas yra toje pat pasiekiamumo zonoje kaip ir kitas neišnaudotų pajėgumų turintis oro uostas. |
| --- | --- |

(303)

Pagal 2014 m. aviacijos gairių 131 punktą, vertindama veiklos pagalbos oro uostui suderinamumą, Komisija atsižvelgs į konkurencijos iškraipymą ir poveikį prekybai. Galimo konkurencijos iškraipymo arba poveikio prekybai požymis gali būti tai, kad oro uostas yra toje pat pasiekiamumo zonoje kaip ir kitas neišnaudotų pajėgumų turintis oro uostas.

| (304) | Kaip matyti iš 276 ir tolesnių konstatuojamųjų dalių, Komisija jau padarė išvadą, kad poveikis prekybos plėtrai nėra tokio masto, kad prieštarautų bendros svarbos tikslui. |
| --- | --- |

(304)

Kaip matyti iš 276 ir tolesnių konstatuojamųjų dalių, Komisija jau padarė išvadą, kad poveikis prekybos plėtrai nėra tokio masto, kad prieštarautų bendros svarbos tikslui.

9.5.   Išvados dėl pagalbos priemonių suderinamumo

| (305) | Visos priemonės, kurių atžvilgiu atliekamas šis tyrimas ir kurios laikomos valstybės pagalba, yra suderinamos su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą. Ši išvada visiškai neturi poveikio jokių kitų valstybės pagalbos priemonių, kurias valdžios institucijos galėjo suteikti bendrovei FN GmbH, vertinimui, kurio Komisija ateityje galėtų imtis. |
| --- | --- |

(305)

Visos priemonės, kurių atžvilgiu atliekamas šis tyrimas ir kurios laikomos valstybės pagalba, yra suderinamos su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą. Ši išvada visiškai neturi poveikio jokių kitų valstybės pagalbos priemonių, kurias valdžios institucijos galėjo suteikti bendrovei FN GmbH, vertinimui, kurio Komisija ateityje galėtų imtis.

10.   KALBA

| (306) | 2014 m. birželio 18 d. raštu Vokietija sutiko, kad šis sprendimas būtų priimtas anglų kalba. Todėl tekstas autentiškas tik anglų kalba. |
| --- | --- |

(306)

2014 m. birželio 18 d. raštu Vokietija sutiko, kad šis sprendimas būtų priimtas anglų kalba. Todėl tekstas autentiškas tik anglų kalba.

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Bendrovės EEL GmbH bendrovei FN GmbH2004 m. balandžio 11 d., birželio 17 d. ir liepos 28 d. suteiktos paskolos, taip pat Klėvės apskrities ir Vėcės komunos bendrovei EEL GmbH suteiktos paramos priemonės nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.

2 straipsnis

1.   Bendrovės EEL GmbH bendrovei FN GmbH2005 m. liepos 1 d. suteikta paskola ir 2005 m. liepos 1 d. patvirtintas visų esamų paskolų, kurias bendrovė EEL GmbH suteikė bendrovei FN GmbH, grąžinimo termino pratęsimas, Šiaurės Reino-Vestfalijos žemės bendrovei FN GmbH suteikta paramos priemonė, taip pat Klėvės apskrities bendrovei FN GmbH suteikta paramos priemonė, susijusi su Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uosto nekilnojamojo turto įsigijimu, yra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį, suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies c punktą.

2.   Visų esamų paskolų, kurias bendrovė EEL GmbH suteikė bendrovei FN GmbH, pratęsimas, patvirtintas 2010 m. lapkričio 29 d., jeigu tai valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį, yra suderinamas su vidaus rinka pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies c punktą.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Vokietijos Federacinei Respublikai.

Priimta Briuselyje 2014 m. liepos 23 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  Nuo 2009 m. gruodžio 1 d. EB sutarties 87 ir 88 straipsniai atitinkamai tapo Sutarties dėl Europos Sąjungosveikimo (toliau – SESV) 107 ir 108 straipsniais. Abu nuostatų rinkiniai iš esmės yra tapatūs. Šiamesprendime nuorodos į SESV 107 ir 108 straipsnius prireikus turėtų būti suprantamos kaip nuorodos įatitinkamai EB sutarties 87 ir 88 straipsnius. SESV taip pat pakeisti tam tikri terminai, pavyzdžiui, sąvoka„Bendrija“ pakeista sąvoka „Sąjunga“, sąvoka „bendroji rinka“ pakeista sąvoka „vidaus rinka“. Visamešiame sprendime bus vartojami SESV terminai.

1

(2)  OL C 279, 2012 9 14, p. 1.

2

(3)  1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999, nustatantis išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (OL L 83, 1999 3 27, p. 1), su pakeitimais, padarytais 2013 m. liepos 22 d. Tarybos reglamentu (ES)Nr. 734/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 659/1999, nustatantis išsamias EB sutarties93 straipsnio taikymo taisykles (OL L 204, 2013 7 31, p. 15).

3

(4)  OL C 279, 2012 9 14, p. 1.

4

(5)  Be Ryanair ir Transavia, anksčiau oro uoste skrydžius vykdė Air Berlin, Wizz Air, XL Airways, Sky Airlines,Corendon Airlines ir Bulgaria Air, taip pat užsakomųjų reisų bendrovės Tailwind ir Solid Executive (žr.sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 11 konstatuojamąją dalį).

5

Ryanair

Transavia

Air Berlin

Wizz Air

XL Airways

Sky Airlines

Corendon Airlines

Bulgaria Air

Tailwind

Solid Executive

(6)  Konfidenciali informacija

6

(7)  Šaltinis: http://unternehmen.airport-weeze.com/de/kurzportrait.html.

7

(8)  Suinteresuotieji subjektai pateikė daugiau kaip 1 000 skundų, kuriais prieštarauta, kad licencija oro susisiekimui vykdyti bendrovei FN GmbH būtų suteikta dar nepradėjus vykdyti veiklos, kurią atitinkamai buvo galima pradėti tik 2003 m. gegužės 1 d. 2006 m. licencija oro susisiekimui vykdyti dar kartą buvo teisiškai užginčyta, taigi atsirado teisinis neapibrėžtumas dėl oro uosto veiklos. Šis klausimas buvo išspręstas tik 2007 m. vasario 1 d., kai Bundesverwaltungsgericht leido oro uoste vykdyti skrydžius. Atitiktis visiems teisiniams reikalavimams buvo užtikrinta 2009 m. gegužės 1 d. iš dalies pakeitus regioninių valdžios institucijų išduotą licenciją oro susisiekimui vykdyti.

8

FN GmbH

Bundesverwaltungsgericht

(9)  Kiekvienų metų sausio 1 d. ir liepos 1 d. bazinė palūkanų norma pasikeičia tiek procentinių punktų, kiek nuo paskutinio bazinės palūkanų normos pasikeitimo padidėja arba sumažėja orientacinė norma. Orientacinė norma – naujausios pagrindinės refinansavimo operacijos, Europos Centrinio Banko įvykdytos iki pirmos kalendorinės atitinkamo šešių mėnesių laikotarpio dienos, palūkanų norma. Deutsche Bundesbank galiojančią bazinę palūkanų normą pernelyg ilgai nedelsdamas po sausio 1 d. ir liepos 1 d. skelbia oficialiajame leidinyje.

9

Deutsche Bundesbank

(10)  Paskolos sumos ir įkeistos žemės vertės skirtumas, lygus [1–3] mln. EUR, susidaro dėl to, kad FN GmbH irEEL GmbH2004 m. liepos 14 d. sudarė tarpinės paskolos susitarimą, pagal kurį buvo įkeista [1–3] mln. EURvertės žemė. Šis tarpinės paskolos susitarimas galiausiai buvo pakeistas 2004 m. liepos 27 d. trečiosiospaskolos susitarimu, bet žemės įkeitimas nebuvo panaikintas ir liko galioti, taigi trečiajai paskolai užtikrintireikėjo tik [1–5] mln. EUR užstato.

10

FN GmbH

EEL GmbH

(11)  Nė į vieną susitarimą neįtraukta konkreti nuostata, susijusi su vėluojamomis mokėti palūkanomis, nes taiteisiškai nustatyta BGB 288 straipsnyje, todėl taikoma visiems paskolų susitarimams.

11

(12)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html.

12

(13)  2011 m. kovo 31 d. sudarius susitarimą, akcijos bendrovei EEL GmbH buvo perduotos 2011 m. gruodžio 31 d. Galiausiai jos buvo perduotos Klėvės apskričiai.

13

EEL GmbH

(14)  Šis sprendimas netaikomas šiam skolos konvertavimo į nuosavybę sandoriui, jis taip pat netaikomas jokiaikitai priemonei, kurią Vokietija bendrovei FN GmbH galėjo suteikti nuo 2011 m.

14

FN GmbH

(15)  https://recht.nrw.de/lmi/owa/br_bes_text?anw_nr=1&gld_nr=9&ugl_nr=96&bes_id=1284&val=1284&ver=7&sg=&aufgehoben=N&menu=1.

15

(16)  Tai reiškia, kad, kai EEL GmbH atidėjo bendrovei FN GmbH suteiktų paskolų grąžinimą, atitinkamai buvoatidėtas jos pačios paskolų, kurias jai suteikė Klėvės apskritis, ir paskolos, kurią EEL GmbH suteikė [bankas]ir kurios suma buvo [1–5] mln. EUR, grąžinimas.

16

EEL GmbH

FN GmbH

EEL GmbH

(17)  Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti, OL C 244, 2004 10 1, p. 2.

17

(18)  Žr. 16 išnašą.

18

(19)  Žr. 7 išnašą.

19

(20)  Tačiau šis pasiūlymas nebuvo įgyvendintas.

20

(21)  Daugiau informacijos apie galutines 2014 m. aviacijos gaires pateikta 38 konstatuojamojoje dalyje.

21

(22)  Žr. 2003 m. liepos 3 d. Sprendimo Chronopost prieš Ufex ir kitus, sujungtos bylos C-83/01 P, C-93/01 P ir C-94/01, ES:C:2003:388, 37 punktą.

22

Chronopost prieš Ufex ir kitus,

(23)  Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (OL C 244, 2004 10 1, p. 2).

23

(24)  Komisijos komunikatas dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo (OL C 14, 2008 1 19, p. 6).

24

(25)  Komisijos pranešimas dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo (OL C 273, 1997 9 9, p. 3).

25

(26)  1991 m. kovo 21 d. Sprendimo Italijos Respublika prieš Europos Bendrijų Komisiją, C-305/89, ES:C:1991:142, 19 punktas.

26

Italijos Respublika prieš Europos Bendrijų Komisiją,

(27)  2011 m. birželio 15 d. Komisijos sprendimo, N 322/10–, 49 punktas. http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/237041/237041_1243261_83_3.pdf.

27

(28)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/transparency_extract_en.pdf.

28

(29)  EB sutarties 92 ir 93 straipsnių ir EEE susitarimo 61 straipsnio taikymas valstybės pagalbai aviacijossektoriuje (OL C 350, 1994 12 10, p. 5).

29

(30)  Visų pirma 2000 m. gruodžio 12 d. Sprendimas Aéroports de Paris prieš Komisiją, T-128/98, Rink. p. II-3929, ES:T:2000:290, 2008 m. gruodžio 17 d. Sprendimas Ryanair prieš Komisiją, T-196/04, ES:T:2008:585, taip pat 2011 m. kovo 24 d. Sprendimas Freistaat Sachsen ir Land Sachsen-Anhalt/t., T-443/08, ES:T:2011:117.

30

Aéroports de Paris prieš Komisiją

Ryanair prieš Komisiją

Freistaat Sachsen ir Land Sachsen-Anhalt/t.

(31)  42 konstatuojamoji dalis

31

(32)  SA.30743 – Finanzierung von Infrastrukturprojekten am Flughafen Leipzig/Halle (OL C 284, 2011 9 28, p. 6).

32

Finanzierung von Infrastrukturprojekten am Flughafen Leipzig/Halle

(33)  Sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 54 konstatuojamoji dalis.

33

(34)  2008 m. balandžio 22 d. Sprendimo Salzgitter prieš Komisiją, C-408/04, ES:C:2008:236, 106 punktas.

34

Salzgitter prieš Komisiją,

(35)  COM(2006) 819.

35

(36)  Šis indeksas taikomas daugiausia AAA reitingo Vokietijos banko obligacijų palūkanų normoms.

36

(37)  Suinteresuotosios trečiosios šalys savo abejonę dėl šio punkto pagrindė teiginiu, kad Airport Network B.Vnuolat veikė nuostolingai.

37

Airport Network B.V

(38)  2004 m. lapkričio 11 d. Sprendimo Demesa ir Territorio Histórico de Álava prieš Komisiją, sujungtos bylos C-183/02 P ir C-187/02 P, Rink., ES:C:2004:701, 52 punktas.

38

Demesa ir Territorio Histórico de Álava prieš Komisiją,

(39)  Valstybės pagalbos oro uostams ir oro transporto bendrovėms gairės (OL C 99, 2014 4 4, p. 3).

39

(40)  2011 m. kovo 24 d. Sprendimo Mitteldeutsche Flughafen AG ir Flughafen Leipzig Halle GmbH prieš Komisiją, sujungtos bylos T-443/08 ir T-455/08, Rink., ES:T:2011:117, visų pirma 93 ir 94 punktai; patvirtinta 2012 m. gruodžio 19 d. Sprendimu Mitteldeutsche Flughafen ir Flughafen Leipzig-Halle priešKomisiją, C-288/11 P, ES:C:2012:821.

40

Mitteldeutsche Flughafen AG ir Flughafen Leipzig Halle GmbH prieš Komisiją,

Mitteldeutsche Flughafen ir Flughafen Leipzig-Halle priešKomisiją

(41)  2006 m. lapkričio 16 d. Komisijos direktyva 2006/111/EB dėl finansinių santykių tarp valstybių narių ir valstybės įmonių skaidrumo ir dėl finansinio skaidrumo tam tikrose įmonėse (OL L 318, 2006 11 17, p. 17).

41

(42)

42

„Bendrovės paskirtis – plėtoti ir atverti buvusį NATO Vėcės Larbrucho oro uostą, t. y. užtikrinti būtinustechninius ir infrastruktūros įrenginius, taip pat prižiūrėti ir atnaujinti objektą jį rengiant tolesniamnaudojimui komerciniais tikslais.“

(43)  Vėcės savivaldybės skirtą finansinę paramą sudarė tik pradinė kapitalo injekcija steigiant bendrovęEEL GmbH, tačiau ji palaikė visus EEL GmbH ir Klėvės apskrities priimtus sprendimus.

43

EEL GmbH

EEL GmbH

(44)  Pagal Haushaltsgrundsätzegesetz (toliau – HGrG), nustatančio Vokietijos viešojo sektoriaus subjektųbiudžeto ir apskaitos principus, 53 punktą.

44

Haushaltsgrundsätzegesetz

(45)  Komisijos komunikato valstybėms narėms „EEB sutarties 92 ir 93 straipsnių ir Komisijos direktyvos80/723/EEB 5 straipsnio taikymas apdirbamosios pramonės valstybinėms įmonėms“ (OL C 307, 1993 11 13, p. 3) 11 punktas. Šis komunikatas susijęs su apdirbamąja pramone, bet taikomas ir kitiems ekonomikos sektoriams. Taip pat žr. 1998 m. balandžio 30 d. Sprendimo Cityflyer, T-16/96, Rink. p. II-757, 51 punktą.

45

Cityflyer

(46)  Komisijos komunikatas dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo (OL C 14, 2008 1 19, p. 6).

46

(47)  2008 m. orientacinių normų komunikate nustatytas orientacinių ir diskonto normų, taikomų kaip pakaitiniairinkos normos rodikliai, nustatymo metodas. Nepaisant to, kad Komisijos orientacinė norma yra tik pakaitinis rodiklis, Komisija neturi kitų įrodomųjų duomenų, kuriais remdamasi galėtų nustatyti palūkanų normą, kurią skolininkas galėtų gauti rinkoje.

47

(48)  Solvabilitätsverordnung – SolvV, 2006 m. gruodžio 14 d., paskelbta 2006 m. gruodžio 20 d. Vokietijos oficialiajame leidinyje Bundesgesetzblatt (I dalis, Nr. 61, p. 2926).

48

Solvabilitätsverordnung

SolvV

Bundesgesetzblatt

(49)  Žr. Standard and Poor's„2012 Annual Global Corporate Default Study and Rating Transitions“ (2012 m. metinis visuotinis įmonių įsipareigojimų neįvykdymo tyrimas ir reitingų pokyčiai), 2013 m. kovo 18 d., p. 29, ir Moody's„Corporate Default and Recovery Rates 1920–2010“ (Įmonių įsipareigojimų neįvykdymo irsusigrąžintų sumų rodikliai 1920–2010 m.), 2011 m. vasario 28 d., p. 31.

49

Standard and Poor's

Moody's

(50)  Užstato lygis gali būti vertinamas kaip nuostolis dėl įsipareigojimų neįvykdymo – tai procentais išreikštastikėtinas galimų skolininko nuostolių dydis, atsižvelgiant į sumas, atgautinas iš užstato ir turto bankroto atveju; todėl nuostolis dėl įsipareigojimų neįvykdymo yra atvirkščiai proporcingas užstato vertei.

50

(51)  Nuostolis dėl įsipareigojimų neįvykdymo = 1 – susigrąžintų sumų rodiklis = 1 – [...] mln. EUR/[...] mln. EUR = [...] %.

51

(52)  Žr. 2005 m. liepos 1 d. paskolos susitarimo 22 ir 23 punktus.

52

(53)  Žr. 2014 m. gegužės 23 d. Vokietijos rašto 2 priedo 2 punktą.

53

(54)  2005–2010 m. vertė padidėjo labiausiai dėl [...].

54

(55)  Žr. 2014 m. gegužės 23 d. Vokietijos rašto 2 priedo 2 punktą.

55

(56)  Šią grupę sudaro [...] reitingai.

56

(57)  Taikytinų bazinių normų sąrašą Komisija skelbia šioje svetainėje: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/base_rates_eu27_en.pdf

57

(58)  [...] bazinių punktų palūkanų normų skirtumu suteiktas maždaug [...] EUR pranašumas per visą 4 paskolos ir 1 pratęsimo laikotarpį.

58

(59)  2004 m. balandžio 1 d. Sprendimo Italija prieš Komisiją, C-99/02, Rink. ES:C:2004:207, 65 punktas.

59

Italija prieš Komisiją,

(60)  2003 m. liepos 24 d. Sprendimas Altmark Trans GmbH ir Regierungspräsidium Magdeburg prieš Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (toliau – sprendimas Altmark), ES:C:2003:415, Rink.

60

Altmark Trans GmbH ir Regierungspräsidium Magdeburg prieš Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

Altmark

(61)  2014 m. aviacijos gairių 43 punktas.

61

(62)  2004 m. balandžio 1 d. Sprendimo Italija prieš Komisiją,, ES:C:2004:207, 65 punktas.

62

Italija prieš Komisiją,,

(63)  2003 m. liepos 24 d. Sprendimas Altmark, ES:C:2003:415.

63

Altmark

(64)  2014 m. aviacijos gairių 43 punktas.

64

(65)  2000 m. gruodžio 12 d. Sprendimo Alitalia prieš Komisiją, T-296/97, Rink., ES:T:2000:289, 84 punktas;1991 m. kovo 21 d. Sprendimo Italija prieš Komisiją, C-305/89, Rink., ES:C:1991:142, 20 punktas.

65

Alitalia prieš Komisiją,

,

Italija prieš Komisiją,

,

(66)  Žr. 2005 m. aviacijos gairių 46 punktą.

66

(67)  Žr. 65 išnašą.

67

(68)  Žr. 49 išnašą.

68

(69)  Žr. Komisijos suvestinį pranešimo dėl jurisdikcijos pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 dėlkoncentracijų tarp įmonių kontrolės (OL C 95, 2008 4 16, p. 1) 95 punktą.

69

(70)  Žr. 53 konstatuojamąją dalį.

70

(71)  Žr. 3 lentelę.

71

(72)  Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio b punkto v papunkčio antrassakinys: „Jeigu pagal Bendrijos teisės aktus liberalizavus veiklą tam tikros priemonės tampa pagalba, po nustatytos liberalizavimo datos esama pagalba jos nebelaikomos.“

72

(73)

73

„Pagalba, kuri yra esama pagalba, nes galima nustatyti, ar jos patvirtinimo metu tai nebuvo pagalba, o tokiaji tapo vėliau dėl bendrosios rinkos vystymosi, ir nebuvo atitinkamos valstybės narės pakeista. Jeigu pagalBendrijos teisės aktus liberalizavus veiklą tam tikros priemonės tampa pagalba, po nustatytos liberalizavimo datos esama pagalba jos nebelaikomos.“

(74)  38 ir 39 konstatuojamosios dalys.

74

(75)  2014 m. aviacijos gairių 172 konstatuojamoji dalis.

75

(76)  2014 m. aviacijos gairių 173 konstatuojamoji dalis.

76

(77)  Žr., pavyzdžiui, Komisijos sprendimo SA.34586 (12/N) dėl Graikijos Chanijos oro uosto modernizavimo 49 punktą.

77

(78)  Nors nuo Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uosto Mastrichto oro uostas oficialiai nutolęs mažiau negu 100 km (98 km), iki jo automobiliu galima nuvažiuoti tik per 1 val. 14 min. Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad šis oro uostas neturėtų būti įtrauktas į Žemutinio Reino žemės Vėcės oro uosto pasiekiamumo zoną.

78

(79)  Po 2012–2013 m. vykdytų plėtros darbų Eindhoveno oro uosto pajėgumas padidėjo iki 5 mln. keleivių; Diuseldorfo oro uosto plėtros darbus tikimasi pradėti 2014 m. vasarą.

79

(80)  Žr. 2005 m. aviacijos gairių 15 punktą.

80

(81)  2014 m. aviacijos gairių 113 ir 137 punktai.

81

(82)  2014 m. aviacijos gairių 116 ir 137 punktai.

82

(83)  2014 m. aviacijos gairių 124 ir 137 punktai.

83

(84)  2014 m. aviacijos gairių 125 ir 137 punktai.

84

(85)  2014 m. aviacijos gairių 131 ir 137 punktai.

85

---

| 15.10.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 269/47 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 269/47

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2015/1825

2014 m. liepos 31 d.

dėl valstybės pagalbos SA.34791 (2013/C) (ex 2012/NN), apie kurią nepranešta – Belgija – Val Saint-Lambert SA sanavimo pagalba

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 5402)

(Tekstas autentiškas tik prancūzų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas (1),

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | 2012 m. gegužės 11 d. Belgija Komisijai pranešė apie Val Saint-Lambert SA (toliau – VSL) sanavimo pagalbą suteikiant 1 mln. EUR lengvatinę paskolą. Konstatavusi, kad sanavimo pagalbos dalis, t. y. 400 000 EUR, jau buvo suteikta 2012 m. balandžio 3 d., Komisija užregistravo šią bylą pagalbos, apie kurią nepranešta, registre. Apie šią pagalbą nei tuomet, nei vėliau pranešta nebuvo. |
| --- | --- |

(1)

2012 m. gegužės 11 d. Belgija Komisijai pranešė apie Val Saint-Lambert SA (toliau – VSL) sanavimo pagalbą suteikiant 1 mln. EUR lengvatinę paskolą. Konstatavusi, kad sanavimo pagalbos dalis, t. y. 400 000 EUR, jau buvo suteikta 2012 m. balandžio 3 d., Komisija užregistravo šią bylą pagalbos, apie kurią nepranešta, registre. Apie šią pagalbą nei tuomet, nei vėliau pranešta nebuvo.

| (2) | 2012 m. spalio 3 d. Belgijos valdžios institucijos pranešė apie VSL restruktūrizavimo pagalbą: 1 mln. EUR paskolos pratęsimą 10 metų. |
| --- | --- |

(2)

2012 m. spalio 3 d. Belgijos valdžios institucijos pranešė apie VSL restruktūrizavimo pagalbą: 1 mln. EUR paskolos pratęsimą 10 metų.

| (3) | 2013 m. vasario 1 d. raštu Komisija Belgijai pranešė apie savo sprendimą pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl šių dviejų rūšių pagalbos VSL ir kitų jai taikytų priemonių. |
| --- | --- |

(3)

2013 m. vasario 1 d. raštu Komisija Belgijai pranešė apie savo sprendimą pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl šių dviejų rūšių pagalbos VSL ir kitų jai taikytų priemonių.

| (4) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl pagalbos ir priemonių. |
| --- | --- |

(4)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl pagalbos ir priemonių.

| (5) | Pastabų šiuo klausimu iš trečiųjų šalių Komisija negavo. |
| --- | --- |

(5)

Pastabų šiuo klausimu iš trečiųjų šalių Komisija negavo.

| (6) | 2013 m. kovo 21 d. pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą pateikė Belgija. |
| --- | --- |

(6)

2013 m. kovo 21 d. pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą pateikė Belgija.

| (7) | 2013 m. lapkričio 14 d. raštu Belgijos valdžios institucijos pranešė Komisijai ketinančios atsiimti pranešimą apie restruktūrizavimo pagalbą. Todėl ši priemonė sprendime nėra nagrinėjama. |
| --- | --- |

(7)

2013 m. lapkričio 14 d. raštu Belgijos valdžios institucijos pranešė Komisijai ketinančios atsiimti pranešimą apie restruktūrizavimo pagalbą. Todėl ši priemonė sprendime nėra nagrinėjama.

| (8) | 2013 m. spalio 17 d. ir lapkričio 14 d. raštais ir 2013 m. gruodžio 10 d. elektroniniu laišku Komisija paprašė Belgijos valdžios institucijų pateikti papildomos informacijos. Belgijos valdžios institucijos į šį prašymą atsakė 2013 m. gruodžio 12 d. raštu ir 2013 m. gruodžio 11 d. elektroniniu laišku. Jos paprašė pratęsti atsakymo į 2013 m. lapkričio 14 d. prašymą pateikti informaciją terminą. Šis terminas buvo pratęstas 2013 m. gruodžio 19 d. raštu. Belgijos valdžios institucijų atsakymas gautas 2014 m. sausio 6 d.2014 m. vasario 7 d. Komisija išsiuntė naują prašymą pateikti informaciją. Belgijos valdžios institucijos ir Société Wallonne de Gestion et de Participations (toliau – SOGEPA) advokatas atsakė atitinkamai 2014 m. vasario 25 d. ir 27 d.2014 m. balandžio 11 d. Belgijos valdžios institucijoms išsiųstas naujas prašymas pateikti informaciją. 2014 m. balandžio 30 d. raštu Komisija Belgijos valdžios institucijoms duotą terminą pratęsė iki 2014 m. gegužės 23 d. Tą dieną Komisija jų atsakymą ir gavo. |
| --- | --- |

(8)

2013 m. spalio 17 d. ir lapkričio 14 d. raštais ir 2013 m. gruodžio 10 d. elektroniniu laišku Komisija paprašė Belgijos valdžios institucijų pateikti papildomos informacijos. Belgijos valdžios institucijos į šį prašymą atsakė 2013 m. gruodžio 12 d. raštu ir 2013 m. gruodžio 11 d. elektroniniu laišku. Jos paprašė pratęsti atsakymo į 2013 m. lapkričio 14 d. prašymą pateikti informaciją terminą. Šis terminas buvo pratęstas 2013 m. gruodžio 19 d. raštu. Belgijos valdžios institucijų atsakymas gautas 2014 m. sausio 6 d.2014 m. vasario 7 d. Komisija išsiuntė naują prašymą pateikti informaciją. Belgijos valdžios institucijos ir Société Wallonne de Gestion et de Participations (toliau – SOGEPA) advokatas atsakė atitinkamai 2014 m. vasario 25 d. ir 27 d.2014 m. balandžio 11 d. Belgijos valdžios institucijoms išsiųstas naujas prašymas pateikti informaciją. 2014 m. balandžio 30 d. raštu Komisija Belgijos valdžios institucijoms duotą terminą pratęsė iki 2014 m. gegužės 23 d. Tą dieną Komisija jų atsakymą ir gavo.

| (9) | 2014 m. birželio 18 d. raštu Belgijos valdžios institucijos leido Komisijai šį sprendimą priimti ir apie jį pranešti tik prancūzų kalba. |
| --- | --- |

(9)

2014 m. birželio 18 d. raštu Belgijos valdžios institucijos leido Komisijai šį sprendimą priimti ir apie jį pranešti tik prancūzų kalba.

2.   PRIEMONIŲ IR PAGALBOS APRAŠYMAS

2.1.   Gavėjas

| (10) | VSL gamina aukščiausios rūšies prabangius krištolo gaminius. Įmonė yra Valonijoje, Sereno mieste; joje dirba 52 darbuotojai, jos metinė apyvarta – maždaug 2 mln. EUR. Įmonės gaminiai turi gerą vardą, tačiau jos istorijoje gausu bankrotų. Visų pPirma, 2002 m. bankrutavo SA Cristallerie du Val Saint-Lambert, jos veiklą perėmė 2002 m. gruodžio 19 d. įsteigta SA La cristallerie du Val Saint-Lambert (toliau – CVSL). Vėliau 2008 m. rugpjūčio 11 d. sprendimu Lježo komercinis teimas paskelbė CVSL bankrotą. Veiklą perėmė du privatieji akcininkai: Châteaux Finances Corporation (toliau – CFC) – kontroliuojančioji bendrovė, kuriai priklauso keletas nekilnojamojo turto arba su vynu ir gastronomija susijusių bendrovių, ir Société de Promotion d'Espaces Commerciaux et Industriels (toliau – SPECI) – nekilnojamojo paveldo valdymo ir plėtros bendrovė. |
| --- | --- |

(10)

VSL gamina aukščiausios rūšies prabangius krištolo gaminius. Įmonė yra Valonijoje, Sereno mieste; joje dirba 52 darbuotojai, jos metinė apyvarta – maždaug 2 mln. EUR. Įmonės gaminiai turi gerą vardą, tačiau jos istorijoje gausu bankrotų. Visų pPirma, 2002 m. bankrutavo SA Cristallerie du Val Saint-Lambert, jos veiklą perėmė 2002 m. gruodžio 19 d. įsteigta SA La cristallerie du Val Saint-Lambert (toliau – CVSL). Vėliau 2008 m. rugpjūčio 11 d. sprendimu Lježo komercinis teimas paskelbė CVSL bankrotą. Veiklą perėmė du privatieji akcininkai: Châteaux Finances Corporation (toliau – CFC) – kontroliuojančioji bendrovė, kuriai priklauso keletas nekilnojamojo turto arba su vynu ir gastronomija susijusių bendrovių, ir Société de Promotion d'Espaces Commerciaux et Industriels (toliau – SPECI) – nekilnojamojo paveldo valdymo ir plėtros bendrovė.

| (11) | Iš pradžių CFC ir SPECI turėjo atitinkamai 70 % ir 30 % VSL akcijų. 2011 m. kovo mėn. CFC ir Valonijos regionas kapitalą padidino; SPECI padidinant nedalyvavo. Šiuo metu CFC priklauso 76 % VSL, 17 % priklauso Valonijos regionui, o 7 % – SPECI. |
| --- | --- |

(11)

Iš pradžių CFC ir SPECI turėjo atitinkamai 70 % ir 30 % VSL akcijų. 2011 m. kovo mėn. CFC ir Valonijos regionas kapitalą padidino; SPECI padidinant nedalyvavo. Šiuo metu CFC priklauso 76 % VSL, 17 % priklauso Valonijos regionui, o 7 % – SPECI.

| (12) | Nuo 2013 m. spalio 14 d. VSL vėl vyksta bankroto procedūra. |
| --- | --- |

(12)

Nuo 2013 m. spalio 14 d. VSL vėl vyksta bankroto procedūra.

| (13) | VSL naudojasi išimtine licencija naudoti VSL prekių ženklus, brėžinius ir eskizus. Šią licenciją 2009 m. sausio mėn. jai suteikė Valonijos regionas, dabartinis prekių ženklų savininkas. Anksčiau, iki 2005 m. spalio mėn., VSL prekių ženklai priklausė Compagnie financière du Val (toliau – CFV), kuri pakeitė Société de Gestion des marques du Val Saint-Lambert, 100 % priklausančią SOGEPA (kuri savo ruožtu 100 % priklauso Valonijos regionui). |
| --- | --- |

(13)

VSL naudojasi išimtine licencija naudoti VSL prekių ženklus, brėžinius ir eskizus. Šią licenciją 2009 m. sausio mėn. jai suteikė Valonijos regionas, dabartinis prekių ženklų savininkas. Anksčiau, iki 2005 m. spalio mėn., VSL prekių ženklai priklausė Compagnie financière du Val (toliau – CFV), kuri pakeitė Société de Gestion des marques du Val Saint-Lambert, 100 % priklausančią SOGEPA (kuri savo ruožtu 100 % priklauso Valonijos regionui).

| (14) | Pagal 2005 m. spalio 5 d. perleidimo sutartį CFV už [500 000–800 000] (3) EUR perleido šiuos ženklus SA Interagora, CVSL patronuojančiai bendrovei. 2008 m. rugpjūčio 11 d.SA Interagora, tapusi SA Val Saint-Lambert International (toliau – VSLI), bankrutavo ir liko CFV skolinga 280 000 EUR. Valonijos regionas pasinaudojo savo pirmumo teise ir 2008 m. už [700 000–1 000 000] EUR tapo prekių ženklų savininku. |
| --- | --- |

(14)

Pagal 2005 m. spalio 5 d. perleidimo sutartį CFV už [500 000–800 000] (3) EUR perleido šiuos ženklus SA Interagora, CVSL patronuojančiai bendrovei. 2008 m. rugpjūčio 11 d.SA Interagora, tapusi SA Val Saint-Lambert International (toliau – VSLI), bankrutavo ir liko CFV skolinga 280 000 EUR. Valonijos regionas pasinaudojo savo pirmumo teise ir 2008 m. už [700 000–1 000 000] EUR tapo prekių ženklų savininku.

2.2.   Priemonių ir pagalbos aprašymas

2.2.1.   1 priemonė. 2012 m. balandžio 3 d. 1 mln. EUR vertės sanavimo pagalba

| (15) | VSL skirtą sanavimo pagalbą sudaro 1 mln. EUR lengvatinė paskola, kurią SOGEPA atstovaujamas Valonijos regionas suteikė 2012 m. balandžio 3 d. (SOGEPA veikia regiono vardu visų priemonių atveju, kai yra SOGEPA įsikišimas) 6 mėnesių laikotarpiui su 3,07 % palūkanomis (bazinė norma – 2,07 + 100 punktų). Vėliau, remiantis SOGEPA išlaidų atlyginimu, palūkanos buvo padidintos 100 bazinių punktų marža, taigi sudarė 4,07 %. 1 mln. EUR paskolos dalis, t. y. 400 000 EUR, buvo pervesta tą pačią dieną, kai buvo sudaryta 2012 m. balandžio 3 d. kredito sutartis, iš anksto nepranešus Komisijai, kaip apibrėžta SESV 108 straipsnio 3 dalyje. Likusi paskolos dalis, t. y. 600 000 EUR, buvo pervesta vėliau; apie pervedimo datą Komisijai pranešta nebuvo. Tačiau Komisija mano, kad buvo suteikta visa 1 mln. EUR dydžio paskola, kadangi ji buvo įtraukta į Lježo komerciniam teismui pateiktą ieškinį dėl VSL bankroto, kurį tas pats teismas paskelbė 2013 m. spalio 14 d. |
| --- | --- |

(15)

VSL skirtą sanavimo pagalbą sudaro 1 mln. EUR lengvatinė paskola, kurią SOGEPA atstovaujamas Valonijos regionas suteikė 2012 m. balandžio 3 d. (SOGEPA veikia regiono vardu visų priemonių atveju, kai yra SOGEPA įsikišimas) 6 mėnesių laikotarpiui su 3,07 % palūkanomis (bazinė norma – 2,07 + 100 punktų). Vėliau, remiantis SOGEPA išlaidų atlyginimu, palūkanos buvo padidintos 100 bazinių punktų marža, taigi sudarė 4,07 %. 1 mln. EUR paskolos dalis, t. y. 400 000 EUR, buvo pervesta tą pačią dieną, kai buvo sudaryta 2012 m. balandžio 3 d. kredito sutartis, iš anksto nepranešus Komisijai, kaip apibrėžta SESV 108 straipsnio 3 dalyje. Likusi paskolos dalis, t. y. 600 000 EUR, buvo pervesta vėliau; apie pervedimo datą Komisijai pranešta nebuvo. Tačiau Komisija mano, kad buvo suteikta visa 1 mln. EUR dydžio paskola, kadangi ji buvo įtraukta į Lježo komerciniam teismui pateiktą ieškinį dėl VSL bankroto, kurį tas pats teismas paskelbė 2013 m. spalio 14 d.

2.2.2.   2 priemonė. Restruktūrizavimo pagalba

| (16) | 2012 m. spalio 3 d. Belgijos valdžios institucijos pranešė apie restruktūrizavimo pagalbą: 1 mln. EUR paskolos (t. y. 1 priemonės) pratęsimą 10 metų. Vis dėlto 2013 m. lapkričio 14 d. raštu Belgijos valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad pranešimą apie restruktūrizavimo pagalbą atsiima. 2013 m. gruodžio 12 d. raštu Belgijos valdžios institucijos patvirtino, kad pagalba nebuvo įgyvendinta. Todėl ši pagalba šiame sprendime nėra nagrinėjama. |
| --- | --- |

(16)

2012 m. spalio 3 d. Belgijos valdžios institucijos pranešė apie restruktūrizavimo pagalbą: 1 mln. EUR paskolos (t. y. 1 priemonės) pratęsimą 10 metų. Vis dėlto 2013 m. lapkričio 14 d. raštu Belgijos valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad pranešimą apie restruktūrizavimo pagalbą atsiima. 2013 m. gruodžio 12 d. raštu Belgijos valdžios institucijos patvirtino, kad pagalba nebuvo įgyvendinta. Todėl ši pagalba šiame sprendime nėra nagrinėjama.

2.2.3.   3–8 priemonės

| (17) | Prieš suteikiant anksčiau minėtą sanavimo pagalbą (1 priemonė) Valonijos regionas, kuriam atstovauja SOGEPA, ir kitos Regionui pavaldžios bei jo vardu veikiančios valstybės įstaigos, kaip CFV, 2008–2011 m. šešis kartus padėjo VSL: suteikė 150 000 EUR garantiją (3 priemonė), naudojo ir perleido Val Saint-Lambert prekių ženklus (4 priemonė), suteikė 1,5 mln. EUR paskolą (5 priemonė), 1,5 mln. EUR padidino kapitalą (6 priemonė), teikė su nedidelėmis sumomis susijusią pagalbą (7 priemonė) ir padengė valymo išlaidas pagal Cristal Park projektą (8 priemonė). |
| --- | --- |

(17)

Prieš suteikiant anksčiau minėtą sanavimo pagalbą (1 priemonė) Valonijos regionas, kuriam atstovauja SOGEPA, ir kitos Regionui pavaldžios bei jo vardu veikiančios valstybės įstaigos, kaip CFV, 2008–2011 m. šešis kartus padėjo VSL: suteikė 150 000 EUR garantiją (3 priemonė), naudojo ir perleido Val Saint-Lambert prekių ženklus (4 priemonė), suteikė 1,5 mln. EUR paskolą (5 priemonė), 1,5 mln. EUR padidino kapitalą (6 priemonė), teikė su nedidelėmis sumomis susijusią pagalbą (7 priemonė) ir padengė valymo išlaidas pagal Cristal Park projektą (8 priemonė).

3 priemonė: 2008 m. rugsėjo mėn. 150 000 EUR garantija

| (18) | 2008 m. rugpjūčio 11 d. Lježo komercinis teismas paskelbė bankrotą prieš VSL krištolo gamyklą eksploatavusiai CVSL. Siekiant užtikrinti veiklos tęstinumą nepaisant bankroto, kad būtų rastas perėmėjas, 2008 m. rugpjūčio 28 d. sprendimu Valonijos regionas įpareigojo SOGEPA suteikti 150 000 EUR garantiją 300 000 EUR ING banko paskolai, skirtai CVSL bankroto administratoriui. Ši garantija CVSL bankroto administratoriui be atlygio buvo suteikta 2008 m. rugsėjo 24 d. |
| --- | --- |

(18)

2008 m. rugpjūčio 11 d. Lježo komercinis teismas paskelbė bankrotą prieš VSL krištolo gamyklą eksploatavusiai CVSL. Siekiant užtikrinti veiklos tęstinumą nepaisant bankroto, kad būtų rastas perėmėjas, 2008 m. rugpjūčio 28 d. sprendimu Valonijos regionas įpareigojo SOGEPA suteikti 150 000 EUR garantiją 300 000 EUR ING banko paskolai, skirtai CVSL bankroto administratoriui. Ši garantija CVSL bankroto administratoriui be atlygio buvo suteikta 2008 m. rugsėjo 24 d.

4 priemonė: Val Saint-Lambert prekių ženklų perleidimas ir naudojimas 2009 m. sausio mėn.

| (19) | Kaip nurodyta pirmiau, VSL prekių ženklų savininkė iki 2005 m. spalio mėn. buvo CFV. |
| --- | --- |

(19)

Kaip nurodyta pirmiau, VSL prekių ženklų savininkė iki 2005 m. spalio mėn. buvo CFV.

| (20) | Pagal 2005 m. spalio 5 d. perleidimo sutartį CFV už [500 000–800 000] EUR perleido šiuos ženklus SA Interagora. 700 000 EUR turėjo būti išmokėta viena [100 000–500 000] EUR dalimi ir dešimtimi [10 000–50 000] EUR kasmetinių išmokų. Šios sutarties 7 straipsnyje Valonijos regionui numatyta pirmumo teisė tuo atveju, jei iki 2010 m. spalio 5 d.SA Interagora ar turintys teisę veikti jos vardu pageidautų perleisti perleistinus prekių ženklus, dizainą, modelius, objektus. |
| --- | --- |

(20)

Pagal 2005 m. spalio 5 d. perleidimo sutartį CFV už [500 000–800 000] EUR perleido šiuos ženklus SA Interagora. 700 000 EUR turėjo būti išmokėta viena [100 000–500 000] EUR dalimi ir dešimtimi [10 000–50 000] EUR kasmetinių išmokų. Šios sutarties 7 straipsnyje Valonijos regionui numatyta pirmumo teisė tuo atveju, jei iki 2010 m. spalio 5 d.SA Interagora ar turintys teisę veikti jos vardu pageidautų perleisti perleistinus prekių ženklus, dizainą, modelius, objektus.

| (21) | 2008 m. rugpjūčio 11 d.SA Interagora, tapusi VSLI, bankrutavo ir liko CFV skolinga 280 000 EUR. |
| --- | --- |

(21)

2008 m. rugpjūčio 11 d.SA Interagora, tapusi VSLI, bankrutavo ir liko CFV skolinga 280 000 EUR.

| (22) | 2008 m. spalio 1 d. CVSL bankroto administratorius su CFC ir SPECI (CVSL veiklos perėmėjais) pasirašė sutarties protokolą, kuriame taip pat numatytas Val Saint-Lambert prekių ženklų perpirkimas iš VSLI už [700 000–1 000 000] EUR. Valonijos regionas pasinaudojo savo pirmumo teise (2005 m. spalio 5 d. sutarties 7 straipsnis) už tokią pačią kainą ir apie tai 2008 m. lapkričio 7 d. pranešė bankroto administratoriui. Tuomet 2009 m. sausio 29 d. CFV ir VSL sudarytoje sutartyje jis nustatė tokias sąlygas:






  — | jis suteikia išimtinę neribotą pasaulinę licenciją VSL naudotis intelektinės nuosavybės teisėmis, susijusiomis tik su „Val Saint-Lambert“ prekių ženklais, logotipais ir užrašais, kurių savininkas lieka Valonijos regionas. Ši licencija suteikiama už atlygį, lygų 1,5 % pajamų neatskaičius palūkanų, mokesčių, nuvertėjimo ir nusidėvėjimo išlaidų (EBITDA) per pirmuosius 5 finansinius metus ir 5 % nuo 6 finansinių metų. Licencijos galiojimas sustabdomas VSL bankroto, likvidavimo ar taikos sutarties sudarymo atveju arba tuo atveju, jei sutartis nutraukiama dėl VSL kaltės. |
| --- | --- | --- |

(22)

2008 m. spalio 1 d. CVSL bankroto administratorius su CFC ir SPECI (CVSL veiklos perėmėjais) pasirašė sutarties protokolą, kuriame taip pat numatytas Val Saint-Lambert prekių ženklų perpirkimas iš VSLI už [700 000–1 000 000] EUR. Valonijos regionas pasinaudojo savo pirmumo teise (2005 m. spalio 5 d. sutarties 7 straipsnis) už tokią pačią kainą ir apie tai 2008 m. lapkričio 7 d. pranešė bankroto administratoriui. Tuomet 2009 m. sausio 29 d. CFV ir VSL sudarytoje sutartyje jis nustatė tokias sąlygas:

—

jis suteikia išimtinę neribotą pasaulinę licenciją VSL naudotis intelektinės nuosavybės teisėmis, susijusiomis tik su „Val Saint-Lambert“ prekių ženklais, logotipais ir užrašais, kurių savininkas lieka Valonijos regionas. Ši licencija suteikiama už atlygį, lygų 1,5 % pajamų neatskaičius palūkanų, mokesčių, nuvertėjimo ir nusidėvėjimo išlaidų (EBITDA) per pirmuosius 5 finansinius metus ir 5 % nuo 6 finansinių metų. Licencijos galiojimas sustabdomas VSL bankroto, likvidavimo ar taikos sutarties sudarymo atveju arba tuo atveju, jei sutartis nutraukiama dėl VSL kaltės.

| — | jis suteikia VSL galimybę pirkti intelektinės nuosavybės teises. VSL galės pasinaudoti šia galimybe nuo ketvirtųjų metų po sutarties pasirašymo dienos iki penktųjų metų paskutinės dienos už [700 000–1 000 000] EUR (spalio 1 d. perėmimo protokole perėmėjų pasiūlyta kaina). Nuo šeštųjų iki dešimtųjų metų VSL taip pat galės pasinaudoti šia galimybe už tą pačią 800 000 EUR kainą, indeksuotą pagal Belgijos vartotojų kainų indeksą. Nuo vienuoliktųjų metų Valonijos regionas gali reikalauti, kad VSL išpirktų intelektinės nuosavybės teises už tą pačią indeksuotą [700 000–1 000 000] EUR kainą. |
| --- | --- |

—

jis suteikia VSL galimybę pirkti intelektinės nuosavybės teises. VSL galės pasinaudoti šia galimybe nuo ketvirtųjų metų po sutarties pasirašymo dienos iki penktųjų metų paskutinės dienos už [700 000–1 000 000] EUR (spalio 1 d. perėmimo protokole perėmėjų pasiūlyta kaina). Nuo šeštųjų iki dešimtųjų metų VSL taip pat galės pasinaudoti šia galimybe už tą pačią 800 000 EUR kainą, indeksuotą pagal Belgijos vartotojų kainų indeksą. Nuo vienuoliktųjų metų Valonijos regionas gali reikalauti, kad VSL išpirktų intelektinės nuosavybės teises už tą pačią indeksuotą [700 000–1 000 000] EUR kainą.

| — | jei bus pasinaudota minėta galimybe pirkti, VSL turės sumokėti visas CFV priklausančias sumas (minimas 21 konstatuojamojoje dalyje). |
| --- | --- |

—

jei bus pasinaudota minėta galimybe pirkti, VSL turės sumokėti visas CFV priklausančias sumas (minimas 21 konstatuojamojoje dalyje).

| (23) | Savo pastabose Belgijos valdžios institucijos Komisijai pranešė, kad pasibaigus 2012 m. vasario 28 d. pradėtai bankroto administravimo procedūrai (4) likęs sumokėti likutis buvo ne 280 000 EUR, bet 61 250 EUR, nes suma buvo sumažinta 43 750 EUR po to, kai buvo priimtas sprendimas pagal bankroto administravimo procedūrą ir kai prieš tą procedūrą įgyvendinant buvo grąžinta 105 000 EUR suma. |
| --- | --- |

(23)

Savo pastabose Belgijos valdžios institucijos Komisijai pranešė, kad pasibaigus 2012 m. vasario 28 d. pradėtai bankroto administravimo procedūrai (4) likęs sumokėti likutis buvo ne 280 000 EUR, bet 61 250 EUR, nes suma buvo sumažinta 43 750 EUR po to, kai buvo priimtas sprendimas pagal bankroto administravimo procedūrą ir kai prieš tą procedūrą įgyvendinant buvo grąžinta 105 000 EUR suma.

5 priemonė: 2009 m. rugpjūčio mėn. 1,5 mln. EUR paskola

| (24) | 2009 m. rugpjūčio 31 d. Valonijos regionas, kuriam atstovavo SOGEPA, VSL suteikė 1,5 mln. EUR paskolą su 4,7 % palūkanomis 7 metams, kad bendrovė galėtų įgyti naujų krosnių. Paskola buvo garantuota pirmojo eiliškumo hipoteka, taikoma VSL pastatams, kurių vertė, kaip teigia Belgijos valdžios institucijos, didesnė už paskolą. |
| --- | --- |

(24)

2009 m. rugpjūčio 31 d. Valonijos regionas, kuriam atstovavo SOGEPA, VSL suteikė 1,5 mln. EUR paskolą su 4,7 % palūkanomis 7 metams, kad bendrovė galėtų įgyti naujų krosnių. Paskola buvo garantuota pirmojo eiliškumo hipoteka, taikoma VSL pastatams, kurių vertė, kaip teigia Belgijos valdžios institucijos, didesnė už paskolą.

6 priemonė: 2011 m. kovo mėn. kapitalo didinimas 1,5 mln. EUR

| (25) | 2011 m. kovo 17 d. Valonijos regionas nusprendė dėl 1,5 mln. EUR kapitalo injekcijos, kad VSL galėtų įsigyti naują krosnį. Nuo 2009 m. gegužės 25 d. iki 2011 m. kovo 29 d. CFC (pagrindinis VSL akcininkas) minėtai bendrovei paskolino 5,2 mln. EUR. |
| --- | --- |

(25)

2011 m. kovo 17 d. Valonijos regionas nusprendė dėl 1,5 mln. EUR kapitalo injekcijos, kad VSL galėtų įsigyti naują krosnį. Nuo 2009 m. gegužės 25 d. iki 2011 m. kovo 29 d. CFC (pagrindinis VSL akcininkas) minėtai bendrovei paskolino 5,2 mln. EUR.

7 priemonė: Ankstesnė su nedidelėmis sumomis susijusi pagalba

| (26) | Nuo 2010 m. vasario mėn. iki 2012 m. lapkričio mėn. kaip įvairią su nedidelėmis sumomis susijusią pagalbą VSL gavo 197 503 EUR. 2011 m. kovo 25 d. SOGEPA laikinajam vadovui pervedė 97 785 EUR. 2012 m. rugsėjo 25 d. SOGEPA vis dėlto paprašė šią sumą su palūkanomis sugrąžinti, nes suprato, kad buvo viršyta Komisijos reglamente (EB) Nr. 1998/2006 (5) nustatyta viršutinė 200 000 EUR riba. |
| --- | --- |

(26)

Nuo 2010 m. vasario mėn. iki 2012 m. lapkričio mėn. kaip įvairią su nedidelėmis sumomis susijusią pagalbą VSL gavo 197 503 EUR. 2011 m. kovo 25 d. SOGEPA laikinajam vadovui pervedė 97 785 EUR. 2012 m. rugsėjo 25 d. SOGEPA vis dėlto paprašė šią sumą su palūkanomis sugrąžinti, nes suprato, kad buvo viršyta Komisijos reglamente (EB) Nr. 1998/2006 (5) nustatyta viršutinė 200 000 EUR riba.

8 priemonė: VSL pastatų valymas pagal Cristal Park projektą ir SPAQUE duotas leidimas VSL nemokamai naudotis kai kuriais pastatais

| (27) | Cristal Park projekte numatytas VSL priklausančių pastatų valymas panaudojant valstybės lėšas. |
| --- | --- |

(27)

Cristal Park projekte numatytas VSL priklausančių pastatų valymas panaudojant valstybės lėšas.

| (28) | 2012 m. rugpjūčio 20 d. raštu Spaque (viešoji įmonė aplinkos kokybei palaikyti) išsiuntė sąlyginį pasiūlymą įsigyti VSL pastatus už 2 040 000 EUR, atėmus valymo išlaidas, kurias dar reikėjo nustatyti. 2 040 000 EUR kainą 2012 m. kovo 29 d. nustatė Cushman & Wakefield nepriklausomas ekspertas; jis patikslino, kad pats įvertinti rekonstrukcijos išlaidų negali. 2012 m. rugsėjo 5 d. raštu VSL pranešė Spaque, kad bendrovė GEOLYS 2012 m. rugpjūčio mėn. nustatė, jog valymo išlaidos yra 219 470 EUR. Tame pačiame rašte VSL taip pat pranešė Spaque apie sutikimą parduoti pastatus už 2 040 000 EUR, iš kurių būtų atimta 220 000 EUR. 2012 m. gruodžio 13 d. aptariami pastatai buvo parduoti Spaque už 2 040 000 EUR, atėmus 220 000 EUR valymo išlaidas, taigi už 1 820 000 EUR,. Tuo tarpu Belgijos valdžios institucijų perduotame 2011 m. gruodžio 1 d. pranešime valymo išlaidos įvertintos keletu milijonų eurų. |
| --- | --- |

(28)

2012 m. rugpjūčio 20 d. raštu Spaque (viešoji įmonė aplinkos kokybei palaikyti) išsiuntė sąlyginį pasiūlymą įsigyti VSL pastatus už 2 040 000 EUR, atėmus valymo išlaidas, kurias dar reikėjo nustatyti. 2 040 000 EUR kainą 2012 m. kovo 29 d. nustatė Cushman & Wakefield nepriklausomas ekspertas; jis patikslino, kad pats įvertinti rekonstrukcijos išlaidų negali. 2012 m. rugsėjo 5 d. raštu VSL pranešė Spaque, kad bendrovė GEOLYS 2012 m. rugpjūčio mėn. nustatė, jog valymo išlaidos yra 219 470 EUR. Tame pačiame rašte VSL taip pat pranešė Spaque apie sutikimą parduoti pastatus už 2 040 000 EUR, iš kurių būtų atimta 220 000 EUR. 2012 m. gruodžio 13 d. aptariami pastatai buvo parduoti Spaque už 2 040 000 EUR, atėmus 220 000 EUR valymo išlaidas, taigi už 1 820 000 EUR,. Tuo tarpu Belgijos valdžios institucijų perduotame 2011 m. gruodžio 1 d. pranešime valymo išlaidos įvertintos keletu milijonų eurų.

| (29) | Prieš šį 2012 m. gruodžio 13 d. pardavimą 2012 m. rugsėjo 10 d. Sereno miesto savivaldybės tarybos posėdyje taryba patvirtino du sutarčių projektus – tarp Spaque ir Sereno miesto ir tarp Sereno miesto ir SPECI. Projektuose numatytos šių trijų subjektų sutartos būsimo Spaque įsigytų pastatų perdavimo, juos išvalius, sąlygos. |
| --- | --- |

(29)

Prieš šį 2012 m. gruodžio 13 d. pardavimą 2012 m. rugsėjo 10 d. Sereno miesto savivaldybės tarybos posėdyje taryba patvirtino du sutarčių projektus – tarp Spaque ir Sereno miesto ir tarp Sereno miesto ir SPECI. Projektuose numatytos šių trijų subjektų sutartos būsimo Spaque įsigytų pastatų perdavimo, juos išvalius, sąlygos.

| (30) | Iki šiol įgyvendintas tik 2012 m. gruodžio 13 d. pardavimas. 28 ir 29 konstatuojamosiose dalyse minėti ir sutarčių projektuose, kuriuos patvirtino Sereno miesto savivaldybės taryba, numatyti veiksmai įgyvendinti nebuvo. Valymo darbai nebuvo pradėti. |
| --- | --- |

(30)

Iki šiol įgyvendintas tik 2012 m. gruodžio 13 d. pardavimas. 28 ir 29 konstatuojamosiose dalyse minėti ir sutarčių projektuose, kuriuos patvirtino Sereno miesto savivaldybės taryba, numatyti veiksmai įgyvendinti nebuvo. Valymo darbai nebuvo pradėti.

| (31) | Be to, 2012 m. gruodžio 11 d.Spaque ir VSL pasirašė sutartį dėl laikino naudojimosi Val Saint-Lambert krištolo gamyklos teritorijos dalimi. Minėta sutartimi Spaque leidžia VSL nustatytu laikotarpiu nemokamai naudotis keletu pastatų, kurių savininku jis tapo (žr. 27 konstatuojamąją dalį). Savo ruožtu VSL įsipareigojo bendradarbiauti su Spaque ir pateikti visą atitinkamą informaciją, reikalingą teritorijoje atliekamiems remonto ir rekonstrukcijos darbams. |
| --- | --- |

(31)

Be to, 2012 m. gruodžio 11 d.Spaque ir VSL pasirašė sutartį dėl laikino naudojimosi Val Saint-Lambert krištolo gamyklos teritorijos dalimi. Minėta sutartimi Spaque leidžia VSL nustatytu laikotarpiu nemokamai naudotis keletu pastatų, kurių savininku jis tapo (žr. 27 konstatuojamąją dalį). Savo ruožtu VSL įsipareigojo bendradarbiauti su Spaque ir pateikti visą atitinkamą informaciją, reikalingą teritorijoje atliekamiems remonto ir rekonstrukcijos darbams.

2.3.   Pagrindas pradėti oficialią tyrimo procedūrą

| (32) | Komisija nusprendė, kad nagrinėjamos priemonės yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Dėl 1 (sanavimo pagalbos), 3 (garantijos be atlygio) ir 4 (prekių ženklų naudojimo ir perleidimo) priemonių Komisijai kilo abejonių, ar laikytasi privataus rinkos ekonomikos investuotojo principo. Dėl 5 priemonės (1,5 mln. EUR paskolos) Komisija suabejojo, ar paskolos palūkanų norma nebuvo pagalba. Komisija taip pat nebuvo tikra dėl 6 priemonės (kapitalo injekcijos) pari passu pobūdžio ir dėl privataus investuotojo rinkos ekonomikoje principo laikymosi. Kalbant apie 7 priemonę, kuri apima įvairią su nedidelėmis sumomis susijusią pagalbą, Komisija nebuvo tikra, ar visais atvejais tokia pagalba atitinka anksčiau minėtame reglamente (6) nustatytus reikalavimus. Galiausiai, dėl 8 priemonės (pastatų pardavimo ir leidimo nemokamai naudotis kai kuriais pastatais) Komisija nebuvo tikra, ar sklypų, kuriuos VSL pardavė Spaque, kainoje nebuvo pagalbos elementų, turint omenyje neaiškumus, susijusius su valymo išlaidų įvertinimu. Komisija taip pat abejoja, ar Spaque leidimas VSL nemokamai naudotis pastatais nėra pagalba. 3 priemonės atveju Komisija taip pat kėlė klausimą, ar tarp CVSL ir VSL yra ekonominis tęstinumas. Galiausiai, Komisija išreiškė abejones dėl šių priemonių suderinamumo su vidaus rinka ir ypač su Bendrijos gairėmis dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (7) (toliau – Sanavimo ir restruktūrizavimo gairės) (1, 2 ir 3 priemonės). |
| --- | --- |

(32)

Komisija nusprendė, kad nagrinėjamos priemonės yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Dėl 1 (sanavimo pagalbos), 3 (garantijos be atlygio) ir 4 (prekių ženklų naudojimo ir perleidimo) priemonių Komisijai kilo abejonių, ar laikytasi privataus rinkos ekonomikos investuotojo principo. Dėl 5 priemonės (1,5 mln. EUR paskolos) Komisija suabejojo, ar paskolos palūkanų norma nebuvo pagalba. Komisija taip pat nebuvo tikra dėl 6 priemonės (kapitalo injekcijos) pari passu pobūdžio ir dėl privataus investuotojo rinkos ekonomikoje principo laikymosi. Kalbant apie 7 priemonę, kuri apima įvairią su nedidelėmis sumomis susijusią pagalbą, Komisija nebuvo tikra, ar visais atvejais tokia pagalba atitinka anksčiau minėtame reglamente (6) nustatytus reikalavimus. Galiausiai, dėl 8 priemonės (pastatų pardavimo ir leidimo nemokamai naudotis kai kuriais pastatais) Komisija nebuvo tikra, ar sklypų, kuriuos VSL pardavė Spaque, kainoje nebuvo pagalbos elementų, turint omenyje neaiškumus, susijusius su valymo išlaidų įvertinimu. Komisija taip pat abejoja, ar Spaque leidimas VSL nemokamai naudotis pastatais nėra pagalba. 3 priemonės atveju Komisija taip pat kėlė klausimą, ar tarp CVSL ir VSL yra ekonominis tęstinumas. Galiausiai, Komisija išreiškė abejones dėl šių priemonių suderinamumo su vidaus rinka ir ypač su Bendrijos gairėmis dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (7) (toliau – Sanavimo ir restruktūrizavimo gairės) (1, 2 ir 3 priemonės).

3.   BELGIJOS PASTABOS DĖL SPRENDIMO PRADĖTI PROCEDŪRĄ

3.1.   Dėl VSL kvalifikavimo kaip sunkumų patiriančios įmonės

| (33) | Belgijos valdžios institucijos neginčija VSL, kaip sunkumus patiriančios įmonės, statuso nuo 2012 m. vasario 8 d., kai buvo pateiktas bankroto administravimo prašymas (kuris, kaip bus matyti, yra svarbus nagrinėjant kelias priemones). Tačiau jos mano, kad anksčiau VSL negalėjo būti laikoma sunkumus patiriančia įmone, nes, anot jų, VSL buvo nauja įmonė ir naudojosi besąlygine pagrindinio akcininko CFC parama pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 ir 11 dalis ir Komisijos sprendimų praktiką (8). |
| --- | --- |

(33)

Belgijos valdžios institucijos neginčija VSL, kaip sunkumus patiriančios įmonės, statuso nuo 2012 m. vasario 8 d., kai buvo pateiktas bankroto administravimo prašymas (kuris, kaip bus matyti, yra svarbus nagrinėjant kelias priemones). Tačiau jos mano, kad anksčiau VSL negalėjo būti laikoma sunkumus patiriančia įmone, nes, anot jų, VSL buvo nauja įmonė ir naudojosi besąlygine pagrindinio akcininko CFC parama pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 ir 11 dalis ir Komisijos sprendimų praktiką (8).

3.2.   Sanavimo pagalba (1 priemonė)

| (34) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija laikėsi nuomonės, kad ši paskola, suteikta sunkumus patiriančiai įmonei be jokio įkeisto turto, galėjo būti pagalba, nes tokiomis sąlygomis VSL nebūtų galėjusi gauti paskolos iš privataus banko. |
| --- | --- |

(34)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija laikėsi nuomonės, kad ši paskola, suteikta sunkumus patiriančiai įmonei be jokio įkeisto turto, galėjo būti pagalba, nes tokiomis sąlygomis VSL nebūtų galėjusi gauti paskolos iš privataus banko.

| (35) | Savo pastabose Belgijos valdžios institucijos neginčija, kad 1 mln. EUR lengvatinė paskola, kurią 2012 m. balandžio 3 d. suteikė Valonijos regionas, yra pagalba. Tačiau jos mano, kad ši priemonė yra sanavimo pagalba pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 13 dalį, nes VSL sunkumai – tai jos pačios sunkumai, o ne dėl neobjektyvaus išlaidų paskirstymo grupėje atsiradę sunkumai, ir jie yra per dideli, kad pati grupė galėtų juos įveikti. Jos paaiškina, kad CFC dėl įvairių savo veiklos krypčių ir interesų negalėjo VSL skirti visų savo išteklių. Pasibaigus 2011 m. CFC likvidumas žymiai sumažėjo ir 2012 m. spalio 19 d. buvo tik 130 000 EUR. Belgijos valdžios institucijos taip pat primena, kad atsižvelgiant į tai, kaip dažnai CFC skyrė lėšų (9,5 mln. nuo VSL įsteigimo) ir į nuolat nuviliančius finansinius VCL rezultatus, CFC nebegalėjo padėti VSL įveikti sunkumus skirdama grupės išteklių. |
| --- | --- |

(35)

Savo pastabose Belgijos valdžios institucijos neginčija, kad 1 mln. EUR lengvatinė paskola, kurią 2012 m. balandžio 3 d. suteikė Valonijos regionas, yra pagalba. Tačiau jos mano, kad ši priemonė yra sanavimo pagalba pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 13 dalį, nes VSL sunkumai – tai jos pačios sunkumai, o ne dėl neobjektyvaus išlaidų paskirstymo grupėje atsiradę sunkumai, ir jie yra per dideli, kad pati grupė galėtų juos įveikti. Jos paaiškina, kad CFC dėl įvairių savo veiklos krypčių ir interesų negalėjo VSL skirti visų savo išteklių. Pasibaigus 2011 m. CFC likvidumas žymiai sumažėjo ir 2012 m. spalio 19 d. buvo tik 130 000 EUR. Belgijos valdžios institucijos taip pat primena, kad atsižvelgiant į tai, kaip dažnai CFC skyrė lėšų (9,5 mln. nuo VSL įsteigimo) ir į nuolat nuviliančius finansinius VCL rezultatus, CFC nebegalėjo padėti VSL įveikti sunkumus skirdama grupės išteklių.

| (36) | Be to, kalbant apie vienkartinio pagalbos teikimo principą, pagal kurį 1 priemonė būtų nesuderinama su 72 ir paskesnėmis Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių dalimis, nes 3, 5, 6 ir 7 priemonės yra sanavimo arba restruktūrizavimo pagalba, Belgijos valdžios institucijos, priešingai, mano, kad:






  — | 3 priemonė (150 000 EUR garantija) 2008 m. rugsėjo mėn. buvo skirta CVSL bankroto administratoriui, o ne VSL. Be to, Belgijos valdžios institucijos mano, kad tarp VSL ir CVSL ekonominio tęstinumo nebuvo; |
| --- | --- | --- |

(36)

Be to, kalbant apie vienkartinio pagalbos teikimo principą, pagal kurį 1 priemonė būtų nesuderinama su 72 ir paskesnėmis Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių dalimis, nes 3, 5, 6 ir 7 priemonės yra sanavimo arba restruktūrizavimo pagalba, Belgijos valdžios institucijos, priešingai, mano, kad:

—

3 priemonė (150 000 EUR garantija) 2008 m. rugsėjo mėn. buvo skirta CVSL bankroto administratoriui, o ne VSL. Be to, Belgijos valdžios institucijos mano, kad tarp VSL ir CVSL ekonominio tęstinumo nebuvo;

| — | atsižvelgiant į taikytą palūkanų normą ir garantijos pobūdį, 5 priemonė (1,5 mln. EUR paskola) nėra pagalba; |
| --- | --- |

—

atsižvelgiant į taikytą palūkanų normą ir garantijos pobūdį, 5 priemonė (1,5 mln. EUR paskola) nėra pagalba;

| — | 6 priemonė (1,5 mln. EUR kapitalo padidinimas) nėra pagalba, nes ji buvo taikoma kartu su CFC 5,2 mln. EUR kapitalo injekcija kaip skolos konvertavimu į nuosavybę; |
| --- | --- |

—

6 priemonė (1,5 mln. EUR kapitalo padidinimas) nėra pagalba, nes ji buvo taikoma kartu su CFC 5,2 mln. EUR kapitalo injekcija kaip skolos konvertavimu į nuosavybę;

| — | su nedidelėmis sumomis susijusi pagalba nebuvo suteikta sunkumų patiriančiai įmonei ir į tai nereikia atsižvelgti nagrinėjant „vieną kartą, paskutinį kartą“ principą. Be to, tokia pagalba yra kur kas mažesnė už nuo 2009 m. CFC teiktus avansus. |
| --- | --- |

—

su nedidelėmis sumomis susijusi pagalba nebuvo suteikta sunkumų patiriančiai įmonei ir į tai nereikia atsižvelgti nagrinėjant „vieną kartą, paskutinį kartą“ principą. Be to, tokia pagalba yra kur kas mažesnė už nuo 2009 m. CFC teiktus avansus.

3.3.   Restruktūrizavimo pagalba (2 priemonė)

| (37) | Kadangi pranešimas apie šią priemonę buvo atsiimtas ir Belgijos valdžios institucijos jos neįgyvendino, ši priemonė nėra šio sprendimo dalykas ir todėl Belgijos institucijų pastabos šiuo klausimu nereikalingos. |
| --- | --- |

(37)

Kadangi pranešimas apie šią priemonę buvo atsiimtas ir Belgijos valdžios institucijos jos neįgyvendino, ši priemonė nėra šio sprendimo dalykas ir todėl Belgijos institucijų pastabos šiuo klausimu nereikalingos.

3.4.   150 000 EUR garantija (3 priemonė)

| (38) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad 150 000 EUR garantija sunkumus patiriančiai įmonei buvo suteikta be atlygio. CVSL buvo bankrutavusi. Atrodo, kad CVSL suteikiamas pranašumas, nes joks privatus investuotojas nebūtų suteikęs tokios garantijos be atlygio. |
| --- | --- |

(38)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad 150 000 EUR garantija sunkumus patiriančiai įmonei buvo suteikta be atlygio. CVSL buvo bankrutavusi. Atrodo, kad CVSL suteikiamas pranašumas, nes joks privatus investuotojas nebūtų suteikęs tokios garantijos be atlygio.

| (39) | Belgijos valdžios institucijos nepateikė savo pastabų dėl to, ar ši priemonė yra pagalba, ar ne. |
| --- | --- |

(39)

Belgijos valdžios institucijos nepateikė savo pastabų dėl to, ar ši priemonė yra pagalba, ar ne.

| (40) | Be to, jos teigė, kad garantija buvo suteikta bankroto administratoriui, o ne bankrutavusiai CVSL. Tačiau jos mano, kad tarp CVSL ir VSL ekonominio tęstinumo nebuvo. Jos mano, kad pateikė pakankamai įrodymų apie ekonominio tęstinumo tarp CVSL ir VSL nutrūkimą. Jos pabrėžia, kad VSL perduotas turtas buvo didesnis, nei CVSL turėtasis, ir visiškai atskiras, todėl jokio tęstinumo negali būti. |
| --- | --- |

(40)

Be to, jos teigė, kad garantija buvo suteikta bankroto administratoriui, o ne bankrutavusiai CVSL. Tačiau jos mano, kad tarp CVSL ir VSL ekonominio tęstinumo nebuvo. Jos mano, kad pateikė pakankamai įrodymų apie ekonominio tęstinumo tarp CVSL ir VSL nutrūkimą. Jos pabrėžia, kad VSL perduotas turtas buvo didesnis, nei CVSL turėtasis, ir visiškai atskiras, todėl jokio tęstinumo negali būti.

| (41) | Be to, Belgijos valdžios institucijos primena, kad naujieji VSL akcininkai CVSL perėmimą visada pageidavo prijungti prie didelio masto nekilnojamojo turto ir turizmo projekto Cristal Park. Todėl, anot Belgijos valdžios institucijų, ekonominė perėmimo logika aiškiai skiriasi nuo CVSL krištolo gamyklos eksploatavimo, kuris buvo grindžiamas tik krištolo gamyba. |
| --- | --- |

(41)

Be to, Belgijos valdžios institucijos primena, kad naujieji VSL akcininkai CVSL perėmimą visada pageidavo prijungti prie didelio masto nekilnojamojo turto ir turizmo projekto Cristal Park. Todėl, anot Belgijos valdžios institucijų, ekonominė perėmimo logika aiškiai skiriasi nuo CVSL krištolo gamyklos eksploatavimo, kuris buvo grindžiamas tik krištolo gamyba.

3.5.   
  Val Saint-Lambert prekių ženklų perleidimas ir naudojimas (4 priemonė)

| (42) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija pažymėjo, kad būsimu CSL EBITDA pagrįstas atlyginimo mechanizmas už VSL suteiktą koncesiją gali reikšti ekonominį pranašumą. Iš tiesų, Valonijos regionas perleidžia vertingą turtą be jokių garantijų dėl atlygio, nes VSL EBITDA, kaip ir ankstesniais metais, gali būti neigiamas ir ji nesitiki, koncesijai pasibaigus, gauti pelno, išskyrus koregavimą dėl infliacijos (indekso), kuris, be to, įvyktų tik nuo šeštųjų metų. Privatus veiklos vykdytojas tikriausiai būtų pasirinkęs fiksuotą ir tikrą atlygį. Be to, sprendime pradėti procedūrą numatyta, kad pagalba galėjo būti sąlygose, susijusiose su prekių ženklų perleidimu. |
| --- | --- |

(42)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija pažymėjo, kad būsimu CSL EBITDA pagrįstas atlyginimo mechanizmas už VSL suteiktą koncesiją gali reikšti ekonominį pranašumą. Iš tiesų, Valonijos regionas perleidžia vertingą turtą be jokių garantijų dėl atlygio, nes VSL EBITDA, kaip ir ankstesniais metais, gali būti neigiamas ir ji nesitiki, koncesijai pasibaigus, gauti pelno, išskyrus koregavimą dėl infliacijos (indekso), kuris, be to, įvyktų tik nuo šeštųjų metų. Privatus veiklos vykdytojas tikriausiai būtų pasirinkęs fiksuotą ir tikrą atlygį. Be to, sprendime pradėti procedūrą numatyta, kad pagalba galėjo būti sąlygose, susijusiose su prekių ženklų perleidimu.

| (43) | Belgijos valdžios institucijos mano, kad kritikuojant už prekių ženklų licencijos suteikimą Valonijos gaunamo atlygio apskaičiavimą remtis, kaip tai daro Komisija, blogais VSL pirmtakų rezultatais yra nepagrįsta. |
| --- | --- |

(43)

Belgijos valdžios institucijos mano, kad kritikuojant už prekių ženklų licencijos suteikimą Valonijos gaunamo atlygio apskaičiavimą remtis, kaip tai daro Komisija, blogais VSL pirmtakų rezultatais yra nepagrįsta.

| (44) | Priešingai, jos laikosi nuomonės, kad atlygio už prekių ženklų naudojimą apskaičiavimas remiantis EBITDA nėra komercinės logikos neturintis pasirinkimas. Šis pasirinkimas yra pagrįstas, nes EBITDA yra vienas iš apskaitos indeksų, leidžiančių Valonijos valdžios institucijoms įvertinti komercinę sėkmę produktų, kurių prekių ženklai joms priklauso. |
| --- | --- |

(44)

Priešingai, jos laikosi nuomonės, kad atlygio už prekių ženklų naudojimą apskaičiavimas remiantis EBITDA nėra komercinės logikos neturintis pasirinkimas. Šis pasirinkimas yra pagrįstas, nes EBITDA yra vienas iš apskaitos indeksų, leidžiančių Valonijos valdžios institucijoms įvertinti komercinę sėkmę produktų, kurių prekių ženklai joms priklauso.

| (45) | Belgijos valdžios institucijos nepateikė jokių pastabų dėl sąlygų, susijusių su būsimu prekių ženklų pardavimu VSL. |
| --- | --- |

(45)

Belgijos valdžios institucijos nepateikė jokių pastabų dėl sąlygų, susijusių su būsimu prekių ženklų pardavimu VSL.

3.6.   1,5 mln. EUR paskola (5 priemonė)

| (46) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejonę dėl garantijos pobūdžio. Iš Komisijai pateiktų dokumentų matyti, kad hipoteka bent iš dalies buvo susijusi su VSL pastatais, kurie turėjo būti renovuoti. Vis dėlto tikroji šių sklypų vertė nebuvo žinoma ir galbūt buvo neigiama. Todėl atrodo, kad 4,7 % paskolos palūkanų norma buvo per maža. Iš tiesų, atsižvelgiant į garantijos pobūdį, prie bazinės 1,778 % normos reikėtų pridėti 400–1 000 bazinių punktų. |
| --- | --- |

(46)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejonę dėl garantijos pobūdžio. Iš Komisijai pateiktų dokumentų matyti, kad hipoteka bent iš dalies buvo susijusi su VSL pastatais, kurie turėjo būti renovuoti. Vis dėlto tikroji šių sklypų vertė nebuvo žinoma ir galbūt buvo neigiama. Todėl atrodo, kad 4,7 % paskolos palūkanų norma buvo per maža. Iš tiesų, atsižvelgiant į garantijos pobūdį, prie bazinės 1,778 % normos reikėtų pridėti 400–1 000 bazinių punktų.

| (47) | Belgijos valdžios institucijos mano, kad šios garantijos vertė buvo puiki, nes ji taikoma visai paskolai. Jų nuomonė paremta ekspertize, kurią 2009 m. sausio ir vasario mėn. atliko konsultacijų biuras Marengo. |
| --- | --- |

(47)

Belgijos valdžios institucijos mano, kad šios garantijos vertė buvo puiki, nes ji taikoma visai paskolai. Jų nuomonė paremta ekspertize, kurią 2009 m. sausio ir vasario mėn. atliko konsultacijų biuras Marengo.

3.7.   Kapitalo padidinimas 1,5 mln. EUR (6 priemonė)

| (48) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija pažymėjo, kad dėl kapitalo padidinimo buvo nuspręsta remiantis ne verslo planu, bet paprasta finansine prognoze. Joje nepaaiškinta, nei kaip įmonė ketina atsigauti, nei kaip ji atsilygins kapitalo davėjui, t. y. Valonijos regionui. Be to, Valonijos regiono ir CFC padėtis nėra tapati; jie nepatiria vienodos rizikos. Prieš taikant šią priemonę, Valonijos regionas nebuvo VSL akcininkas ir neturi jokio susijusio ekonominio intereso. Priešingai, CFC yra VSL akcininkė ir yra suinteresuota, kad įmonė atsigautų ar bent jau sumažėtų jos nuostoliai. |
| --- | --- |

(48)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija pažymėjo, kad dėl kapitalo padidinimo buvo nuspręsta remiantis ne verslo planu, bet paprasta finansine prognoze. Joje nepaaiškinta, nei kaip įmonė ketina atsigauti, nei kaip ji atsilygins kapitalo davėjui, t. y. Valonijos regionui. Be to, Valonijos regiono ir CFC padėtis nėra tapati; jie nepatiria vienodos rizikos. Prieš taikant šią priemonę, Valonijos regionas nebuvo VSL akcininkas ir neturi jokio susijusio ekonominio intereso. Priešingai, CFC yra VSL akcininkė ir yra suinteresuota, kad įmonė atsigautų ar bent jau sumažėtų jos nuostoliai.

| (49) | Belgijos valdžios institucijos mano, kad VSL nebuvo sunkumų patirianti įmonė tuo metu, kai buvo imtasi šios priemonės, nes pagrindinis akcininkas ja visiškai pasitikėjo ir savo dukterinei bendrovei skyrė finansinę paramą. |
| --- | --- |

(49)

Belgijos valdžios institucijos mano, kad VSL nebuvo sunkumų patirianti įmonė tuo metu, kai buvo imtasi šios priemonės, nes pagrindinis akcininkas ja visiškai pasitikėjo ir savo dukterinei bendrovei skyrė finansinę paramą.

| (50) | Jos priekaištauja Komisijai, kad ji, vertindama valstybės pagalbos buvimą, remiasi investicijų pelningumu ex post; ši praktika yra nesuderinama su ES teisės praktika. |
| --- | --- |

(50)

Jos priekaištauja Komisijai, kad ji, vertindama valstybės pagalbos buvimą, remiasi investicijų pelningumu ex post; ši praktika yra nesuderinama su ES teisės praktika.

| (51) | Jos teigia, kad kapitalo injekcija buvo ne tokia reikšminga ir atliekama kartu su CFC akcininkais. Be to, net jei Valonijos regionas nebuvo VSL akcininkas, jis turėjo ekonominę naudą, susijusią su kapitalo didinimu, nes, Belgijos valdžios institucijų nuomone, Valonijos regionas buvo suinteresuotas remti įmonės veiklą, kad įmonė atsigautų ir vėliau grąžintų paskolą. |
| --- | --- |

(51)

Jos teigia, kad kapitalo injekcija buvo ne tokia reikšminga ir atliekama kartu su CFC akcininkais. Be to, net jei Valonijos regionas nebuvo VSL akcininkas, jis turėjo ekonominę naudą, susijusią su kapitalo didinimu, nes, Belgijos valdžios institucijų nuomone, Valonijos regionas buvo suinteresuotas remti įmonės veiklą, kad įmonė atsigautų ir vėliau grąžintų paskolą.

3.8.   
  De minimis pagalba (7 priemonė)

| (52) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija laikėsi nuomonės, kad VSL sunkumų turi nuo 2009 m. iki šiol ir todėl negali gauti šios rūšies pagalbos. |
| --- | --- |

(52)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija laikėsi nuomonės, kad VSL sunkumų turi nuo 2009 m. iki šiol ir todėl negali gauti šios rūšies pagalbos.

| (53) | Belgijos valdžios institucijų teigimu, VSL negali būti kvalifikuojama kaip sunkumų patirianti įmonė, nes tai yra neseniai, ne seniau kaip prieš trejus metus, sukurta įmonė, ir iki bankroto administravimo procedūros pradžios pagrindinis akcininkas ja pasitikėjo. Todėl šios priemonės patenka į de minimis reglamento taikymo sritį ir negali būti laikomos valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(53)

Belgijos valdžios institucijų teigimu, VSL negali būti kvalifikuojama kaip sunkumų patirianti įmonė, nes tai yra neseniai, ne seniau kaip prieš trejus metus, sukurta įmonė, ir iki bankroto administravimo procedūros pradžios pagrindinis akcininkas ja pasitikėjo. Todėl šios priemonės patenka į de minimis reglamento taikymo sritį ir negali būti laikomos valstybės pagalba.

3.9.   VSL pastatų valymas pagal projektą Cristal Park ir Spaque duotas leidimas VSL nemokamai naudotis kai kuriais pastatais (8 priemonė)

| (54) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija laikėsi nuomonės, kad Spaque įsipareigojo pirkti pastatus, nežinodama jų rekonstrukcijos išlaidų. |
| --- | --- |

(54)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija laikėsi nuomonės, kad Spaque įsipareigojo pirkti pastatus, nežinodama jų rekonstrukcijos išlaidų.

| (55) | Belgijos valdžios institucijos aiškina, kad, kalbant apie valymo išlaidas, Valonijos teisės aktuose numatyti mažesni užteršto pastato savininko įsipareigojimai, jei tai yra sena tarša ir priklausomai nuo užterštų pastatų paskirties atsižvelgiant į teritorijų tvarkymo planus. Belgijos valdžios institucijos teigia, kad, jei VSL ir būtų įsipareigojusi pastatą išvalyti, ji turėtų jį renovuoti tik tokiu mastu, kiek būtina tam, kad jis būtų suderinamas su jo panaudojimu, numatytu sektoriaus, kuriame pastatas stovi, tvarkymo plane, t. y. pramoniniu naudojimu. Todėl valymo išlaidas reikia įvertinti atsižvelgiant į tai, kad vieta turi atitikti savo paskirtį pardavimo metu, šiuo atveju – pramoninio naudojimo paskirtį. Belgijos valdžios institucijos mano, kad toks išlaidų įvertinimas pateiktas GEOLYS ataskaitoje. Šios išlaidos buvo išskaičiuotos iš pardavimo kainos. |
| --- | --- |

(55)

Belgijos valdžios institucijos aiškina, kad, kalbant apie valymo išlaidas, Valonijos teisės aktuose numatyti mažesni užteršto pastato savininko įsipareigojimai, jei tai yra sena tarša ir priklausomai nuo užterštų pastatų paskirties atsižvelgiant į teritorijų tvarkymo planus. Belgijos valdžios institucijos teigia, kad, jei VSL ir būtų įsipareigojusi pastatą išvalyti, ji turėtų jį renovuoti tik tokiu mastu, kiek būtina tam, kad jis būtų suderinamas su jo panaudojimu, numatytu sektoriaus, kuriame pastatas stovi, tvarkymo plane, t. y. pramoniniu naudojimu. Todėl valymo išlaidas reikia įvertinti atsižvelgiant į tai, kad vieta turi atitikti savo paskirtį pardavimo metu, šiuo atveju – pramoninio naudojimo paskirtį. Belgijos valdžios institucijos mano, kad toks išlaidų įvertinimas pateiktas GEOLYS ataskaitoje. Šios išlaidos buvo išskaičiuotos iš pardavimo kainos.

| (56) | Belgijos valdžios institucijos aiškina, kad, kai pastatus įsigys SPAQUE, valymo darbus atliks valdžios institucija SPAQUE naudodama valstybės lėšas. Pagal Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai sanavimo darbai, kuriuos atlieka valdžios institucija viename ar keliuose jai priklausančiuose žemės sklypuose, nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(56)

Belgijos valdžios institucijos aiškina, kad, kai pastatus įsigys SPAQUE, valymo darbus atliks valdžios institucija SPAQUE naudodama valstybės lėšas. Pagal Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai sanavimo darbai, kuriuos atlieka valdžios institucija viename ar keliuose jai priklausančiuose žemės sklypuose, nėra valstybės pagalba.

| (57) | Kalbant apie leidimą VSL nemokamai naudotis pastatais, Belgijos valdžios institucijos mano, kad šis leidimas susijęs su pastatais, priklausančiais privataus kapitalo akcinei bendrovei SPECI. |
| --- | --- |

(57)

Kalbant apie leidimą VSL nemokamai naudotis pastatais, Belgijos valdžios institucijos mano, kad šis leidimas susijęs su pastatais, priklausančiais privataus kapitalo akcinei bendrovei SPECI.

4.   TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS DĖL SPRENDIMO PRADĖTI PROCEDŪRĄ

| (58) | Komisija negavo jokių pastabų. |
| --- | --- |

(58)

Komisija negavo jokių pastabų.

5.   PAGALBOS VERTINIMAS

5.1.   Pagalbos vertinimas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį

| (59) | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(59)

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (60) | Iš šios nuostatos išplaukia, kad tam, kad nagrinėjamas priemones būtų galima laikyti valstybės pagalba, i) jos turi būti valstybinės kilmės, t. y. turi būti naudojami valstybės ištekliai ir priemonės turi būti priskirtinos valstybei, ii) priemonės turi suteikti gavėjui ekonominį pranašumą, iii) jos turi būti atrankinės, iv) jos gali iškraipyti konkurenciją ir paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. |
| --- | --- |

(60)

Iš šios nuostatos išplaukia, kad tam, kad nagrinėjamas priemones būtų galima laikyti valstybės pagalba, i) jos turi būti valstybinės kilmės, t. y. turi būti naudojami valstybės ištekliai ir priemonės turi būti priskirtinos valstybei, ii) priemonės turi suteikti gavėjui ekonominį pranašumą, iii) jos turi būti atrankinės, iv) jos gali iškraipyti konkurenciją ir paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą.

| (61) | Belgija neužginčijo, kad sanavimo pagalba (1 priemonė) yra valstybės pagalba. Komisija į tai atkreipė dėmesį nuo pat sprendimo pradėti procedūrą. Kalbant apie 2 priemonę, Belgija atsiėmė pranešimą pradėjus oficialią tyrimo procedūrą. Todėl ji šiame sprendime nėra nagrinėjama. Tačiau Belgija nesutinka, kad pagalba laikomos 3–6, 7 ir 8 priemonės, nes jos nesuteikia ekonominio pranašumo jų gavėjui arba yra de minimis. |
| --- | --- |

(61)

Belgija neužginčijo, kad sanavimo pagalba (1 priemonė) yra valstybės pagalba. Komisija į tai atkreipė dėmesį nuo pat sprendimo pradėti procedūrą. Kalbant apie 2 priemonę, Belgija atsiėmė pranešimą pradėjus oficialią tyrimo procedūrą. Todėl ji šiame sprendime nėra nagrinėjama. Tačiau Belgija nesutinka, kad pagalba laikomos 3–6, 7 ir 8 priemonės, nes jos nesuteikia ekonominio pranašumo jų gavėjui arba yra de minimis.

5.1.1.   Valstybės išteklių naudojimas

1, 3, 5 ir 6 priemonės

| (62) | 1 priemonę (1 mln. EUR paskolą), 3 priemonę (150 000 EUR dydžio garantiją), 5 priemonę (1,5 mln. EUR paskolą) ir 6 priemonę (kapitalo padidinimą 1,5 mln. EUR) Valonijos regiono vardu įgyvendino SOGEPA. Kadangi tai yra visiškai valstybinė įmonė, jos ištekliai gali būti laikomi valstybiniais ištekliais, kaip tai apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje (9). |
| --- | --- |

(62)

1 priemonę (1 mln. EUR paskolą), 3 priemonę (150 000 EUR dydžio garantiją), 5 priemonę (1,5 mln. EUR paskolą) ir 6 priemonę (kapitalo padidinimą 1,5 mln. EUR) Valonijos regiono vardu įgyvendino SOGEPA. Kadangi tai yra visiškai valstybinė įmonė, jos ištekliai gali būti laikomi valstybiniais ištekliais, kaip tai apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje (9).

4 priemonė

| (63) | Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad VSL ir Valonijos regionas sudarė sutartį, kuria VSL suteikiamos išimtinės ir neribotos teisės naudoti Val Saint-Lambert prekių ženklus ir organizuojamas jų perleidimas. Ši priemonė, kaip ir būsimo prekių ženklų pardavimo sąlygos, reiškia, kad naudojami valstybiniai ištekliai. |
| --- | --- |

(63)

Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad VSL ir Valonijos regionas sudarė sutartį, kuria VSL suteikiamos išimtinės ir neribotos teisės naudoti Val Saint-Lambert prekių ženklus ir organizuojamas jų perleidimas. Ši priemonė, kaip ir būsimo prekių ženklų pardavimo sąlygos, reiškia, kad naudojami valstybiniai ištekliai.

7 priemonė

| (64) | Remiantis Belgijos valdžios institucijų pateikta informacija, atrodo, kad pagalbą, kurią jos laiko de minimis, taip pat teikė valdžios institucija ar viešoji įstaiga, nors Belgija nenurodo, kas kiekvienu atveju tai darė – Valonijos regionas ar SOGEPA. Kad ir kaip ten būtų, tai yra valstybiniai ištekliai ir, beje, Belgijos valdžios institucijos neginčija valstybinės šių priemonių kilmės. |
| --- | --- |

(64)

Remiantis Belgijos valdžios institucijų pateikta informacija, atrodo, kad pagalbą, kurią jos laiko de minimis, taip pat teikė valdžios institucija ar viešoji įstaiga, nors Belgija nenurodo, kas kiekvienu atveju tai darė – Valonijos regionas ar SOGEPA. Kad ir kaip ten būtų, tai yra valstybiniai ištekliai ir, beje, Belgijos valdžios institucijos neginčija valstybinės šių priemonių kilmės.

8 priemonė

| (65) | Komisija pažymi, kad Spaque yra valstybės kapitalo bendrovė, patronuojamoji bendrovės Société Régionale d'Investissement de Wallonne (SRIW) įmonė, ir kad VSL pastatų valymui skirtas lėšas jai jau buvo suteikusi Valonijos Vyriausybė (10). Tai, kad Spaque iš VSL nupirko žemę ir tam tikrais plotais leido naudotis nemokamai, reiškia, kad naudojami valstybiniai ištekliai. |
| --- | --- |

(65)

Komisija pažymi, kad Spaque yra valstybės kapitalo bendrovė, patronuojamoji bendrovės Société Régionale d'Investissement de Wallonne (SRIW) įmonė, ir kad VSL pastatų valymui skirtas lėšas jai jau buvo suteikusi Valonijos Vyriausybė (10). Tai, kad Spaque iš VSL nupirko žemę ir tam tikrais plotais leido naudotis nemokamai, reiškia, kad naudojami valstybiniai ištekliai.

5.1.2.   Priskirtinumo kriterijus

| (66) | Vertindamas priskirtinumą valstybei, Teisingumo Teismas remiasi „rodikliais, kuriuos sąlygoja bylos aplinkybės, ir kontekstu, kuriame ta priemonė buvo taikyta (11)“. |
| --- | --- |

(66)

Vertindamas priskirtinumą valstybei, Teisingumo Teismas remiasi „rodikliais, kuriuos sąlygoja bylos aplinkybės, ir kontekstu, kuriame ta priemonė buvo taikyta (11)“.

| (67) | 2.2 dalyje išvardytas priemones taikė dvi viešosios Valonijos regiono įstaigos, veikiančios jo vardu – SOGEPA ir Spaque. |
| --- | --- |

(67)

2.2 dalyje išvardytas priemones taikė dvi viešosios Valonijos regiono įstaigos, veikiančios jo vardu – SOGEPA ir Spaque.

| (68) | Société Wallonne de Gestion et de Participations (SOGEPA) yra akcinė bendrovė, kurios 100 % akcijų priklauso valstybei – Valonijos regionui. Ji atsakinga už Valonijos Vyriausybės priimtų sprendimų, susijusių su komercinių bendrovių finansavimu, įgyvendinimą ir šio finansavimo valdymą. Įmonė įsteigta 1999 m., susijungus Société Wallonne pour la Sidérurgie (SWS) ir Société pour la gestion de participations de la Région wallonne dans des sociétés commerciales (SOWAGEP). |
| --- | --- |

(68)

Société Wallonne de Gestion et de Participations (SOGEPA) yra akcinė bendrovė, kurios 100 % akcijų priklauso valstybei – Valonijos regionui. Ji atsakinga už Valonijos Vyriausybės priimtų sprendimų, susijusių su komercinių bendrovių finansavimu, įgyvendinimą ir šio finansavimo valdymą. Įmonė įsteigta 1999 m., susijungus Société Wallonne pour la Sidérurgie (SWS) ir Société pour la gestion de participations de la Région wallonne dans des sociétés commerciales (SOWAGEP).

| (69) | SOGEPA veikia Valonijos Vyriausybės prašymu. Jos įstatų 3 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad „bendrovė vykdo visas užduotis, kurias jai patiki Valonijos Vyriausybė, (...). Tuo remiantis ji visų pirma užtikrina, kad Valonijos Vyriausybės priimti komercinių bendrovių finansavimo sprendimai būtų įgyvendinti, ir valdo Valonijos regiono arba savo pačios turimas tokių bendrovių akcijas, prievoles, avansus ar palūkanas.“ |
| --- | --- |

(69)

SOGEPA veikia Valonijos Vyriausybės prašymu. Jos įstatų 3 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad „bendrovė vykdo visas užduotis, kurias jai patiki Valonijos Vyriausybė, (...). Tuo remiantis ji visų pirma užtikrina, kad Valonijos Vyriausybės priimti komercinių bendrovių finansavimo sprendimai būtų įgyvendinti, ir valdo Valonijos regiono arba savo pačios turimas tokių bendrovių akcijas, prievoles, avansus ar palūkanas.“

| (70) | 1991 m. įsteigta Spaque užsiima sąvartynų ir užterštų nenaudojamų pramoninių sklypų valymu. Ji atsakinga už užterštų Valonijos vietovių inventorizaciją. Spaque yra patronuojamoji bendrovės Société Régionale d'Investissement de Wallonne (SRIW) įmonė, kurios 98,66 % akcijų valdo Valonijos regionas. Jos užduotis – padėti vystyti Valonijos ekonomiką finansiškai padedant Valonijos ar joje įsikūrusioms bendrovėms, vykdančioms su pramone susijusius ar pridėtinę vertę sukuriančių paslaugų projektus. |
| --- | --- |

(70)

1991 m. įsteigta Spaque užsiima sąvartynų ir užterštų nenaudojamų pramoninių sklypų valymu. Ji atsakinga už užterštų Valonijos vietovių inventorizaciją. Spaque yra patronuojamoji bendrovės Société Régionale d'Investissement de Wallonne (SRIW) įmonė, kurios 98,66 % akcijų valdo Valonijos regionas. Jos užduotis – padėti vystyti Valonijos ekonomiką finansiškai padedant Valonijos ar joje įsikūrusioms bendrovėms, vykdančioms su pramone susijusius ar pridėtinę vertę sukuriančių paslaugų projektus.

| (71) | Pagal 2007 m. liepos mėn. 2008–2012 m. laikotarpiui sudarytą ir 2012 m. spalio mėn. papildomam šešių mėnesių laikotarpiui atnaujintą Valonijos Vyriausybės ir Spaque valdymo sutartį, Spaque įgyvendina Valonijos regiono jai pavestas užduotis. Tuo remiantis, ji veikia vadovaudamasi regiono nurodymais. Regionas visų pirma sudaro prioritetinių teritorijų sąrašą ir suteikia specialius rekonstrukcijos įgaliojimus. |
| --- | --- |

(71)

Pagal 2007 m. liepos mėn. 2008–2012 m. laikotarpiui sudarytą ir 2012 m. spalio mėn. papildomam šešių mėnesių laikotarpiui atnaujintą Valonijos Vyriausybės ir Spaque valdymo sutartį, Spaque įgyvendina Valonijos regiono jai pavestas užduotis. Tuo remiantis, ji veikia vadovaudamasi regiono nurodymais. Regionas visų pirma sudaro prioritetinių teritorijų sąrašą ir suteikia specialius rekonstrukcijos įgaliojimus.

| (72) | Atsižvelgdama į šią informaciją, Komisija mano, kad Valonijos regionas priima sprendimus, kuriuos paskui SOGEPA įgyvendina. Kalbant apie Spaque, atrodo, kad regionas, pavesdamas užduotis Spaque, gali daryti tiesioginę įtaką jos vykdomai veiklai. |
| --- | --- |

(72)

Atsižvelgdama į šią informaciją, Komisija mano, kad Valonijos regionas priima sprendimus, kuriuos paskui SOGEPA įgyvendina. Kalbant apie Spaque, atrodo, kad regionas, pavesdamas užduotis Spaque, gali daryti tiesioginę įtaką jos vykdomai veiklai.

| (73) | Todėl Komisija šiuo procedūros etapu daro išvadą, kad nagrinėjamos priemonės susijusios su valstybės ištekliais ir yra priskirtinos valstybei. |
| --- | --- |

(73)

Todėl Komisija šiuo procedūros etapu daro išvadą, kad nagrinėjamos priemonės susijusios su valstybės ištekliais ir yra priskirtinos valstybei.

5.1.3.   Atrankumo kriterijus

| (74) | Atrankos sąlyga yra aiškiai tenkinama. Komisija savo sprendime pradėti procedūrą konstatavo, kad visos aptariamos priemonės buvo skirtos vienai bendrovei – VSL arba CVSL bankroto administratoriui 3 priemonės (150 000 EUR garantijos) atveju. |
| --- | --- |

(74)

Atrankos sąlyga yra aiškiai tenkinama. Komisija savo sprendime pradėti procedūrą konstatavo, kad visos aptariamos priemonės buvo skirtos vienai bendrovei – VSL arba CVSL bankroto administratoriui 3 priemonės (150 000 EUR garantijos) atveju.

5.1.4.   Ekonominio pranašumo suteikimas

| (75) | Dabar reikia išnagrinėti ekonominio pranašumo kriterijų tiek sanavimo pagalbos, tiek kitų aptariamų priemonių atžvilgiu, atsižvelgiant į Belgijos valdžios institucijų pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą. |
| --- | --- |

(75)

Dabar reikia išnagrinėti ekonominio pranašumo kriterijų tiek sanavimo pagalbos, tiek kitų aptariamų priemonių atžvilgiu, atsižvelgiant į Belgijos valdžios institucijų pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą.

1 priemonė: 1 mln. EUR vertės sanavimo pagalba

| (76) | Sanavimo pagalba, kurią sudaro 1 mln. EUR paskola, kurios palūkanų norma 3,07 %, pridėjus 100 bazinių punktų, kaip atlygis SOGEPA, VSL suteikia ekonominį pranašumą. Paskola buvo suteikta be jokios garantijos sunkumų patiriančiai įmonei, kuri prieš du mėnesius buvo pateikusi prašymą dėl bankroto administravimo (žr. 5.2.1 dalį),. Kaip pripažino Belgijos valdžios institucijos, VSL, būdama sunkumus patirianti įmonė, paskolos iš privataus banko nebūtų galėjusi gauti. Todėl šia priemone buvo VSL suteiktas 1 mln. EUR vertės (paskolos suma) pranašumas. |
| --- | --- |

(76)

Sanavimo pagalba, kurią sudaro 1 mln. EUR paskola, kurios palūkanų norma 3,07 %, pridėjus 100 bazinių punktų, kaip atlygis SOGEPA, VSL suteikia ekonominį pranašumą. Paskola buvo suteikta be jokios garantijos sunkumų patiriančiai įmonei, kuri prieš du mėnesius buvo pateikusi prašymą dėl bankroto administravimo (žr. 5.2.1 dalį),. Kaip pripažino Belgijos valdžios institucijos, VSL, būdama sunkumus patirianti įmonė, paskolos iš privataus banko nebūtų galėjusi gauti. Todėl šia priemone buvo VSL suteiktas 1 mln. EUR vertės (paskolos suma) pranašumas.

3 priemonė: 150 000 EUR garantija

| (77) | Komisija išreiškė abejones dėl tokio valstybės kišimosi suderinamumo su privataus rinkos ekonomikos investuotojo principu. |
| --- | --- |

(77)

Komisija išreiškė abejones dėl tokio valstybės kišimosi suderinamumo su privataus rinkos ekonomikos investuotojo principu.

| (78) | Savo pastabose Belgijos valdžios institucijos ekonominio pranašumo kriterijaus neminėjo ir nagrinėjo tik ekonominio tęstinumo tarp CVSL ir VSL buvimą ar nebuvimą. |
| --- | --- |

(78)

Savo pastabose Belgijos valdžios institucijos ekonominio pranašumo kriterijaus neminėjo ir nagrinėjo tik ekonominio tęstinumo tarp CVSL ir VSL buvimą ar nebuvimą.

| (79) | Remiantis paskutine Komisijos turima informacija, tokia garantija buvo suteikta 300 000 EUR paskolai, kurią ING suteikė CVSL bankroto administratoriui. Tokios garantijos dydis – 150 000 eurų be atlygio. Paskola turėjo padėti užtikrinti tolesnę CVSL veiklą iki galimo įmonės perėmimo. |
| --- | --- |

(79)

Remiantis paskutine Komisijos turima informacija, tokia garantija buvo suteikta 300 000 EUR paskolai, kurią ING suteikė CVSL bankroto administratoriui. Tokios garantijos dydis – 150 000 eurų be atlygio. Paskola turėjo padėti užtikrinti tolesnę CVSL veiklą iki galimo įmonės perėmimo.

| (80) | Komisija pažymi, kad Belgijos valdžios institucijos jai pranešė, kad, teikiant garantiją, tarp suinteresuotųjų šalių nebuvo sudaryta ir pasirašyta jokia garantijos sutartis. Todėl vienintelis įrodymas, kurį ji turi – tai 2008 m. rugsėjo 24 d. SOGEPA raštas, adresuotas ING. Jame SOGEPA patvirtina savo įsipareigojimą padengti dėl galimus veiklos nuostolius iki 150 000 EUR. Todėl Komisija pažymi, kad SOGEPA suteikė garantiją bankrutuojančios įmonės bankroto administratoriui be atlygio. Be to, Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad ING nustatė sąlygą, kad paskola bus suteikta tik pateikus garantiją. Todėl, atsižvelgdama į šiuos faktus, Komisija mano, kad be valstybės intervencijos visa paskola nebūtų buvusi suteikta. Be to, Komisija pažymi, kad Valonijos regionas su CVSL neturėjo jokių tiesioginių teisinių ar komercinių ryšių. CVSL akcininku tiesiogiai ar netiesiogiai per SOGEPA regionas nebuvo. Todėl jokio komercinio suinteresuotumo suteikti šią neatlyginamą garantiją CVSL regionas neturėjo. |
| --- | --- |

(80)

Komisija pažymi, kad Belgijos valdžios institucijos jai pranešė, kad, teikiant garantiją, tarp suinteresuotųjų šalių nebuvo sudaryta ir pasirašyta jokia garantijos sutartis. Todėl vienintelis įrodymas, kurį ji turi – tai 2008 m. rugsėjo 24 d. SOGEPA raštas, adresuotas ING. Jame SOGEPA patvirtina savo įsipareigojimą padengti dėl galimus veiklos nuostolius iki 150 000 EUR. Todėl Komisija pažymi, kad SOGEPA suteikė garantiją bankrutuojančios įmonės bankroto administratoriui be atlygio. Be to, Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad ING nustatė sąlygą, kad paskola bus suteikta tik pateikus garantiją. Todėl, atsižvelgdama į šiuos faktus, Komisija mano, kad be valstybės intervencijos visa paskola nebūtų buvusi suteikta. Be to, Komisija pažymi, kad Valonijos regionas su CVSL neturėjo jokių tiesioginių teisinių ar komercinių ryšių. CVSL akcininku tiesiogiai ar netiesiogiai per SOGEPA regionas nebuvo. Todėl jokio komercinio suinteresuotumo suteikti šią neatlyginamą garantiją CVSL regionas neturėjo.

| (81) | Komisija daro išvadą, kad tokia garantija be atlygio CVSL suteikė pranašumą. Toks pranašumas reiškia įmoką, kurios panašioje situacijoje už garantijos suteikimą būtų pareikalavusi privati įmonė ir kurios SOGEPA atsisakė. |
| --- | --- |

(81)

Komisija daro išvadą, kad tokia garantija be atlygio CVSL suteikė pranašumą. Toks pranašumas reiškia įmoką, kurios panašioje situacijoje už garantijos suteikimą būtų pareikalavusi privati įmonė ir kurios SOGEPA atsisakė.

| (82) | Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad 300 000 paskolą bankroto administratorius iš esamų lėšų visiškai grąžino 2009 m. liepos 28 d., pareikalavus išmokėti 150 000 EUR garantiją. |
| --- | --- |

(82)

Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad 300 000 paskolą bankroto administratorius iš esamų lėšų visiškai grąžino 2009 m. liepos 28 d., pareikalavus išmokėti 150 000 EUR garantiją.

| (83) | Todėl pagalbos dydis atitinka skirtumą tarp paskolos palūkanų, kurias CVSL bankroto administratorius būtų mokėjęs rinkoje be valstybės garantijos, ir iš tikrųjų sumokėtų palūkanų, esant garantijai. |
| --- | --- |

(83)

Todėl pagalbos dydis atitinka skirtumą tarp paskolos palūkanų, kurias CVSL bankroto administratorius būtų mokėjęs rinkoje be valstybės garantijos, ir iš tikrųjų sumokėtų palūkanų, esant garantijai.

| (84) | Toks požiūris atitinka Komisijos pranešimo dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo garantijomis suteikiamai valstybės pagalbai (12) 4.2 punktą: „Individualiai garantijai grynųjų pinigų subsidijos ekvivalentas turėtų būti skaičiuojamas kaip skirtumas tarp garantijos rinkos kainos ir iš tikrųjų sumokėtos kainos. Kai tam tikros rūšies sandoriui nesuteikiamos garantijos rinkoje, nežinoma garantijos rinkos kaina. Tokiu atveju pagalbos elementą reikėtų skaičiuoti taip pat, kaip lengvatinės paskolos subsidijos ekvivalentą, būtent palūkanų subsidiją skaičiuojant kaip skirtumą tarp konkrečios rinkos palūkanų normos, kurią ši įmonė mokėtų be garantijos, ir palūkanų normos, kuri jai taikoma dėl suteiktos valstybės garantijos, atsižvelgiant į visas sumokėtas priemokas.“ |
| --- | --- |

(84)

Toks požiūris atitinka Komisijos pranešimo dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo garantijomis suteikiamai valstybės pagalbai (12) 4.2 punktą: „Individualiai garantijai grynųjų pinigų subsidijos ekvivalentas turėtų būti skaičiuojamas kaip skirtumas tarp garantijos rinkos kainos ir iš tikrųjų sumokėtos kainos. Kai tam tikros rūšies sandoriui nesuteikiamos garantijos rinkoje, nežinoma garantijos rinkos kaina. Tokiu atveju pagalbos elementą reikėtų skaičiuoti taip pat, kaip lengvatinės paskolos subsidijos ekvivalentą, būtent palūkanų subsidiją skaičiuojant kaip skirtumą tarp konkrečios rinkos palūkanų normos, kurią ši įmonė mokėtų be garantijos, ir palūkanų normos, kuri jai taikoma dėl suteiktos valstybės garantijos, atsižvelgiant į visas sumokėtas priemokas.“

| (85) | Ši suma turi būti apskaičiuojama pagal šią formulę:
  pagalbos suma = (14,59 % – 10,75 %) × 300 000 × 343/365 = 10 825,64 EUR. |
| --- | --- |

(85)

Ši suma turi būti apskaičiuojama pagal šią formulę:

pagalbos suma = (14,59 % – 10,75 %) × 300 000 × 343/365 = 10 825,64 EUR.

| (86) | 14,59 % gaunami taip: 4,59 % (Belgijai taikyta bazinė norma, 2008 m. rugpjūčio mėn. (13)), prie kurios reikia pridėti 1 000 bazinių punktų dėl CVSL statuso (įmonė, kurios reitingas yra CCC su žemu įkeičiamo turto lygiu (14)). 10,75 % yra ING paskolos palūkanos norma, o 343 dienos – laikotarpis, per kurį paskola buvo suteikta iki jos grąžinimo. |
| --- | --- |

(86)

14,59 % gaunami taip: 4,59 % (Belgijai taikyta bazinė norma, 2008 m. rugpjūčio mėn. (13)), prie kurios reikia pridėti 1 000 bazinių punktų dėl CVSL statuso (įmonė, kurios reitingas yra CCC su žemu įkeičiamo turto lygiu (14)). 10,75 % yra ING paskolos palūkanos norma, o 343 dienos – laikotarpis, per kurį paskola buvo suteikta iki jos grąžinimo.

4 priemonė: Val Saint-Lambert prekių ženklų perleidimas ir naudojimas

| (87) | Komisija abejojo, ar pardavimo ir atlyginimo sąlygos, susijusios su VSL naudojamais prekių ženklais (atlygis, lygus 1,5 % EBITDA per pirmuosius 5 finansinius metus ir 5 % nuo 6 finansinių metų) (15), atitinka privataus rinkos ekonomikos investuotojo principą. |
| --- | --- |

(87)

Komisija abejojo, ar pardavimo ir atlyginimo sąlygos, susijusios su VSL naudojamais prekių ženklais (atlygis, lygus 1,5 % EBITDA per pirmuosius 5 finansinius metus ir 5 % nuo 6 finansinių metų) (15), atitinka privataus rinkos ekonomikos investuotojo principą.

| (88) | 2009 m. sausio 29 d. Valonijos regiono valdomos Compagnie financière du Val ir VSL sudarytoje sutartyje numatyta suteikti VSL išimtinę licenciją naudoti prekių ženklus; taip pat numatytos prekių ženklų perpirkimo sąlygos (žr. 19 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(88)

2009 m. sausio 29 d. Valonijos regiono valdomos Compagnie financière du Val ir VSL sudarytoje sutartyje numatyta suteikti VSL išimtinę licenciją naudoti prekių ženklus; taip pat numatytos prekių ženklų perpirkimo sąlygos (žr. 19 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis).

| (89) | Komisija pažymi, kad išimtinei licencijai naudoti prekių ženklus taikomos sąlygos, kurių privatus ūkio subjektas nebūtų reikalavęs. Valonijos regionas iš VSL pareikalavo tokios kompensacijos: „Šią licenciją Valonijos regionas gali bet kuriuo metu automatiškai ir be įspėjimo nutraukti, jei VSL (arba jos perėmėjai) nesugebės Serene esančioje Val Saint-Lambert gamykloje gaminti didelės pridėtinės vertės krištolo dirbinių, išlaikydami bent 60 % darbuotojų (visos darbo dienos ekvivalento), neskaičiuojant laikinai atleistųjų iš darbo CVSL bankroto dieną [...]“. Komisija pažymi, kad regionas mainais už išimtinę licenciją VSL įpareigoja išlaikyti gamybą Sereno gamykloje ir tam tikrą iš anksto nustatytą užimtumo lygį. Tokios sąlygos turėjo įtakos atlygiui už licenciją ir būsimo prekių ženklų pardavimo kainai. |
| --- | --- |

(89)

Komisija pažymi, kad išimtinei licencijai naudoti prekių ženklus taikomos sąlygos, kurių privatus ūkio subjektas nebūtų reikalavęs. Valonijos regionas iš VSL pareikalavo tokios kompensacijos: „Šią licenciją Valonijos regionas gali bet kuriuo metu automatiškai ir be įspėjimo nutraukti, jei VSL (arba jos perėmėjai) nesugebės Serene esančioje Val Saint-Lambert gamykloje gaminti didelės pridėtinės vertės krištolo dirbinių, išlaikydami bent 60 % darbuotojų (visos darbo dienos ekvivalento), neskaičiuojant laikinai atleistųjų iš darbo CVSL bankroto dieną [...]“. Komisija pažymi, kad regionas mainais už išimtinę licenciją VSL įpareigoja išlaikyti gamybą Sereno gamykloje ir tam tikrą iš anksto nustatytą užimtumo lygį. Tokios sąlygos turėjo įtakos atlygiui už licenciją ir būsimo prekių ženklų pardavimo kainai.

| (90) | Komisija mano, kad dėl politinio pobūdžio sąlygų (veiklos ir tam tikro užimtumo lygio išlaikymas Serene) sumažėjo atlygis už naudojimąsi licencija ir pardavimo kaina. Todėl atlygis, lygus 1,5 % EBITDA per pirmuosius 5 fiskalinius metus ir 5 % nuo 6 fiskalinių metų, negali būti laikomas tolygiu rinkos kainai. Dėl pirmiau minėtų sąlygų, kurių privatus investuotojas rinkos sąlygomis nebūtų nustatęs ir kurios galėjo atbaidyti kai kuriuos investuotojus, [700 000–1 000 000] EUR kainos, kurią 2008 m. spalio mėn. pasiūlė perėmėjai perėmimo procedūros metu, laikyti rinkos kaina taip pat negalima. |
| --- | --- |

(90)

Komisija mano, kad dėl politinio pobūdžio sąlygų (veiklos ir tam tikro užimtumo lygio išlaikymas Serene) sumažėjo atlygis už naudojimąsi licencija ir pardavimo kaina. Todėl atlygis, lygus 1,5 % EBITDA per pirmuosius 5 fiskalinius metus ir 5 % nuo 6 fiskalinių metų, negali būti laikomas tolygiu rinkos kainai. Dėl pirmiau minėtų sąlygų, kurių privatus investuotojas rinkos sąlygomis nebūtų nustatęs ir kurios galėjo atbaidyti kai kuriuos investuotojus, [700 000–1 000 000] EUR kainos, kurią 2008 m. spalio mėn. pasiūlė perėmėjai perėmimo procedūros metu, laikyti rinkos kaina taip pat negalima.

| (91) | Pagalbos suma, susidaranti dėl prekių ženklų naudojimo, lygi atlygio, kurį būtų pasiūlęs privatus investuotojas be Valonijos regiono nustatytų politinio pobūdžio sąlygų, ir realaus atlygio skirtumui. Išieškojimo procedūros metu Belgijos valdžios institucijos turės paskirti tokį vertinimą turintį teisę atlikti ir taikant atvirą bei skaidrią procedūrą atrinktą nepriklausomą ekspertą; jo paskyrimas turės būti suderintas su Komisija. Šis ekspertas parengs studiją, kuria remiantis bus galima nustatyti atlygio dydį vadovaujantis bendrai naudojamais metodais, tinkamais valdyti intelektinės nuosavybės turtą. |
| --- | --- |

(91)

Pagalbos suma, susidaranti dėl prekių ženklų naudojimo, lygi atlygio, kurį būtų pasiūlęs privatus investuotojas be Valonijos regiono nustatytų politinio pobūdžio sąlygų, ir realaus atlygio skirtumui. Išieškojimo procedūros metu Belgijos valdžios institucijos turės paskirti tokį vertinimą turintį teisę atlikti ir taikant atvirą bei skaidrią procedūrą atrinktą nepriklausomą ekspertą; jo paskyrimas turės būti suderintas su Komisija. Šis ekspertas parengs studiją, kuria remiantis bus galima nustatyti atlygio dydį vadovaujantis bendrai naudojamais metodais, tinkamais valdyti intelektinės nuosavybės turtą.

| (92) | Perleidimo priemonė dėl VSL bankroto taikyta nebuvo. Prekių ženklai perleisti nebuvo, Valonijos regionas tebėra prekių ženklų savininkas. Todėl Komisija mano, kad poreikio nurodyti šią priemonę susigrąžinti nėra, nes ji niekada nebuvo įgyvendinta. |
| --- | --- |

(92)

Perleidimo priemonė dėl VSL bankroto taikyta nebuvo. Prekių ženklai perleisti nebuvo, Valonijos regionas tebėra prekių ženklų savininkas. Todėl Komisija mano, kad poreikio nurodyti šią priemonę susigrąžinti nėra, nes ji niekada nebuvo įgyvendinta.

5 priemonė: 1,5 mln. EUR paskola

| (93) | Komisijos abejonės buvo susijusios su paskolos garantijos verte ir palūkanų norma. Tiesą sakant, Komisija manė, kad faktinė sklypų, naudojamų kaip garantija, vertė galėjo būti mažesnė ar net neigiama, nes tie sklypai ar dalis jų turėjo būti išvalyti. |
| --- | --- |

(93)

Komisijos abejonės buvo susijusios su paskolos garantijos verte ir palūkanų norma. Tiesą sakant, Komisija manė, kad faktinė sklypų, naudojamų kaip garantija, vertė galėjo būti mažesnė ar net neigiama, nes tie sklypai ar dalis jų turėjo būti išvalyti.

| (94) | Komisija pažymi, kad iš pateiktų dokumentų matyti, kad hipoteka iš dalies susijusi su VSL pastatais, kurie, jei būtų parduodami, turėtų būti renovuoti ir išvalyti. Belgijos valdžios institucijos atsakė, kad rengiant ekspertizės ataskaitą jokių teisinių įsipareigojimų dėl aptariamų pastatų savininkas neturėjo. Todėl, nustatant pastatų vertę, į valymo išlaidas neturėtų būti atsižvelgiama. |
| --- | --- |

(94)

Komisija pažymi, kad iš pateiktų dokumentų matyti, kad hipoteka iš dalies susijusi su VSL pastatais, kurie, jei būtų parduodami, turėtų būti renovuoti ir išvalyti. Belgijos valdžios institucijos atsakė, kad rengiant ekspertizės ataskaitą jokių teisinių įsipareigojimų dėl aptariamų pastatų savininkas neturėjo. Todėl, nustatant pastatų vertę, į valymo išlaidas neturėtų būti atsižvelgiama.

| (95) | Savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą Belgijos valdžios institucijos pateikė 2009 m. sausio ir vasario mėn. Marengo ekspertų atliktą ekspertizę, kurioje nurodoma, kad piniginė nekilnojamojo turto vertė, kuriai taikoma hipoteka, yra 3 137 000 EUR. Savanoriškame viešajame aukcione šio turto vertė būtų 2 871 000 EUR; pagreitintame viešajame aukcione ji būtų 1 915 000 EUR. Todėl Belgijos valdžios institucijos padarė išvadą, kad šios garantijos vertė buvo puiki, nes ji buvo taikoma visai aptariamai paskolai. |
| --- | --- |

(95)

Savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą Belgijos valdžios institucijos pateikė 2009 m. sausio ir vasario mėn. Marengo ekspertų atliktą ekspertizę, kurioje nurodoma, kad piniginė nekilnojamojo turto vertė, kuriai taikoma hipoteka, yra 3 137 000 EUR. Savanoriškame viešajame aukcione šio turto vertė būtų 2 871 000 EUR; pagreitintame viešajame aukcione ji būtų 1 915 000 EUR. Todėl Belgijos valdžios institucijos padarė išvadą, kad šios garantijos vertė buvo puiki, nes ji buvo taikoma visai aptariamai paskolai.

| (96) | Be to, metinėje Administracijos valdybos ataskaitoje, pridėtoje prie metinių finansinių ataskaitų už finansinius metus, kurie baigėsi 2009 m. gruodžio 31 d., paaiškinama, kad Marengo tyrimo, kuriuo buvo norima įvertinti nekilnojamąjį VSL turtą 2009 m., ataskaitoje nurodyta, kad nustatytos vertės yra tikslios tik tuo atveju, jei žemė ir pastatai bus išvalyti, o taip kol kas nėra. Toliau ataskaitoje pažymėta, kad iš įmonės, atsakingos už Cristal Park projekto plėtojimą, VSL gavo pasiūlymą pirkti visą dabartinės būklės žemę ir pastatus už 2 000 000 EUR. Todėl, siekdama realistiškesnio situacijos pavaizdavimo, Direktorių valdyba nusprendė į balansą įrašyti tik pirkimo pasiūlymo vertę, kuri yra tarpinė kaina, išvalytą žemę ir pastatus parduodant pagreitintame viešajame aukcione ir savanoriškame aukcione. |
| --- | --- |

(96)

Be to, metinėje Administracijos valdybos ataskaitoje, pridėtoje prie metinių finansinių ataskaitų už finansinius metus, kurie baigėsi 2009 m. gruodžio 31 d., paaiškinama, kad Marengo tyrimo, kuriuo buvo norima įvertinti nekilnojamąjį VSL turtą 2009 m., ataskaitoje nurodyta, kad nustatytos vertės yra tikslios tik tuo atveju, jei žemė ir pastatai bus išvalyti, o taip kol kas nėra. Toliau ataskaitoje pažymėta, kad iš įmonės, atsakingos už Cristal Park projekto plėtojimą, VSL gavo pasiūlymą pirkti visą dabartinės būklės žemę ir pastatus už 2 000 000 EUR. Todėl, siekdama realistiškesnio situacijos pavaizdavimo, Direktorių valdyba nusprendė į balansą įrašyti tik pirkimo pasiūlymo vertę, kuri yra tarpinė kaina, išvalytą žemę ir pastatus parduodant pagreitintame viešajame aukcione ir savanoriškame aukcione.

| (97) | Todėl Komisija mano, kad, atsižvelgiant į tai, kad yra nepriklausomo eksperto atliktas vertinimas ir pirkimo pasiūlymas, garantijos gali būti vertinamos kaip didelės. |
| --- | --- |

(97)

Todėl Komisija mano, kad, atsižvelgiant į tai, kad yra nepriklausomo eksperto atliktas vertinimas ir pirkimo pasiūlymas, garantijos gali būti vertinamos kaip didelės.

| (98) | Be to, dėl kompiuterinių sistemų gedimo 2009 m. vasarą Belgija nesugebėjo pateikti Komisijai 2009 m. rugpjūčio 31 d. (kai buvo suteikta paskola) įmonės finansinių ataskaitų. Nežinodama bendrovės finansinės padėties 2009 m. rugpjūčio 31 d., Komisija naudoja turimą informaciją apie padėtį 2009 m. gruodžio 31 d. Tuo metu VSL patirtas nuostolis siekė 2 mln. EUR, o pradinis akcinis kapitalas buvo 2 mln. EUR. Bendrovė taip pat turėjo dideles 3 mln. EUR atsargas ir 5,759 mln. EUR skolų. VSL EBITDA buvo neigiamas. Todėl, nesant kitos Belgijos pateiktos informacijos, Komisija daro išvadą, kad VSL finansinė padėtis buvo įtempta, nepaisant reguliarios didžiausio akcininko paramos. Atsižvelgdama į minėtus apskaitos duomenis, Komisija mano, kad VSL reitingas paskolos suteikimo metu buvo CCC, kaip nurodyta Komisijos komunikate dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo (toliau – Komunikatas dėl orientacinių normų) (16). |
| --- | --- |

(98)

Be to, dėl kompiuterinių sistemų gedimo 2009 m. vasarą Belgija nesugebėjo pateikti Komisijai 2009 m. rugpjūčio 31 d. (kai buvo suteikta paskola) įmonės finansinių ataskaitų. Nežinodama bendrovės finansinės padėties 2009 m. rugpjūčio 31 d., Komisija naudoja turimą informaciją apie padėtį 2009 m. gruodžio 31 d. Tuo metu VSL patirtas nuostolis siekė 2 mln. EUR, o pradinis akcinis kapitalas buvo 2 mln. EUR. Bendrovė taip pat turėjo dideles 3 mln. EUR atsargas ir 5,759 mln. EUR skolų. VSL EBITDA buvo neigiamas. Todėl, nesant kitos Belgijos pateiktos informacijos, Komisija daro išvadą, kad VSL finansinė padėtis buvo įtempta, nepaisant reguliarios didžiausio akcininko paramos. Atsižvelgdama į minėtus apskaitos duomenis, Komisija mano, kad VSL reitingas paskolos suteikimo metu buvo CCC, kaip nurodyta Komisijos komunikate dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo (toliau – Komunikatas dėl orientacinių normų) (16).

| (99) | Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad 2009 m. rugpjūčio 31 d. suteiktai paskolai Belgijos valdžios institucijos nustatė 4,7 % palūkanų normą. Komunikate dėl orientacinių normų numatyta, kad prie Belgijai tuo metu taikytos 1,77 % (17) bazinės normos suteikiant paskolą įmonei reikia pridėti 400 bazinių punktų įmonės, kurios reitingas yra CCC su dideliu įkeičiamo turto lygiu, atveju; taigi, gaunama 5,77 % norma (1,77 % + 400 bazinių punktų). |
| --- | --- |

(99)

Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad 2009 m. rugpjūčio 31 d. suteiktai paskolai Belgijos valdžios institucijos nustatė 4,7 % palūkanų normą. Komunikate dėl orientacinių normų numatyta, kad prie Belgijai tuo metu taikytos 1,77 % (17) bazinės normos suteikiant paskolą įmonei reikia pridėti 400 bazinių punktų įmonės, kurios reitingas yra CCC su dideliu įkeičiamo turto lygiu, atveju; taigi, gaunama 5,77 % norma (1,77 % + 400 bazinių punktų).

| (100) | Komisija konstatuoja, kad 2009 m. rugpjūčio 31 d. Valonijos regiono, kuriam atstovauja SOGEPA, 7 metams suteiktos paskolos palūkanos yra 4,7 %; tai yra mažiau už 5,77 % ribą, nustatytą komunikate. Komisija daro išvadą, kad tai yra pagalbos VSL požymis. |
| --- | --- |

(100)

Komisija konstatuoja, kad 2009 m. rugpjūčio 31 d. Valonijos regiono, kuriam atstovauja SOGEPA, 7 metams suteiktos paskolos palūkanos yra 4,7 %; tai yra mažiau už 5,77 % ribą, nustatytą komunikate. Komisija daro išvadą, kad tai yra pagalbos VSL požymis.

| (101) | Šią pagalbą sudaro 1,07 %, t. y. dviejų palūkanų normų (5,77 % ir 4,7 %) skirtumas, arba 16 050 EUR per metus. |
| --- | --- |

(101)

Šią pagalbą sudaro 1,07 %, t. y. dviejų palūkanų normų (5,77 % ir 4,7 %) skirtumas, arba 16 050 EUR per metus.

6 priemonė: Kapitalo didinimas 1,5 mln. EUR

| (102) | Komisijos abejonės buvo susijusios su pari passu priemonės pobūdžiu ir su tuo, ar priemonė atitinka privataus investuotojo principą rinkos ekonomikoje in fine dėl, viena vertus, ekonominės ir finansinės bendrovės padėties tuo metu, kai kapitalas buvo padidintas ir, antra vertus, dėl labai lakoniškų Belgijos valdžios institucijų parengtų dokumentų, pagrindžiančių tokios taikomos priemonės tinkamumą. |
| --- | --- |

(102)

Komisijos abejonės buvo susijusios su pari passu priemonės pobūdžiu ir su tuo, ar priemonė atitinka privataus investuotojo principą rinkos ekonomikoje in fine dėl, viena vertus, ekonominės ir finansinės bendrovės padėties tuo metu, kai kapitalas buvo padidintas ir, antra vertus, dėl labai lakoniškų Belgijos valdžios institucijų parengtų dokumentų, pagrindžiančių tokios taikomos priemonės tinkamumą.

| (103) | Savo komentaruose Belgijos valdžios institucijos tvirtina, kad Komisija, vertindama valstybės pagalbą, negali remtis investicijų pelningumu ex-post. Jos taip pat mano, kad net jei Valonijos regionas nebuvo bendrovės akcininkas, jis vistiek, kaip svarbus kreditorius (4 priemonė), buvo suinteresuotas paremti VSL veiklą. |
| --- | --- |

(103)

Savo komentaruose Belgijos valdžios institucijos tvirtina, kad Komisija, vertindama valstybės pagalbą, negali remtis investicijų pelningumu ex-post. Jos taip pat mano, kad net jei Valonijos regionas nebuvo bendrovės akcininkas, jis vistiek, kaip svarbus kreditorius (4 priemonė), buvo suinteresuotas paremti VSL veiklą.

| (104) | Tačiau Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad Valonijos regionas įneša papildomus (naujus) pinigus, o CFC – grąžina skolą savo dukterinei bendrovei. Priešingai nei tvirtina Belgijos valdžios institucijos, 2011 m. kovo 17 d. regiono veiksmai nebuvo atliekami kartu su akcininku (CFC). 5,2 mln. EUR CFC skirta suma sudaryta iš kelių atskirų avansų 2009 m. gegužės 25 d.–2011 m. kovo 29 d. laikotarpiu. Be to, Valonijos regiono ir CFC padėtis nėra tapati; jie nepatiria vienodos rizikos. Prieš taikant šią priemonę, Valonijos regionas nebuvo VSL akcininkas. Priešingai, CFC yra VSL akcininkė ir yra suinteresuota, kad įmonė atsigautų ar bent jau sumažėtų juos nuostoliai. Todėl Komisija mano, kad kapitalo injekcija negali būti vertinama kaip pari passu. |
| --- | --- |

(104)

Tačiau Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad Valonijos regionas įneša papildomus (naujus) pinigus, o CFC – grąžina skolą savo dukterinei bendrovei. Priešingai nei tvirtina Belgijos valdžios institucijos, 2011 m. kovo 17 d. regiono veiksmai nebuvo atliekami kartu su akcininku (CFC). 5,2 mln. EUR CFC skirta suma sudaryta iš kelių atskirų avansų 2009 m. gegužės 25 d.–2011 m. kovo 29 d. laikotarpiu. Be to, Valonijos regiono ir CFC padėtis nėra tapati; jie nepatiria vienodos rizikos. Prieš taikant šią priemonę, Valonijos regionas nebuvo VSL akcininkas. Priešingai, CFC yra VSL akcininkė ir yra suinteresuota, kad įmonė atsigautų ar bent jau sumažėtų juos nuostoliai. Todėl Komisija mano, kad kapitalo injekcija negali būti vertinama kaip pari passu.

| (105) | Tai, kad Valonijos regionas paskolą suteikė prieš dvejus metus, nepakanka, kad būtų galima pateisinti kapitalo didinimą. Be to, tai, kad Valonijos regionas, viena vertus, turėjo pradinę 280 000 EUR skolą, bet, be abejo, mažesnę padidinant kapitalą, nes Belgijos valdžios institucijos patikslino, kad VSL šią sumą grąžino mokėdama 35 000 EUR per metus nuo 2008 m. spalio 5 d. ir, kita vertus, suteikė 1,5 mln. EUR paskolą 2009 m., nepateisina papildomos 1,5 mln. EUR investicijos įmonei, kurios finansinė padėtis toliau blogėjo (žr. 5.2.1 punktą). |
| --- | --- |

(105)

Tai, kad Valonijos regionas paskolą suteikė prieš dvejus metus, nepakanka, kad būtų galima pateisinti kapitalo didinimą. Be to, tai, kad Valonijos regionas, viena vertus, turėjo pradinę 280 000 EUR skolą, bet, be abejo, mažesnę padidinant kapitalą, nes Belgijos valdžios institucijos patikslino, kad VSL šią sumą grąžino mokėdama 35 000 EUR per metus nuo 2008 m. spalio 5 d. ir, kita vertus, suteikė 1,5 mln. EUR paskolą 2009 m., nepateisina papildomos 1,5 mln. EUR investicijos įmonei, kurios finansinė padėtis toliau blogėjo (žr. 5.2.1 punktą).

| (106) | Komisija taip pat pažymi, kad dėl kapitalo padidinimo buvo nuspręsta remiantis ne verslo planu, bet paprasta vieno puslapio finansine prognoze. Joje nepaaiškinta, nei kaip įmonė ketina atsigauti, nei kaip ji atsilygins kapitalo davėjui, t. y. Valonijos regionui. 2008–2009 m. jau buvo matyti, kad įmonė yra sunkioje ekonominėje ir finansinėje padėtyje (žr. 4 priemonę). Paprastu apyvartos padidėjimu ir neatsižvelgus į kitus kriterijus, pavyzdžiui į bendrovės EBITDA ar skolas, 1,5 milijono EUR kapitalo padidinimo pateisinti negalima. |
| --- | --- |

(106)

Komisija taip pat pažymi, kad dėl kapitalo padidinimo buvo nuspręsta remiantis ne verslo planu, bet paprasta vieno puslapio finansine prognoze. Joje nepaaiškinta, nei kaip įmonė ketina atsigauti, nei kaip ji atsilygins kapitalo davėjui, t. y. Valonijos regionui. 2008–2009 m. jau buvo matyti, kad įmonė yra sunkioje ekonominėje ir finansinėje padėtyje (žr. 4 priemonę). Paprastu apyvartos padidėjimu ir neatsižvelgus į kitus kriterijus, pavyzdžiui į bendrovės EBITDA ar skolas, 1,5 milijono EUR kapitalo padidinimo pateisinti negalima.

| (107) | Todėl kapitalo padidinimas negali būti prilyginamas privataus investuotojo, veikiančio rinkos ekonomikos sąlygomis, elgesiui, o kapitalo padidinimą atitinkančiai 1,5 mln. EUR vertės pagalbai. |
| --- | --- |

(107)

Todėl kapitalo padidinimas negali būti prilyginamas privataus investuotojo, veikiančio rinkos ekonomikos sąlygomis, elgesiui, o kapitalo padidinimą atitinkančiai 1,5 mln. EUR vertės pagalbai.

7 priemonė: Ankstesnė su nedidelėmis sumomis susijusi pagalba

| (108) | 7 priemonė apima VSL įmonei suteiktą pagalbą už bendrą 197 503,04 EUR sumą. Komisija mano, kad ši pagalba turėtų būti laikoma kaip neatitinkanti visų sąlygų, nustatytų Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje, ir todėl tai nėra pagalba, įsigaliojus Komisijos reglamentui (ES) Nr. 1407/2013 (18). Reglamento 7 straipsnyje numatyta, kad reglamentas taikomas iki jo įsigaliojimo suteiktai pagalbai, jei ta pagalba atitinka šiame reglamente nustatytas sąlygas. |
| --- | --- |

(108)

7 priemonė apima VSL įmonei suteiktą pagalbą už bendrą 197 503,04 EUR sumą. Komisija mano, kad ši pagalba turėtų būti laikoma kaip neatitinkanti visų sąlygų, nustatytų Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje, ir todėl tai nėra pagalba, įsigaliojus Komisijos reglamentui (ES) Nr. 1407/2013 (18). Reglamento 7 straipsnyje numatyta, kad reglamentas taikomas iki jo įsigaliojimo suteiktai pagalbai, jei ta pagalba atitinka šiame reglamente nustatytas sąlygas.

| (109) | Paramos gavėjas nėra įmonė, kurios veiklai taikomos I straipsnyje išvardytos išimtys. Pagal to reglamento 3 straipsnio 1 dalį Belgijos valdžios institucijos patvirtino, kad bendra pagalbos suma neviršija 200 000 EUR per bet kurį trejų finansinių metų laikotarpį. Reglamento 6 straipsnyje numatytą stebėseną vykdė SOGEPA. Komisija iš to daro išvadą, kad priemonės atitinka reglamente nustatytas sąlygas. Be to, atsižvelgiant į jų formą (dotacijos), nagrinėjamos priemonės gali būti laikomos skaidriomis, kaip apibrėžta to reglamento 4 straipsnyje. Galiausiai, priešingai nei ankstesnis reglamentas, dabartinis reglamentas nedraudžia teikti de minimis pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms. |
| --- | --- |

(109)

Paramos gavėjas nėra įmonė, kurios veiklai taikomos I straipsnyje išvardytos išimtys. Pagal to reglamento 3 straipsnio 1 dalį Belgijos valdžios institucijos patvirtino, kad bendra pagalbos suma neviršija 200 000 EUR per bet kurį trejų finansinių metų laikotarpį. Reglamento 6 straipsnyje numatytą stebėseną vykdė SOGEPA. Komisija iš to daro išvadą, kad priemonės atitinka reglamente nustatytas sąlygas. Be to, atsižvelgiant į jų formą (dotacijos), nagrinėjamos priemonės gali būti laikomos skaidriomis, kaip apibrėžta to reglamento 4 straipsnyje. Galiausiai, priešingai nei ankstesnis reglamentas, dabartinis reglamentas nedraudžia teikti de minimis pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms.

| (110) | Todėl šios priemonės nelaikomos atitinkančiomis visas Sutarties 107 straipsnio 1 dalies sąlygas ir todėl tai nėra pagalba. |
| --- | --- |

(110)

Todėl šios priemonės nelaikomos atitinkančiomis visas Sutarties 107 straipsnio 1 dalies sąlygas ir todėl tai nėra pagalba.

8 priemonė. VSL pastatų valymas pagal Cristal Park projektą ir Spaque duotas leidimas, kuriuo leidžiama VSL nemokamai naudotis kai kuriais pastatais

| (111) | Turėdama omenyje neaiškumus, susijusius su VSL priskirtų sanavimo išlaidų įvertinimu, Komisija kėlė klausimą, ar Spaque nupirktų sklypų ir pastatų pardavimo kaina, t. y. 2 040 000 EUR, atitiko rinkos kainą. Komisija taip pat domėjosi nemokamu SPAQUE priklausančių pastatų perleidimu VSL. |
| --- | --- |

(111)

Turėdama omenyje neaiškumus, susijusius su VSL priskirtų sanavimo išlaidų įvertinimu, Komisija kėlė klausimą, ar Spaque nupirktų sklypų ir pastatų pardavimo kaina, t. y. 2 040 000 EUR, atitiko rinkos kainą. Komisija taip pat domėjosi nemokamu SPAQUE priklausančių pastatų perleidimu VSL.

| (112) | Komisija nustatė tokią įvykių seką:






  — | 2011 m. balandžio mėn. Antea Group parengia dokumentą pavadinimu „prioritetų teikimo tyrimas, techninė byla, specifikacija nr. 6: rezultatų interpretavimas“, kuriame išsamiai aprašomas dirvožemio užteršimas ir nurodomos konkrečios vietos. |
| --- | --- | --- |

(112)

Komisija nustatė tokią įvykių seką:

—

2011 m. balandžio mėn. Antea Group parengia dokumentą pavadinimu „prioritetų teikimo tyrimas, techninė byla, specifikacija nr. 6: rezultatų interpretavimas“, kuriame išsamiai aprašomas dirvožemio užteršimas ir nurodomos konkrečios vietos.

| — | 2011 m. gruodžio mėn.: 2011 m. pranešimas, kurio tikslas – „rasti sprendimus, kaip išvalyti žemę ir kai kuriuos pastatus, šiuo metu priklausančius Val Saint-Lambert (VSL SA).“ Sanavimo ir valymo darbai įvertinami ± 7,5 mln. EUR. |
| --- | --- |

—

2011 m. gruodžio mėn.: 2011 m. pranešimas, kurio tikslas – „rasti sprendimus, kaip išvalyti žemę ir kai kuriuos pastatus, šiuo metu priklausančius Val Saint-Lambert (VSL SA).“ Sanavimo ir valymo darbai įvertinami ± 7,5 mln. EUR.

| — | 2012 m. rugpjūčio mėn.: pripažinto GEOLYS eksperto 2012 m. rugpjūčio 23 d. vieno puslapio ataskaitoje nurodoma: „Šis vertinimas paremtas tik preliminariu Antea tyrimu (2011 m. kovo mėn.) ir tokiomis prielaidomis: (...)“ Sanavimo darbai įvertinami 219 740 EUR. |
| --- | --- |

—

2012 m. rugpjūčio mėn.: pripažinto GEOLYS eksperto 2012 m. rugpjūčio 23 d. vieno puslapio ataskaitoje nurodoma: „Šis vertinimas paremtas tik preliminariu Antea tyrimu (2011 m. kovo mėn.) ir tokiomis prielaidomis: (...)“ Sanavimo darbai įvertinami 219 740 EUR.

| — | 2012 m. gruodžio mėn.: SPAQUE (viešoji įmonė aplinkos kokybei palaikyti) nuperka pastatus už 2 040 000 EUR (vertinimą atliko nepriklausomi Cushman &Wakefield) atėmus 220 000 EUR valymo išlaidas, taigi už 1 820 000 EUR. Tuo pat metu SPAQUE Sereno miestui pagal parengtą, bet dar nepasirašytą sutartį, pasiūlo minėtus pastatus nupirkti už 2 090 000 EUR. Sereno miestas pagal antrąją parengtą, bet dar nepasirašytą sutartį, šį pirkimo pasiūlymą įsipareigoja perleisti SPECI. |
| --- | --- |

—

2012 m. gruodžio mėn.: SPAQUE (viešoji įmonė aplinkos kokybei palaikyti) nuperka pastatus už 2 040 000 EUR (vertinimą atliko nepriklausomi Cushman &Wakefield) atėmus 220 000 EUR valymo išlaidas, taigi už 1 820 000 EUR. Tuo pat metu SPAQUE Sereno miestui pagal parengtą, bet dar nepasirašytą sutartį, pasiūlo minėtus pastatus nupirkti už 2 090 000 EUR. Sereno miestas pagal antrąją parengtą, bet dar nepasirašytą sutartį, šį pirkimo pasiūlymą įsipareigoja perleisti SPECI.

| — | 2014 m. sausio 1 d.: Belgijos valdžios institucijos Komisijai pranešė, kad sanavimo ir valymo darbai nebuvo pradėti ir kad šiuo metu SPAQUE baigia tirti taršos pobūdį. |
| --- | --- |

—

2014 m. sausio 1 d.: Belgijos valdžios institucijos Komisijai pranešė, kad sanavimo ir valymo darbai nebuvo pradėti ir kad šiuo metu SPAQUE baigia tirti taršos pobūdį.

| (113) | Taigi Komisija konstatuoja, jog yra du dokumentai, kuriuose pateikti skirtingi valymo išlaidų vertinimai. |
| --- | --- |

(113)

Taigi Komisija konstatuoja, jog yra du dokumentai, kuriuose pateikti skirtingi valymo išlaidų vertinimai.

| (114) | Belgijos valdžios institucijos nurodė motyvus, kuriais remdamosi nukrypo nuo 2011 m. gruodžio mėn. pranešimo: Jos tvirtina, kad, pirma, jis nesusijęs su sanavimo valymo darbais siekiant tą vietą padaryti tinkamą dabartiniam pramoniniam naudojimui. Jo tikslas – leisti kurti komercinį miestelį, kurio pakraipa būtų namų įranga, puošybos elementai ir laisvalaikis; tai atitinka planuojamą sklypo naudojimą. Jų nuomone, šis pranešimas yra vidaus dokumentas, kurio neparengė patvirtintas ekspertas ir iš dalies susijęs su sklypais, kurie nebuvo perduoti SPAQUE. Belgijos valdžios institucijos patikslina, kad pranešimas grindžiamas orientaciniu tyrimu, skirtu tik patikrinti, ar yra užteršimas, ir tuo remiantis pateikti aprašymą. Pranešime taip pat teigiama, kad apibūdinimo tyrimas (19) dar nebuvo baigtas. |
| --- | --- |

(114)

Belgijos valdžios institucijos nurodė motyvus, kuriais remdamosi nukrypo nuo 2011 m. gruodžio mėn. pranešimo: Jos tvirtina, kad, pirma, jis nesusijęs su sanavimo valymo darbais siekiant tą vietą padaryti tinkamą dabartiniam pramoniniam naudojimui. Jo tikslas – leisti kurti komercinį miestelį, kurio pakraipa būtų namų įranga, puošybos elementai ir laisvalaikis; tai atitinka planuojamą sklypo naudojimą. Jų nuomone, šis pranešimas yra vidaus dokumentas, kurio neparengė patvirtintas ekspertas ir iš dalies susijęs su sklypais, kurie nebuvo perduoti SPAQUE. Belgijos valdžios institucijos patikslina, kad pranešimas grindžiamas orientaciniu tyrimu, skirtu tik patikrinti, ar yra užteršimas, ir tuo remiantis pateikti aprašymą. Pranešime taip pat teigiama, kad apibūdinimo tyrimas (19) dar nebuvo baigtas.

| (115) | Belgijos valdžios institucijos įrodinėja, kad 2011 m. gruodžio mėn. pranešime minimi pastatai neidentifikuojami, kad jų bendras plotas yra ± 67 000 m2 – tai daugiau, nei bendras pastatų, minimų 2012 m. gruodžio 13 d. pardavimo akte, plotas (50 299 m2). Jų nuomone, mažesnės valymo išlaidos pagrįstos šiuo 17 000 m2 skirtumu. Belgijos valdžios institucijos taip pat nurodė, kad svarbiausi buvusios pramoninės teritorijos pastatai Nr. 18, 19, 22 ir 22A Spaque parduoti nebuvo, jie liko VSL nuosavybė. Jų teigimu, būtent juose yra susikaupusi pramoninės veiklos tarša. |
| --- | --- |

(115)

Belgijos valdžios institucijos įrodinėja, kad 2011 m. gruodžio mėn. pranešime minimi pastatai neidentifikuojami, kad jų bendras plotas yra ± 67 000 m2 – tai daugiau, nei bendras pastatų, minimų 2012 m. gruodžio 13 d. pardavimo akte, plotas (50 299 m2). Jų nuomone, mažesnės valymo išlaidos pagrįstos šiuo 17 000 m2 skirtumu. Belgijos valdžios institucijos taip pat nurodė, kad svarbiausi buvusios pramoninės teritorijos pastatai Nr. 18, 19, 22 ir 22A Spaque parduoti nebuvo, jie liko VSL nuosavybė. Jų teigimu, būtent juose yra susikaupusi pramoninės veiklos tarša.

| (116) | Komisija visų pirma pažymi, kad nepriklausomi ekspertai pardavimo kainą įvertino 2012 m. gegužės mėn. Tokiame vertinime nurodyta pardavimo kaina yra 2 090 000 EUR. Ataskaitoje taip pat teigiama, kad valymo išlaidas šiuo metu vertina specializuotas ir dabartinio teritorijos savininko įgaliotas biuras. Taigi, valymo išlaidas taip pat vertino nepriklausomi specializuoti GEOLYS ekspertai. |
| --- | --- |

(116)

Komisija visų pirma pažymi, kad nepriklausomi ekspertai pardavimo kainą įvertino 2012 m. gegužės mėn. Tokiame vertinime nurodyta pardavimo kaina yra 2 090 000 EUR. Ataskaitoje taip pat teigiama, kad valymo išlaidas šiuo metu vertina specializuotas ir dabartinio teritorijos savininko įgaliotas biuras. Taigi, valymo išlaidas taip pat vertino nepriklausomi specializuoti GEOLYS ekspertai.

| (117) | 2014 m. gegužės 23 d. atsakyme Belgijos valdžios institucijos patvirtino, kad GEOLYS ataskaitoje įvertinta žemė ir pastatai iš tiesų buvo 2012 m. gruodžio 13 d. parduotieji. Be to, Belgijos valdžios institucijos pažymėjo, kad Valonijos teisės aktuose numatyti mažesni užteršto pastato savininko įsipareigojimai, jei tai yra sena tarša ir priklausomai nuo užterštų pastatų paskirties atsižvelgiant į teritorijų tvarkymo planus. Todėl reikia atsižvelgti tik į tokias valymo išlaidas, kurios būtinos tam, kad pastatas atitiktų savo paskirtį pardavimo metu, šiuo atveju – pramoninio naudojimo paskirtį. Tokios išlaidos turi būti minusuotos iš sklypų ir pastatų vertės. Komisija pažymi, kad GEOLYS rašte aiškiai nurodyta, kad išlaidos buvo įvertintos turint omenyje pramoninę vietovės naudojimo paskirtį. |
| --- | --- |

(117)

2014 m. gegužės 23 d. atsakyme Belgijos valdžios institucijos patvirtino, kad GEOLYS ataskaitoje įvertinta žemė ir pastatai iš tiesų buvo 2012 m. gruodžio 13 d. parduotieji. Be to, Belgijos valdžios institucijos pažymėjo, kad Valonijos teisės aktuose numatyti mažesni užteršto pastato savininko įsipareigojimai, jei tai yra sena tarša ir priklausomai nuo užterštų pastatų paskirties atsižvelgiant į teritorijų tvarkymo planus. Todėl reikia atsižvelgti tik į tokias valymo išlaidas, kurios būtinos tam, kad pastatas atitiktų savo paskirtį pardavimo metu, šiuo atveju – pramoninio naudojimo paskirtį. Tokios išlaidos turi būti minusuotos iš sklypų ir pastatų vertės. Komisija pažymi, kad GEOLYS rašte aiškiai nurodyta, kad išlaidos buvo įvertintos turint omenyje pramoninę vietovės naudojimo paskirtį.

| (118) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad pastatų, kuriuos VSL pardavė Spaque, kaina (atitinkanti ekspertų nustatytą pardavimo kainą, atėmus iš jos GEOLYS nustatytas valymo išlaidas) yra rinkos kaina ir nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(118)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad pastatų, kuriuos VSL pardavė Spaque, kaina (atitinkanti ekspertų nustatytą pardavimo kainą, atėmus iš jos GEOLYS nustatytas valymo išlaidas) yra rinkos kaina ir nėra valstybės pagalba.

| (119) | Kalbant apie Spaque suteiktą leidimą nemokamai naudotis kai kuriais pastatais, Belgijos valdžios institucijos tą pateisina VSL įsipareigojimu bendradarbiauti su Spaque ir pateikti visą atitinkamą informaciją, reikalingą teritorijoje atliekamiems remonto ir rekonstrukcijos darbams.. |
| --- | --- |

(119)

Kalbant apie Spaque suteiktą leidimą nemokamai naudotis kai kuriais pastatais, Belgijos valdžios institucijos tą pateisina VSL įsipareigojimu bendradarbiauti su Spaque ir pateikti visą atitinkamą informaciją, reikalingą teritorijoje atliekamiems remonto ir rekonstrukcijos darbams..

| (120) | Visų pirma, Komisija pažymi, kad Belgijos valdžios institucijos savo pastabose nurodė, kad pastatai priklauso SPECI. O sutartį dėl nemokamo naudojimosi pastatais sudarė SPAQUE ir VSL; SPECI toje sutartyje nedalyvavo. Be to, Belgijos valdžios institucijos neįrodė, kad SPECI buvo tų pastatų savininkas. |
| --- | --- |

(120)

Visų pirma, Komisija pažymi, kad Belgijos valdžios institucijos savo pastabose nurodė, kad pastatai priklauso SPECI. O sutartį dėl nemokamo naudojimosi pastatais sudarė SPAQUE ir VSL; SPECI toje sutartyje nedalyvavo. Be to, Belgijos valdžios institucijos neįrodė, kad SPECI buvo tų pastatų savininkas.

| (121) | Komisija taip pat pažymi, kad toks pateisinimas neparemtas jokiu įrodymu, kad nuomos mokestis, kurio SPAQUE savanoriškai atsisakė, yra adekvatus VSL įsipareigojimui. Belgijos valdžios institucijos nepateikė jokios informacijos apie tai, koks yra to įsipareigojimo įgyvendinimo taisyklės ir veiksmingumas. |
| --- | --- |

(121)

Komisija taip pat pažymi, kad toks pateisinimas neparemtas jokiu įrodymu, kad nuomos mokestis, kurio SPAQUE savanoriškai atsisakė, yra adekvatus VSL įsipareigojimui. Belgijos valdžios institucijos nepateikė jokios informacijos apie tai, koks yra to įsipareigojimo įgyvendinimo taisyklės ir veiksmingumas.

| (122) | Todėl Komisija mano, kad leidimas laikinai be atlygio naudotis 2012 m. gruodžio 11 d. sutartyje minimais Cristalleries du Val Saint-Lambert teritorijos žemės sklypais VSL suteikia pranašumą. |
| --- | --- |

(122)

Todėl Komisija mano, kad leidimas laikinai be atlygio naudotis 2012 m. gruodžio 11 d. sutartyje minimais Cristalleries du Val Saint-Lambert teritorijos žemės sklypais VSL suteikia pranašumą.

| (123) | Pagalbos suma lygi nuomos sumai, kurią VSL būtų turėjusi mokėti rinkos sąlygomis. Ši suma turės būti apskaičiuojama remiantis kadastro pajamomis (indeksuotomis) už kiekvieno pastato nuomą ir nuomos laikotarpį; tokias pajamas nustato kompetentingos Belgijos institucijos (t. y. Administration du Cadastre, de l'Enregistrement et des Domaines – ACED). Kadastro pajamos (indeksuotos) nustatomos taip, kad atspindėtų grynąsias vidutines pajamas, kurias nekilnojamojo turto savininkas gautų per metus atsižvelgiant nuomos rinką, todėl Komisija mano, kad tai yra tinkamas pagrindas apskaičiuojant atitinkamo turto nuomos vertę. Išieškojimo procedūros metu Belgijos valdžios institucijos galės, remdamosi nepriklausomu ir pripažintu ekspertu, kurio paskyrimą turės patvirtinti Komisija, pateikti įrodymus, kad, siekiant atsižvelgti į aptariamų pastatų ypatybes, būtina tokios sumos korekcija. |
| --- | --- |

(123)

Pagalbos suma lygi nuomos sumai, kurią VSL būtų turėjusi mokėti rinkos sąlygomis. Ši suma turės būti apskaičiuojama remiantis kadastro pajamomis (indeksuotomis) už kiekvieno pastato nuomą ir nuomos laikotarpį; tokias pajamas nustato kompetentingos Belgijos institucijos (t. y. Administration du Cadastre, de l'Enregistrement et des Domaines – ACED). Kadastro pajamos (indeksuotos) nustatomos taip, kad atspindėtų grynąsias vidutines pajamas, kurias nekilnojamojo turto savininkas gautų per metus atsižvelgiant nuomos rinką, todėl Komisija mano, kad tai yra tinkamas pagrindas apskaičiuojant atitinkamo turto nuomos vertę. Išieškojimo procedūros metu Belgijos valdžios institucijos galės, remdamosi nepriklausomu ir pripažintu ekspertu, kurio paskyrimą turės patvirtinti Komisija, pateikti įrodymus, kad, siekiant atsižvelgti į aptariamų pastatų ypatybes, būtina tokios sumos korekcija.

5.1.5.   Poveikis konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai

| (124) | Kalbant apie sąlygas, susijusias su poveikiu konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai, Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad Europos Sąjungoje yra daug krištolo ir krištolo dirbinių, naudojamų kaip funkcionalūs priedai ar, dažniau, kaip meno ar prabangos kūriniai, gamintojų. Pagal Belgijos pateiktą informaciją atrodo, kad į VSL produkciją bent jau iš dalies panaši, pavyzdžiui, šių bendrovių produkcija: Baccarat (Prancūzija), Saint-Louis (Prancūzija), Lalique (Prancūzija), Daum (Prancūzija), Arc International (Prancūzija), Montbronn (Prancūzija) ir Bohemian glassworks (Čekija). Komisija pažymi, kad šių bendrovių ir kitų rinkos dalyvių produkcija yra prekiaujama tarp valstybių narių. |
| --- | --- |

(124)

Kalbant apie sąlygas, susijusias su poveikiu konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai, Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad Europos Sąjungoje yra daug krištolo ir krištolo dirbinių, naudojamų kaip funkcionalūs priedai ar, dažniau, kaip meno ar prabangos kūriniai, gamintojų. Pagal Belgijos pateiktą informaciją atrodo, kad į VSL produkciją bent jau iš dalies panaši, pavyzdžiui, šių bendrovių produkcija: Baccarat (Prancūzija), Saint-Louis (Prancūzija), Lalique (Prancūzija), Daum (Prancūzija), Arc International (Prancūzija), Montbronn (Prancūzija) ir Bohemian glassworks (Čekija). Komisija pažymi, kad šių bendrovių ir kitų rinkos dalyvių produkcija yra prekiaujama tarp valstybių narių.

| (125) | Konkrečiai kalbant apie 3 priemonę (150 000 EUR garantija) ir 5 priemonę (1,5 mln. EUR paskola), pagalbos dydis, net jei jo tiksliai neįmanoma apskaičiuoti dėl tam tikrų duomenų trūkumo, yra mažesnis už de minimis pagalbos ribą. Vis dėlto Komisija mano, kad ši priemonė negali būti laikoma de minimis pagalba ir daro poveikį konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai. 2008 m. bei 2009 m. suteiktos pagalbos de minimis pagalba laikyti negalima, nes pagal ankstesnį iki 2013 m. gruodžio 31 d. galiojusį reglamentą (20) sunkumų patiriančioms įmonėms tokios pagalbos teikti negalima. CVSL buvo iškelta bankroto byla tuo metu, kai buvo suteikta garantija. Be to, naujasis 2014 m. sausio 1 d. įsigaliojęs reglamentas (21), kaip ir ankstesnysis, taikomas tik skaidriai pagalbai. Tačiau šios garantijos skaidria pagalba laikyti negalima. Reglamento 4 straipsnio 6 punkto a papunktyje nurodyta, kad: „Pagalba, kurią sudaro garantijos, laikoma skaidria de minimis pagalba, jei pagalbos gavėjui netaikoma kolektyvinė nemokumo procedūra (...)“. Kai jau buvo minėta, CVSL buvo iškelta bankroto byla tuo metu, kai buvo suteikta garantija. Kalbant apie paskolą, 4 straipsnio 3 punkto a ir b papunkčiuose numatyta, kad „Pagalba, kurią sudaro paskolos, laikoma skaidria de minimis pagalba, jei pagalbos gavėjui netaikoma kolektyvinė nemokumo procedūra (...) ir jei paskola yra užtikrinta ne mažiau kaip 50 % paskolos vertės garantija ir paskola yra 1 000 000 EUR per penkerius metus arba 500 000 EUR per dešimt metų.“ Paskutinė sąlyga šios paskolos atveju nėra tenkinama. |
| --- | --- |

(125)

Konkrečiai kalbant apie 3 priemonę (150 000 EUR garantija) ir 5 priemonę (1,5 mln. EUR paskola), pagalbos dydis, net jei jo tiksliai neįmanoma apskaičiuoti dėl tam tikrų duomenų trūkumo, yra mažesnis už de minimis pagalbos ribą. Vis dėlto Komisija mano, kad ši priemonė negali būti laikoma de minimis pagalba ir daro poveikį konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai. 2008 m. bei 2009 m. suteiktos pagalbos de minimis pagalba laikyti negalima, nes pagal ankstesnį iki 2013 m. gruodžio 31 d. galiojusį reglamentą (20) sunkumų patiriančioms įmonėms tokios pagalbos teikti negalima. CVSL buvo iškelta bankroto byla tuo metu, kai buvo suteikta garantija. Be to, naujasis 2014 m. sausio 1 d. įsigaliojęs reglamentas (21), kaip ir ankstesnysis, taikomas tik skaidriai pagalbai. Tačiau šios garantijos skaidria pagalba laikyti negalima. Reglamento 4 straipsnio 6 punkto a papunktyje nurodyta, kad: „Pagalba, kurią sudaro garantijos, laikoma skaidria de minimis pagalba, jei pagalbos gavėjui netaikoma kolektyvinė nemokumo procedūra (...)“. Kai jau buvo minėta, CVSL buvo iškelta bankroto byla tuo metu, kai buvo suteikta garantija. Kalbant apie paskolą, 4 straipsnio 3 punkto a ir b papunkčiuose numatyta, kad „Pagalba, kurią sudaro paskolos, laikoma skaidria de minimis pagalba, jei pagalbos gavėjui netaikoma kolektyvinė nemokumo procedūra (...) ir jei paskola yra užtikrinta ne mažiau kaip 50 % paskolos vertės garantija ir paskola yra 1 000 000 EUR per penkerius metus arba 500 000 EUR per dešimt metų.“ Paskutinė sąlyga šios paskolos atveju nėra tenkinama.

| (126) | Be to, Komisija mano, kad valstybės pagalbos sąvoka nereiškia, kad konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai turi būti reikšmingas ar apčiuopiamas. Tai, kad pagalbos suma nedidelė arba įmonė gavėja yra nedidelė, konkurencijos iškraipymo ar jo grėsmės galimybės savaime nepašalina, tačiau tik tuo atveju, jei tokio iškraipymo tikimybė nėra vien hipotetinė. Šiuo atveju, atsižvelgiant 124 konstatuojamoje dalyje aprašytą rinkos pobūdį, tokia galimybė nėra hipotetinė. Pasak Belgijos institucijų, Europoje ir už jos ribų yra maždaug 40 krištolo gamyklų. Val Saint-Lambert veikla krištolo rinkoje susijusi su stalo meno arba dekoratyviniais dirbiniais. Jei vartotojas turi galimybę pasirinkti iš keleto panašių produktų, iš keleto prekių ženklų – pvz., VSL ar kitos gamyklos pagaminto grafino – bet kokia pagalba, kurią gavo vienas iš šio segmento gamintojų, iškraipo konkurenciją. |
| --- | --- |

(126)

Be to, Komisija mano, kad valstybės pagalbos sąvoka nereiškia, kad konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai turi būti reikšmingas ar apčiuopiamas. Tai, kad pagalbos suma nedidelė arba įmonė gavėja yra nedidelė, konkurencijos iškraipymo ar jo grėsmės galimybės savaime nepašalina, tačiau tik tuo atveju, jei tokio iškraipymo tikimybė nėra vien hipotetinė. Šiuo atveju, atsižvelgiant 124 konstatuojamoje dalyje aprašytą rinkos pobūdį, tokia galimybė nėra hipotetinė. Pasak Belgijos institucijų, Europoje ir už jos ribų yra maždaug 40 krištolo gamyklų. Val Saint-Lambert veikla krištolo rinkoje susijusi su stalo meno arba dekoratyviniais dirbiniais. Jei vartotojas turi galimybę pasirinkti iš keleto panašių produktų, iš keleto prekių ženklų – pvz., VSL ar kitos gamyklos pagaminto grafino – bet kokia pagalba, kurią gavo vienas iš šio segmento gamintojų, iškraipo konkurenciją.

| (127) | Komisija daro išvadą, kad visos nagrinėjamos priemonės, išskyrus 7 priemonę, yra pagalba, kuri gali turėti poveikio konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(127)

Komisija daro išvadą, kad visos nagrinėjamos priemonės, išskyrus 7 priemonę, yra pagalba, kuri gali turėti poveikio konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai.

Išvada dėl pagalbos pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį

| (128) | Komisija daro išvadą, kad visos nagrinėjamos priemonės, išskyrus 7 priemonę ir VSL pastatų pardavimą Spaque (8 priemonės dalis), yra pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(128)

Komisija daro išvadą, kad visos nagrinėjamos priemonės, išskyrus 7 priemonę ir VSL pastatų pardavimą Spaque (8 priemonės dalis), yra pagalba, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

5.2.   Pagalbos suderinamumas su bendrąja rinka

| (129) | Valstybės pagalbos draudimas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį nėra absoliutus ar besąlyginis. Visų pirma, SESV 107 straipsnio 2 ir 3 dalys yra teisinis pagrindas, kuriuo remiantis tam tikrų rūšių pagalbą galima laikyti suderinama su vidaus rinka. Šiuo atveju visų pirma reikia įvertinti, ar aptariamos priemonės gali būti laikomos suderinamos pagal SESV 107 straipsnio 3 dalį taikant Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių kriterijus. Tam visų pirma reikia nustatyti, kada CVSL ir VSL gali būti laikomos sunkumus patiriančiomis įmonėmis. |
| --- | --- |

(129)

Valstybės pagalbos draudimas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį nėra absoliutus ar besąlyginis. Visų pirma, SESV 107 straipsnio 2 ir 3 dalys yra teisinis pagrindas, kuriuo remiantis tam tikrų rūšių pagalbą galima laikyti suderinama su vidaus rinka. Šiuo atveju visų pirma reikia įvertinti, ar aptariamos priemonės gali būti laikomos suderinamos pagal SESV 107 straipsnio 3 dalį taikant Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių kriterijus. Tam visų pirma reikia nustatyti, kada CVSL ir VSL gali būti laikomos sunkumus patiriančiomis įmonėmis.

| (130) | Be to, 3 priemonės, taikytos 2008 m. rugsėjo mėn., atveju, taip pat būtina nustatyti, ar tarp bankrutuojančios CVSL ir veiklos, kurią perėmė perėmėjų sudaryta VSL, yra ekonominis tęstinumas ir taip nuspręsti, ar VSL gavo naudą pagal šią priemonę. Šio vertinimo išvados turės pasekmių 3 ir 1 priemonių suderinamumo vertinimui. |
| --- | --- |

(130)

Be to, 3 priemonės, taikytos 2008 m. rugsėjo mėn., atveju, taip pat būtina nustatyti, ar tarp bankrutuojančios CVSL ir veiklos, kurią perėmė perėmėjų sudaryta VSL, yra ekonominis tęstinumas ir taip nuspręsti, ar VSL gavo naudą pagal šią priemonę. Šio vertinimo išvados turės pasekmių 3 ir 1 priemonių suderinamumo vertinimui.

5.2.1.   VSL ir CVSL atitiktis reikalavimams pagal gaires

| (131) | Reikia nustatyti, kada CVSL ir VSL galėjo būti laikomos sunkumus patiriančiomis įmonėmis. |
| --- | --- |

(131)

Reikia nustatyti, kada CVSL ir VSL galėjo būti laikomos sunkumus patiriančiomis įmonėmis.

| (132) | Belgijos valdžios institucijos neginčija CVSL, kaip sunkumus patiriančios įmonės, statuso suteikiant garantiją 2008 m. (3 priemonė), tačiau, anot jų, tai davė naudos CVSL, bet ne VSL. |
| --- | --- |

(132)

Belgijos valdžios institucijos neginčija CVSL, kaip sunkumus patiriančios įmonės, statuso suteikiant garantiją 2008 m. (3 priemonė), tačiau, anot jų, tai davė naudos CVSL, bet ne VSL.

| (133) | Be to, jos mano, kad VSL sunkumų patiriančia įmone gali būti laikoma tik nuo 2012 m. vasario 8 d., kai buvo pateiktas bankroto administravimo prašymas. Anksčiau VSL negalėjo būti laikoma sunkumus patiriančia įmone, nes, anot jų, VSL buvo nauja įmonė ir naudojosi besąlygine pagrindinio VSL akcininko CFC parama pagal sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 ir 11 dalis ir Komisijos sprendimų praktiką. |
| --- | --- |

(133)

Be to, jos mano, kad VSL sunkumų patiriančia įmone gali būti laikoma tik nuo 2012 m. vasario 8 d., kai buvo pateiktas bankroto administravimo prašymas. Anksčiau VSL negalėjo būti laikoma sunkumus patiriančia įmone, nes, anot jų, VSL buvo nauja įmonė ir naudojosi besąlygine pagrindinio VSL akcininko CFC parama pagal sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 ir 11 dalis ir Komisijos sprendimų praktiką.

| (134) | Komisija konstatuoja, kad taikant 3 priemonę, CVSL buvo bankrutavusi priėmus 2008 m. rugpjūčio 11 d. sprendimą. |
| --- | --- |

(134)

Komisija konstatuoja, kad taikant 3 priemonę, CVSL buvo bankrutavusi priėmus 2008 m. rugpjūčio 11 d. sprendimą.

| (135) | Kalbant apie 5, 6 ir 8 priemones, Belgijos valdžios institucijos, siekdamos pagrįsti faktą, kad VSL nebuvo sunkumų patirianti įmonė, remiasi Saab sprendimu (22). Visų pirma, jos pateikė finansinių srautų tarp VSL ir jos pagrindinio akcininko CFC judėjimo sąskaitose išrašus siekdamos įrodyti, kad CFC iš esmės elgėsi taip pat, kaip General Motors, kuri ir toliau rėmė savo dukterinę įmonę Saab atlikdama kapitalo injekcijas, kad būtų kompensuoti patiriami nuostoliai; taigi Komisija atmetė galimybę, kad Saab buvo sunkumų patirianti įmonė kaip apibrėžta gairėse (žr. sprendimo 59 konst. dalį). |
| --- | --- |

(135)

Kalbant apie 5, 6 ir 8 priemones, Belgijos valdžios institucijos, siekdamos pagrįsti faktą, kad VSL nebuvo sunkumų patirianti įmonė, remiasi Saab sprendimu (22). Visų pirma, jos pateikė finansinių srautų tarp VSL ir jos pagrindinio akcininko CFC judėjimo sąskaitose išrašus siekdamos įrodyti, kad CFC iš esmės elgėsi taip pat, kaip General Motors, kuri ir toliau rėmė savo dukterinę įmonę Saab atlikdama kapitalo injekcijas, kad būtų kompensuoti patiriami nuostoliai; taigi Komisija atmetė galimybę, kad Saab buvo sunkumų patirianti įmonė kaip apibrėžta gairėse (žr. sprendimo 59 konst. dalį).

| (136) | Nuo 2009 m. gegužės 25 d., be perėmimo metu perduoto kapitalo, CFC per kelis kartus pervedė daugiau nei 8 mln. EUR; tai rodo, kad pirmuoju laikotarpiui po CVSL turto likvidacijos VSL negalima laikyti sunkumų patiriančia įmone, kaip apibrėžta sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 12 ir 13 dalyse. Per šį laikotarpį pagrindinis VSL akcininkas galėjo remti VSL savo reguliariais įnašais ir taip parodyti, kad VSL sunkumais gali pasirūpinti pagrindinis akcininkas. Todėl Komisija mano, kad nuo 2009 m. sausio mėn. iki 2012 m. vasario mėn. VSL neatitiko reikalavimų, kad būtų laikoma sunkumų patiriančia įmone, kaip apibrėžta gairėse. |
| --- | --- |

(136)

Nuo 2009 m. gegužės 25 d., be perėmimo metu perduoto kapitalo, CFC per kelis kartus pervedė daugiau nei 8 mln. EUR; tai rodo, kad pirmuoju laikotarpiui po CVSL turto likvidacijos VSL negalima laikyti sunkumų patiriančia įmone, kaip apibrėžta sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 12 ir 13 dalyse. Per šį laikotarpį pagrindinis VSL akcininkas galėjo remti VSL savo reguliariais įnašais ir taip parodyti, kad VSL sunkumais gali pasirūpinti pagrindinis akcininkas. Todėl Komisija mano, kad nuo 2009 m. sausio mėn. iki 2012 m. vasario mėn. VSL neatitiko reikalavimų, kad būtų laikoma sunkumų patiriančia įmone, kaip apibrėžta gairėse.

| (137) | Tačiau nuo 2012 m. vasario mėn. VSL vėl buvo taikoma bankroto administravimo procedūra. Be to, Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad CFC negalėjo toliau remti savo dukterinės bendrovės, kaip ji tai darė iki šiol. Sprendime pradėti procedūrą nurodyta, kad CFC likvidumo lygis buvo 1,26 mln. EUR, todėl tokios sumos (minimalios būtinos įmonei gelbėti sumos) skyrimas VSL būtų praktiškai reiškęs, kad CFC lieka be lėšų. Todėl VSL turi būti laikoma sunkumus patiriančia įmone, kaip apibrėžta sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 dalies c punkte, kai jai 2012 m. balandžio mėn. buvo teikiama sanavimo pagalba (1 priemonė). |
| --- | --- |

(137)

Tačiau nuo 2012 m. vasario mėn. VSL vėl buvo taikoma bankroto administravimo procedūra. Be to, Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad CFC negalėjo toliau remti savo dukterinės bendrovės, kaip ji tai darė iki šiol. Sprendime pradėti procedūrą nurodyta, kad CFC likvidumo lygis buvo 1,26 mln. EUR, todėl tokios sumos (minimalios būtinos įmonei gelbėti sumos) skyrimas VSL būtų praktiškai reiškęs, kad CFC lieka be lėšų. Todėl VSL turi būti laikoma sunkumus patiriančia įmone, kaip apibrėžta sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 dalies c punkte, kai jai 2012 m. balandžio mėn. buvo teikiama sanavimo pagalba (1 priemonė).

| (138) | Apibendrinant, Komisija mano, kad CVSL buvo sunkumų patirianti įmonė nuo 2008 m. rugpjūčio 11 d. (nuo datos, kai paskelbtas bankrotas) iki 2008 m. lapkričio mėn. pabaigos (VSL sukūrimas). VSL turėjo būti laikoma sunkumų patiriančia įmone nuo 2012 m. vasario 9 d. (bankroto administravimo procedūra) iki 2013 m. spalio 14 d. sprendimo (dienos, kai priimtas sprendimas dėl bankroto). |
| --- | --- |

(138)

Apibendrinant, Komisija mano, kad CVSL buvo sunkumų patirianti įmonė nuo 2008 m. rugpjūčio 11 d. (nuo datos, kai paskelbtas bankrotas) iki 2008 m. lapkričio mėn. pabaigos (VSL sukūrimas). VSL turėjo būti laikoma sunkumų patiriančia įmone nuo 2012 m. vasario 9 d. (bankroto administravimo procedūra) iki 2013 m. spalio 14 d. sprendimo (dienos, kai priimtas sprendimas dėl bankroto).

| (139) | Taigi, taikant 1 ir 3 priemones, CVSL ir VSL buvo sunkumus patiriančios įmonės. Todėl vertinant priemonių suderinamumą su bendrąja rinka turi būti remiamasi gairėmis. |
| --- | --- |

(139)

Taigi, taikant 1 ir 3 priemones, CVSL ir VSL buvo sunkumus patiriančios įmonės. Todėl vertinant priemonių suderinamumą su bendrąja rinka turi būti remiamasi gairėmis.

5.2.2.   Pagalbos suderinamumas su bendrąja rinka (1 ir 3 priemonės)

1 priemonė. 2012 m. balandžio 3 d. sanavimo pagalba

| (140) | Belgija mano, kad pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires ši pagalba yra suderinama su vidaus rinka. Tačiau Komisija mano, kad nebuvo laikomasi gairių 72 ir tolesnėse dalyse minimo „vieną kartą, paskutinį kartą“ principo. 2008 m. rugsėjo mėn. VSL gavo nesuderinamą sanavimo pagalbą (žr. 141 konstatuojamąją dalį). Todėl iki 2018 m. ji negalėjo gauti jokios naujos sanavimo pagalbos. Be to, Belgijos valdžios institucijos patvirtino, kad 2013 m. lapkričio 5 d. 1 mln. eurų paskola buvo padengta skolos reikalavimu bankroto administratoriams SOGEPA naudai. Ši skola buvo įtraukta į VSL įsipareigojimus ir iki šiol nebuvo grąžinta. Taigi, paskola nebuvo grąžinta per šešis mėnesius nuo jos suteikimo pagal gairių 25 dalies a punktą. Todėl Komisija mano, kad 2012 m. balandžio 3 d. sanavimo pagalba, kuri atitinka paskolos sumą – 1 mln. EUR – su bendrąja rinka yra nesuderinama. |
| --- | --- |

(140)

Belgija mano, kad pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires ši pagalba yra suderinama su vidaus rinka. Tačiau Komisija mano, kad nebuvo laikomasi gairių 72 ir tolesnėse dalyse minimo „vieną kartą, paskutinį kartą“ principo. 2008 m. rugsėjo mėn. VSL gavo nesuderinamą sanavimo pagalbą (žr. 141 konstatuojamąją dalį). Todėl iki 2018 m. ji negalėjo gauti jokios naujos sanavimo pagalbos. Be to, Belgijos valdžios institucijos patvirtino, kad 2013 m. lapkričio 5 d. 1 mln. eurų paskola buvo padengta skolos reikalavimu bankroto administratoriams SOGEPA naudai. Ši skola buvo įtraukta į VSL įsipareigojimus ir iki šiol nebuvo grąžinta. Taigi, paskola nebuvo grąžinta per šešis mėnesius nuo jos suteikimo pagal gairių 25 dalies a punktą. Todėl Komisija mano, kad 2012 m. balandžio 3 d. sanavimo pagalba, kuri atitinka paskolos sumą – 1 mln. EUR – su bendrąja rinka yra nesuderinama.

3 priemonė. 150 000 EUR garantija

| (141) | Kaip nurodyta 5.2.1 dalyje, Komisija manė, kad CVSL buvo sunkumus patirianti įmonė, tuo metu, kai buvo suteikta garantija. Pagalbos elementas, t. y. nemokama garantija, gali būti pripažinta suderinama tik tada, jei atitinka sąlygas, nustatytas Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse. Tačiau, kaip matėme, ši garantija buvo suteikta be atlygio. Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 25 dalies a punkte teigiama, kad likvidumo paramai, suteikiamai kaip paskolų garantijos, turi būti taikoma „palūkanų norma, kuri bent prilygsta sunkumų nepatiriančioms įmonėms teikiamų paskolų palūkanų normai (...)“. Be to, Belgijos valdžios institucijos, nepaisant konkretaus prašymo pateikti informacijos šiuo klausimu, nepateikė jokios informacijos apie pareigą atšaukti garantiją per šešis mėnesius (25 dalies a punktas). Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija mano, kad pagalbos elementas, t. y. nemokama garantija, negali būti nei laikoma su bendrąja rinka suderinama sanavimo pagalba, nei būti pripažinta suderinama su bendrąja rinka dėl kitų priežasčių. |
| --- | --- |

(141)

Kaip nurodyta 5.2.1 dalyje, Komisija manė, kad CVSL buvo sunkumus patirianti įmonė, tuo metu, kai buvo suteikta garantija. Pagalbos elementas, t. y. nemokama garantija, gali būti pripažinta suderinama tik tada, jei atitinka sąlygas, nustatytas Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse. Tačiau, kaip matėme, ši garantija buvo suteikta be atlygio. Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 25 dalies a punkte teigiama, kad likvidumo paramai, suteikiamai kaip paskolų garantijos, turi būti taikoma „palūkanų norma, kuri bent prilygsta sunkumų nepatiriančioms įmonėms teikiamų paskolų palūkanų normai (...)“. Be to, Belgijos valdžios institucijos, nepaisant konkretaus prašymo pateikti informacijos šiuo klausimu, nepateikė jokios informacijos apie pareigą atšaukti garantiją per šešis mėnesius (25 dalies a punktas). Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija mano, kad pagalbos elementas, t. y. nemokama garantija, negali būti nei laikoma su bendrąja rinka suderinama sanavimo pagalba, nei būti pripažinta suderinama su bendrąja rinka dėl kitų priežasčių.

| (142) | Todėl, kadangi 3 priemonė yra nesuderinama sanavimo pagalba, taikyta 2008 m. prieš perimat CVSL, būtina nustatyti, ar tarp bankrutuojančios CVSL ir veiklos, kurią perėmė perėmėjų sudaryta VSL, yra ekonominis tęstinumas ir taip nuspręsti, ar VSL gavo naudą pagal šią priemonę. |
| --- | --- |

(142)

Todėl, kadangi 3 priemonė yra nesuderinama sanavimo pagalba, taikyta 2008 m. prieš perimat CVSL, būtina nustatyti, ar tarp bankrutuojančios CVSL ir veiklos, kurią perėmė perėmėjų sudaryta VSL, yra ekonominis tęstinumas ir taip nuspręsti, ar VSL gavo naudą pagal šią priemonę.

5.2.3.   Įvertinimas, ar egzistuoja ekonominis tęstinumas tarp CVSL ir VSL

| (143) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija domėjosi, ar įmanoma nustatyti ekonominį tęstinumą tarp CVSL ir VSL, kitaip tariant, ar VSL sukūrę CVSL perėmėjai gavo naudos iš 2008 m. rugsėjo mėn. 150 000 EUR garantijos. Šio tyrimo išvados priklauso nuo subjekto, kuris privalės grąžinti lėšas neteisėtos ir nesuderinamos pagalbos atveju, nustatymo ir nuo 1 priemonės suderinamumo nagrinėjimo, visų pirma, kiek tai susiję su „vieną kartą, paskutinį kartą“ principu. |
| --- | --- |

(143)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija domėjosi, ar įmanoma nustatyti ekonominį tęstinumą tarp CVSL ir VSL, kitaip tariant, ar VSL sukūrę CVSL perėmėjai gavo naudos iš 2008 m. rugsėjo mėn. 150 000 EUR garantijos. Šio tyrimo išvados priklauso nuo subjekto, kuris privalės grąžinti lėšas neteisėtos ir nesuderinamos pagalbos atveju, nustatymo ir nuo 1 priemonės suderinamumo nagrinėjimo, visų pirma, kiek tai susiję su „vieną kartą, paskutinį kartą“ principu.

| (144) | Šiuo klausimu Belgijos valdžios institucijos mano, kad minėta priemone pasinaudojo ne VSL, o CVSL, ir kad ekonominis tęstinumas tarp CVSL ir jos perėmėjų buvo nutrūkęs. |
| --- | --- |

(144)

Šiuo klausimu Belgijos valdžios institucijos mano, kad minėta priemone pasinaudojo ne VSL, o CVSL, ir kad ekonominis tęstinumas tarp CVSL ir jos perėmėjų buvo nutrūkęs.

| (145) | Remiantis Teisingumo Teismo praktika, pareiga grąžinti pagalbą gali būti taikoma ir naujai bendrovei, kuriai bendrovė–pagalbos gavėja perleido savo turtą, jei tokio perleidimo atveju tarp šių dviejų bendrovių galima konstatuoti ekonominį tęstinumą (23). Iš tiesų, negalima būtų atmesti to, kad pareiga grąžinti pagalbą gali būti taikoma ir kitam subjektui, jeigu būtų nustatyta, kad dėl ekonominio tęstinumo tarp dviejų subjektų jis faktiškai pagalba pasinaudojo. |
| --- | --- |

(145)

Remiantis Teisingumo Teismo praktika, pareiga grąžinti pagalbą gali būti taikoma ir naujai bendrovei, kuriai bendrovė–pagalbos gavėja perleido savo turtą, jei tokio perleidimo atveju tarp šių dviejų bendrovių galima konstatuoti ekonominį tęstinumą (23). Iš tiesų, negalima būtų atmesti to, kad pareiga grąžinti pagalbą gali būti taikoma ir kitam subjektui, jeigu būtų nustatyta, kad dėl ekonominio tęstinumo tarp dviejų subjektų jis faktiškai pagalba pasinaudojo.

| (146) | Pagal 2003 m. gegužės 8 d. Teisingumo Teismo sprendimą sujungtose bylose C-328/99 ir C-399/00 Italija prieš Komisiją (24) ekonominio tęstinumo buvimas tarp buvusios bendrovės ir naujų darinių nagrinėjimas remiantis keliais rodikliais – visų pirma, perdavimo dalykas (turtas ir įsipareigojimai, darbo jėgos išlaikymas, turto grupės), perdavimo kaina, perimančiosios ir pirminės įmonių akcininkų arba savininkų tapatybė, perdavimo momentas (pradėjus tyrimą, pradėjus procedūrą ar priėmus galutinį sprendimą) arba ekonominė operacijos logika. |
| --- | --- |

(146)

Pagal 2003 m. gegužės 8 d. Teisingumo Teismo sprendimą sujungtose bylose C-328/99 ir C-399/00 Italija prieš Komisiją (24) ekonominio tęstinumo buvimas tarp buvusios bendrovės ir naujų darinių nagrinėjimas remiantis keliais rodikliais – visų pirma, perdavimo dalykas (turtas ir įsipareigojimai, darbo jėgos išlaikymas, turto grupės), perdavimo kaina, perimančiosios ir pirminės įmonių akcininkų arba savininkų tapatybė, perdavimo momentas (pradėjus tyrimą, pradėjus procedūrą ar priėmus galutinį sprendimą) arba ekonominė operacijos logika.

Perdavimo dalyko (turtas ir įsipareigojimai, darbo jėgos išlaikymas, turto grupės) vertinimas

| (147) | Pirma, Belgijos valdžios institucijos patikslino, kad CVSL turtas buvo išdalytas keliems subjektams (patronuojančiai bendrovei VSLI, SARL VSLI Prancūzijoje ir CVSL). Siekiant sudaryti palankesnes perėmimo sąlygas, administratoriai 2008 m. spalio 23 d. sudarė sutartį siekiant perkelti bankrutavusiai bendrovei įvairioms jos bendrovėms paskirstytą turtą. |
| --- | --- |

(147)

Pirma, Belgijos valdžios institucijos patikslino, kad CVSL turtas buvo išdalytas keliems subjektams (patronuojančiai bendrovei VSLI, SARL VSLI Prancūzijoje ir CVSL). Siekiant sudaryti palankesnes perėmimo sąlygas, administratoriai 2008 m. spalio 23 d. sudarė sutartį siekiant perkelti bankrutavusiai bendrovei įvairioms jos bendrovėms paskirstytą turtą.

| (148) | Pagal 2008 m. spalio 1 d. sutarties memorandumą ir 2009 m. rugpjūčio 31 d. sutartį VSL perėmė visą CVSL priklausantį turtą, išskyrus einamąjį turtą: pastatai, kuriuose yra CVSL dirbtuvės, sandėliai, sklypai, kuriuose jie pastatyti, CVSL prekybos ir gamybos priemonės – įrankiai, formos, patentai ir tuo metu galimai CVSL priklausę antriniai prekių ženklai, pradėti gaminti gaminiai, atsargos, įskaitant parduotąsias pagal Prancūzijos teisę veikiančiai SARL Val Saint-Lambert International, už kurią administratoriai garantavo, kad ji būtų prieinama pirkėjams. |
| --- | --- |

(148)

Pagal 2008 m. spalio 1 d. sutarties memorandumą ir 2009 m. rugpjūčio 31 d. sutartį VSL perėmė visą CVSL priklausantį turtą, išskyrus einamąjį turtą: pastatai, kuriuose yra CVSL dirbtuvės, sandėliai, sklypai, kuriuose jie pastatyti, CVSL prekybos ir gamybos priemonės – įrankiai, formos, patentai ir tuo metu galimai CVSL priklausę antriniai prekių ženklai, pradėti gaminti gaminiai, atsargos, įskaitant parduotąsias pagal Prancūzijos teisę veikiančiai SARL Val Saint-Lambert International, už kurią administratoriai garantavo, kad ji būtų prieinama pirkėjams.

| (149) | Taip pat buvo perleistas tam tikras VSLI priklausęs turtas – prekių ženklai, dizainas, modeliai ir kita intelektinė nuosavybė (nurodyta 2005 m. spalio 5 d. pasirašytoje sutartyje; taip pat planai, formos, brėžiniai, eskizai ir pan.), pastatyti ir nepastatyti pastatai, kurie Serene priklausė VSLI, VSL dirbinių atsargos, Sereno parduotuvės patalpos (showroom), Sereno ir Briuselio (Sablon) parduotuvių atsargos. |
| --- | --- |

(149)

Taip pat buvo perleistas tam tikras VSLI priklausęs turtas – prekių ženklai, dizainas, modeliai ir kita intelektinė nuosavybė (nurodyta 2005 m. spalio 5 d. pasirašytoje sutartyje; taip pat planai, formos, brėžiniai, eskizai ir pan.), pastatyti ir nepastatyti pastatai, kurie Serene priklausė VSLI, VSL dirbinių atsargos, Sereno parduotuvės patalpos (showroom), Sereno ir Briuselio (Sablon) parduotuvių atsargos.

| (150) | Be to, VSL perleista visiška nuomojamų gamybos priemonių nuosavybė (pjovimo staklės, krosnis ir jos priekinė dalis. |
| --- | --- |

(150)

Be to, VSL perleista visiška nuomojamų gamybos priemonių nuosavybė (pjovimo staklės, krosnis ir jos priekinė dalis.

| (151) | Atleidusi CVSL nuo atsakomybės VSL įsipareigojo siekti išsaugoti VSL sudarytas darbo sutartis, galiojusias 2008 m. rugsėjo 30 d. VSL taip pat įsipareigojo laikytis sudarytų individualių, kolektyvinių ir socialinių sutarčių, sau pasilikdama tik galimybę dvišalėse derybose derėtis dėl tam tikrų sąlygų ir, esant reikalui, jas pritaikyti prie naujų aplinkybių. |
| --- | --- |

(151)

Atleidusi CVSL nuo atsakomybės VSL įsipareigojo siekti išsaugoti VSL sudarytas darbo sutartis, galiojusias 2008 m. rugsėjo 30 d. VSL taip pat įsipareigojo laikytis sudarytų individualių, kolektyvinių ir socialinių sutarčių, sau pasilikdama tik galimybę dvišalėse derybose derėtis dėl tam tikrų sąlygų ir, esant reikalui, jas pritaikyti prie naujų aplinkybių.

| (152) | Galiausiai VSL taip pat perėmė 280 000 EUR vertės įsipareigojimą, atsiradusį dėl CFV parduotų CVSL intelektinės nuosavybės teisių. Remiantis 2009 m. sausio 29 d.SA Compagnie financière du Val ir VSL sutartimi, VSL pakeitė Interagorą ir perėmė jos prisiimtus įsipareigojimus pagal 2005 m. spalio 5 d. sutartį CFV atžvilgiu. Pagal tą sutartį CFV SA Interagora perleido visus prekių ženklus, dizainą ir tiesiogiai ar netiesiogiai su CVSL susijusius modelius. Nesumokėta sutartos kainos suma – 280 000 EUR. |
| --- | --- |

(152)

Galiausiai VSL taip pat perėmė 280 000 EUR vertės įsipareigojimą, atsiradusį dėl CFV parduotų CVSL intelektinės nuosavybės teisių. Remiantis 2009 m. sausio 29 d.SA Compagnie financière du Val ir VSL sutartimi, VSL pakeitė Interagorą ir perėmė jos prisiimtus įsipareigojimus pagal 2005 m. spalio 5 d. sutartį CFV atžvilgiu. Pagal tą sutartį CFV SA Interagora perleido visus prekių ženklus, dizainą ir tiesiogiai ar netiesiogiai su CVSL susijusius modelius. Nesumokėta sutartos kainos suma – 280 000 EUR.

| (153) | 2009 m. spalio 20 d. CVSL turto perėmimą patvirtino Lježo komercinis teismas. |
| --- | --- |

(153)

2009 m. spalio 20 d. CVSL turto perėmimą patvirtino Lježo komercinis teismas.

| (154) | Atsižvelgdama į šiuos faktus, dėl pardavimo objekto Komisija daro tokią išvadą: perimtas beveik visas CVSL turtas (įskaitant pradėtus vykdyti užsakymus), visos bankrutavusios įmonės sudarytos ir 2008 m. rugsėjo 30 d. galiojančios darbo sutartys ir prekių ženklai bei intelektinės nuosavybės teisės. |
| --- | --- |

(154)

Atsižvelgdama į šiuos faktus, dėl pardavimo objekto Komisija daro tokią išvadą: perimtas beveik visas CVSL turtas (įskaitant pradėtus vykdyti užsakymus), visos bankrutavusios įmonės sudarytos ir 2008 m. rugsėjo 30 d. galiojančios darbo sutartys ir prekių ženklai bei intelektinės nuosavybės teisės.

| (155) | Todėl Komisija konstatuoja, kad perimtos veiklos apimtis atitinka CVSL veiklos apimtį ir yra net didesnė už CVSL – apima ir VSLI turtą, reikalingą krištolo dirbinių gamybai tęsti. |
| --- | --- |

(155)

Todėl Komisija konstatuoja, kad perimtos veiklos apimtis atitinka CVSL veiklos apimtį ir yra net didesnė už CVSL – apima ir VSLI turtą, reikalingą krištolo dirbinių gamybai tęsti.

Perdavimo kainos vertinimas

| (156) | Siekiant nustatyti, ar esama ekonominio tęstinumo pardavus CVSL turtą, reikia išnagrinėti ir tai, ar turtas buvo parduotas rinkos kaina. Ši sąlyga taikoma ir materialiajam, ir nematerialiajam turtui. |
| --- | --- |

(156)

Siekiant nustatyti, ar esama ekonominio tęstinumo pardavus CVSL turtą, reikia išnagrinėti ir tai, ar turtas buvo parduotas rinkos kaina. Ši sąlyga taikoma ir materialiajam, ir nematerialiajam turtui.

| (157) | Belgijos valdžios institucijos paaiškino, kad pagal Belgijos bankroto teisę turto realizavimui lemiamą įtaką turi kreditorių interesai. Pagal Bankroto įstatymo 75 straipsnio 3 dalį kreditoriai ar bankrutavęs subjektas gali nesutikti su tam tikru turto realizavimu, jei mano, jog toks realizavimas gali jiems būti nuostolingas. Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad 150 000 EUR valstybės garantija buvo pagrįsta būtent pageidavimu išlaikyti veiklos tęstinumą ir iš turto perdavimo gauti kuo daugiau naudos. |
| --- | --- |

(157)

Belgijos valdžios institucijos paaiškino, kad pagal Belgijos bankroto teisę turto realizavimui lemiamą įtaką turi kreditorių interesai. Pagal Bankroto įstatymo 75 straipsnio 3 dalį kreditoriai ar bankrutavęs subjektas gali nesutikti su tam tikru turto realizavimu, jei mano, jog toks realizavimas gali jiems būti nuostolingas. Belgijos valdžios institucijos nurodė, kad 150 000 EUR valstybės garantija buvo pagrįsta būtent pageidavimu išlaikyti veiklos tęstinumą ir iš turto perdavimo gauti kuo daugiau naudos.

| (158) | Komisija konstatuoja, kad CVSL turtas buvo parduotas atvirai, pardavimą administravo likviduojamos bendrovės bankroto administratoriai. Administratoriams buvo pateikti 36 pasiūlymai; pirmuoju etapu iš jų buvo atrinkta 12 pasiūlymų. Buvo sukurta informacijos apie CVSL duomenų saugykla. Panašu, kad buvo reklamuojamas visas turtas; turto grupės iš anksto nustatytos nebuvo. |
| --- | --- |

(158)

Komisija konstatuoja, kad CVSL turtas buvo parduotas atvirai, pardavimą administravo likviduojamos bendrovės bankroto administratoriai. Administratoriams buvo pateikti 36 pasiūlymai; pirmuoju etapu iš jų buvo atrinkta 12 pasiūlymų. Buvo sukurta informacijos apie CVSL duomenų saugykla. Panašu, kad buvo reklamuojamas visas turtas; turto grupės iš anksto nustatytos nebuvo.

| (159) | Komisija pažymi, kad dėl tokios procedūro sbuvo įmanoma a priori padidinti kiekvieno CVSL turto kainą. |
| --- | --- |

(159)

Komisija pažymi, kad dėl tokios procedūro sbuvo įmanoma a priori padidinti kiekvieno CVSL turto kainą.

| (160) | Tačiau dėl dviejų priežasčių Komisija padarė išvadą, kad šios procedūros nepakako užtikrinant, kad investuotojo pasiūlyta kaina atitiktų rinkos kainą. |
| --- | --- |

(160)

Tačiau dėl dviejų priežasčių Komisija padarė išvadą, kad šios procedūros nepakako užtikrinant, kad investuotojo pasiūlyta kaina atitiktų rinkos kainą.

| (161) | CVSL turtas buvo parduodamas su sąlyga, kad bus perimtos visos darbo sutartys. Tai rodo, kad šis pardavimas nėra besąlygiškas ir kad dėl tokio įpareigojimo kaina galėjo sumažėti. |
| --- | --- |

(161)

CVSL turtas buvo parduodamas su sąlyga, kad bus perimtos visos darbo sutartys. Tai rodo, kad šis pardavimas nėra besąlygiškas ir kad dėl tokio įpareigojimo kaina galėjo sumažėti.

| (162) | Išimtinei licencijai naudoti prekių ženklus irgi taikomos sąlygos, kurių privatus ūkio subjektas nebūtų reikalavęs. Mainais Valonijos regionas VSL nustatė sekančią 2009 m. sausio 29 d. Valonijos regiono (kurį atstovauja CFV) ir VSL sutartyje numatytą sąlygą: „Šią licenciją Valonijos regionas gali bet kuriuo metu be įspėjimo nutraukti, jei VSL (arba jos perėmėjai) nesugebės Serene esančioje Val Saint-Lambert gamykloje gaminti didelės pridėtinės vertės krištolo dirbinių, išlaikydami bent 60 % visos darbo dienos ekvivalento užimtumą, neskaičiuojant laikinai atleistųjų iš darbo CVSL bankroto dieną [...]“. Komisija pažymi, kad regionas mainais už išimtinę licenciją VSL įpareigoja išlaikyti gamybą Sereno gamykloje ir tam tikrą iš anksto nustatytą užimtumo lygį. Dėl tokių politinio pobūdžio sąlygų galėjo sumažėti pardavimo kaina, o kiti potencialūs kandidatai būti atgrasyti nuo perėmimo; taip būtų paveikta konkurso konkurencija, o pateiktas finansiškai palankiausias sprendimas neatitiktų realios rinkos vertės (25). |
| --- | --- |

(162)

Išimtinei licencijai naudoti prekių ženklus irgi taikomos sąlygos, kurių privatus ūkio subjektas nebūtų reikalavęs. Mainais Valonijos regionas VSL nustatė sekančią 2009 m. sausio 29 d. Valonijos regiono (kurį atstovauja CFV) ir VSL sutartyje numatytą sąlygą: „Šią licenciją Valonijos regionas gali bet kuriuo metu be įspėjimo nutraukti, jei VSL (arba jos perėmėjai) nesugebės Serene esančioje Val Saint-Lambert gamykloje gaminti didelės pridėtinės vertės krištolo dirbinių, išlaikydami bent 60 % visos darbo dienos ekvivalento užimtumą, neskaičiuojant laikinai atleistųjų iš darbo CVSL bankroto dieną [...]“. Komisija pažymi, kad regionas mainais už išimtinę licenciją VSL įpareigoja išlaikyti gamybą Sereno gamykloje ir tam tikrą iš anksto nustatytą užimtumo lygį. Dėl tokių politinio pobūdžio sąlygų galėjo sumažėti pardavimo kaina, o kiti potencialūs kandidatai būti atgrasyti nuo perėmimo; taip būtų paveikta konkurso konkurencija, o pateiktas finansiškai palankiausias sprendimas neatitiktų realios rinkos vertės (25).

| (163) | Atsižvelgiant į šiuos faktus, Komisija mano, kad sandorių kainodaros kriterijus nėra įvykdytas. |
| --- | --- |

(163)

Atsižvelgiant į šiuos faktus, Komisija mano, kad sandorių kainodaros kriterijus nėra įvykdytas.

Ekonominės sandorio logikos įvertinimas

| (164) | Ekonomine sandorio logika siekiama patikrinti, ar turto perėmėjas perleistą turtą naudoja tokiu pačiu būdu, kaip ir perleidėjas ir tęsia tą pačią ekonominę veiklą. |
| --- | --- |

(164)

Ekonomine sandorio logika siekiama patikrinti, ar turto perėmėjas perleistą turtą naudoja tokiu pačiu būdu, kaip ir perleidėjas ir tęsia tą pačią ekonominę veiklą.

| (165) | Belgijos valdžios institucijos mano, kad VSL logika iš esmės skiriasi nuo jos pirmtakų visų pirma tuo, kad krištolo gamybos perėmimą VSL norėjo prijungti prie nekilnojamojo turto projekto Cristal Park. |
| --- | --- |

(165)

Belgijos valdžios institucijos mano, kad VSL logika iš esmės skiriasi nuo jos pirmtakų visų pirma tuo, kad krištolo gamybos perėmimą VSL norėjo prijungti prie nekilnojamojo turto projekto Cristal Park.

| (166) | Šiuo atveju Komisija pažymi, kad Belgijos valdžios institucijos neįrodė, kad nuo 2008 m. spalio mėn. tarp CVSL perėmimo ir Cristal Park projekto egzistuoja tiesioginis ryšys. Semiausi Belgijos valdžios institucijų perduoti su Cristal Park susiję dokumentai yra 2011 m. gruodžio mėn. |
| --- | --- |

(166)

Šiuo atveju Komisija pažymi, kad Belgijos valdžios institucijos neįrodė, kad nuo 2008 m. spalio mėn. tarp CVSL perėmimo ir Cristal Park projekto egzistuoja tiesioginis ryšys. Semiausi Belgijos valdžios institucijų perduoti su Cristal Park susiję dokumentai yra 2011 m. gruodžio mėn.

| (167) | Bet kuriuo atveju Komisija pažymi, kad perėmėjai įsigijo prekių ženklą, kad galėtų tęsti veiklą; taip pat įsigijo visą turtą ir gamybos priemones. 2008 m. lapkričio 20 d. VSL steigimo dokumentuose nurodytas socialinis tikslas iš esmės labai artimas CVSL. VSL tikslas – tęsti CVSL vykdytą krištolo gamybos veiklą naudojant tuos pačius žmogiškuosius ir gamybos išteklius. Be to, garantija ir buvo suteikta tam, kad būtų užtikrintas veiklos tęstinumas. |
| --- | --- |

(167)

Bet kuriuo atveju Komisija pažymi, kad perėmėjai įsigijo prekių ženklą, kad galėtų tęsti veiklą; taip pat įsigijo visą turtą ir gamybos priemones. 2008 m. lapkričio 20 d. VSL steigimo dokumentuose nurodytas socialinis tikslas iš esmės labai artimas CVSL. VSL tikslas – tęsti CVSL vykdytą krištolo gamybos veiklą naudojant tuos pačius žmogiškuosius ir gamybos išteklius. Be to, garantija ir buvo suteikta tam, kad būtų užtikrintas veiklos tęstinumas.

| (168) | Todėl dėl pirmiau nurodytų priežasčių Komisija daro išvadą, kad ekonominis tęstinumas tarp CVSL ir VSL yra. Visų gamybos priemonių (už tam tikrą sąlyginę kainą, kuri neatitinka tikrosios rinkos vertės), darbo sutarčių ir neribotos bei išimtinės teisės naudotis prekybos ženklais perėmimas siekiant toliau gaminti krištolo dirbinius ekonominio tęstinumo nustatymui turi lemiamos reikšmės. Nauda, gauta iš jau bankrutavusiai CVSL suteiktos garantijos, liko ir po perėmimo ir VSL tokios naudos pranašumais naudojosi. |
| --- | --- |

(168)

Todėl dėl pirmiau nurodytų priežasčių Komisija daro išvadą, kad ekonominis tęstinumas tarp CVSL ir VSL yra. Visų gamybos priemonių (už tam tikrą sąlyginę kainą, kuri neatitinka tikrosios rinkos vertės), darbo sutarčių ir neribotos bei išimtinės teisės naudotis prekybos ženklais perėmimas siekiant toliau gaminti krištolo dirbinius ekonominio tęstinumo nustatymui turi lemiamos reikšmės. Nauda, gauta iš jau bankrutavusiai CVSL suteiktos garantijos, liko ir po perėmimo ir VSL tokios naudos pranašumais naudojosi.

5.2.4.   4 (prekių ženklų perleidimas ir naudojimas), 5 (1,5 mln. EUR paskola), 6 (kapitalo padidinimas 1,5 mln. EUR) ir 8 (SPAQUE duotas leidimas, kuriuo leidžiama VSL nemokamai naudotis kai kuriais pastatais) priemonių suderinamumas

| (169) | Savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą Belgija nepateikė jokių priežasčių dėl šių priemonių suderinamumo ir Komisija neturi duomenų, leidžiančių daryti išvadą, kad būtų galima taikyti kurią nors 107 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytą išimtį. Todėl Komisija mano, kad ši pagalba yra nesuderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(169)

Savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą Belgija nepateikė jokių priežasčių dėl šių priemonių suderinamumo ir Komisija neturi duomenų, leidžiančių daryti išvadą, kad būtų galima taikyti kurią nors 107 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytą išimtį. Todėl Komisija mano, kad ši pagalba yra nesuderinama su bendrąja rinka.

5.3.   Susigrąžinimas

| (170) | Komisija primena, kad taikant Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (26) 14 straipsnio 1 dalį bet kokia neteisėta ir su vidaus rinka nesuderinama pagalba turi būti susigrąžinta iš jos gavėjo. |
| --- | --- |

(170)

Komisija primena, kad taikant Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (26) 14 straipsnio 1 dalį bet kokia neteisėta ir su vidaus rinka nesuderinama pagalba turi būti susigrąžinta iš jos gavėjo.

| (171) | Šioje byloje iš to, kas pasakyta, matyti, kad toliau išvardytos priemonės turi pagalbos elementų, kad tokia pagalba yra neteisėta ir nesuderinama su bendrąja rinka ir kad ji turi būti išieškota iš VSL: | 1 priemonė: 1 mln. EUR lengvatinė paskola, kurią 2012 m. balandžio 3 d. Société Wallonne de Gestion et de Participations SOGEPA atstovaujamas Valonijos regionas suteikė VSL.
  Visa paskola yra pagalba. 400 000 EUR buvo pervesti tą pačią dieną kai buvo sudaryta sutartis. Likę 600 000 EUR buvo pervesti vėliau; konkrečios datos Belgijos valdžios institucijos nenurodė. |
| --- | --- | --- |

(171)

Šioje byloje iš to, kas pasakyta, matyti, kad toliau išvardytos priemonės turi pagalbos elementų, kad tokia pagalba yra neteisėta ir nesuderinama su bendrąja rinka ir kad ji turi būti išieškota iš VSL:

1 priemonė: 1 mln. EUR lengvatinė paskola, kurią 2012 m. balandžio 3 d. Société Wallonne de Gestion et de Participations SOGEPA atstovaujamas Valonijos regionas suteikė VSL.

Visa paskola yra pagalba. 400 000 EUR buvo pervesti tą pačią dieną kai buvo sudaryta sutartis. Likę 600 000 EUR buvo pervesti vėliau; konkrečios datos Belgijos valdžios institucijos nenurodė.

| | 2 priemonė: restruktūrizavimo pagalba, kurią sudarė 1 mln. EUR paskolos pratęsimas.
  Kadangi priemonė nebuvo įgyvendinta, poreikio nurodyti pagalbą susigrąžinti nėra. |
| --- | --- |

2 priemonė: restruktūrizavimo pagalba, kurią sudarė 1 mln. EUR paskolos pratęsimas.

Kadangi priemonė nebuvo įgyvendinta, poreikio nurodyti pagalbą susigrąžinti nėra.

| | 3 priemonė: 150 000 EUR garantija, kurią 2008 m. rugsėjo 24 d. SOGEPA suteikė CVSL bankroto administratoriams.
  Šioje garantijoje yra valstybės pagalbos elementų, nes ji nebuvo atlyginta rinkos kaina. Pagalbos elementas apskaičiuojamas pagal šiame sprendime nustatytą metodą. |
| --- | --- |

3 priemonė: 150 000 EUR garantija, kurią 2008 m. rugsėjo 24 d. SOGEPA suteikė CVSL bankroto administratoriams.

Šioje garantijoje yra valstybės pagalbos elementų, nes ji nebuvo atlyginta rinkos kaina. Pagalbos elementas apskaičiuojamas pagal šiame sprendime nustatytą metodą.

| | 4 priemonė: „Val Saint-Lambert“ prekių ženklų perleidimas ir naudojimas, dėl kurio CFV ir VSL susitarė 2009 m. sausio 29 d.
  Kadangi su prekių ženklų perleidimu ir naudojimu susijusi priemonė nebuvo įgyvendinta, poreikio nurodyti pagalbą susigrąžinti nėra. Su prekių ženklo naudojimu susijęs pagalbos elementas apskaičiuojamas vadovaujantis bendrai naudojamais metodais, tinkamais valdyti intelektinės nuosavybės turtą. |
| --- | --- |

4 priemonė: „Val Saint-Lambert“ prekių ženklų perleidimas ir naudojimas, dėl kurio CFV ir VSL susitarė 2009 m. sausio 29 d.

Kadangi su prekių ženklų perleidimu ir naudojimu susijusi priemonė nebuvo įgyvendinta, poreikio nurodyti pagalbą susigrąžinti nėra. Su prekių ženklo naudojimu susijęs pagalbos elementas apskaičiuojamas vadovaujantis bendrai naudojamais metodais, tinkamais valdyti intelektinės nuosavybės turtą.

| | 5 priemonė: 1,5 mln. EUR paskola, kurią SOGEPA suteikė VSL 2009 m. rugpjūčio 31 d.
  Šioje paskoloje esama valstybės pagalbos VSL elemento, kuris lygus rinkos palūkanų normos ir minimos paskolos palūkanų normos skirtumui, t. y. 1,07 %, (5,77 % – 4,7' %), arba 16 050 EUR per metus. Ši pagalba buvo suteikta neteisėtai ir turi būti susigrąžinta. |
| --- | --- |

5 priemonė: 1,5 mln. EUR paskola, kurią SOGEPA suteikė VSL 2009 m. rugpjūčio 31 d.

Šioje paskoloje esama valstybės pagalbos VSL elemento, kuris lygus rinkos palūkanų normos ir minimos paskolos palūkanų normos skirtumui, t. y. 1,07 %, (5,77 % – 4,7' %), arba 16 050 EUR per metus. Ši pagalba buvo suteikta neteisėtai ir turi būti susigrąžinta.

| | 6 priemonė: Valonijos regiono atliktas VSL kapitalo padidinimas 1,5 milijono EUR, dėl kurio sprendimas priimtas 2011 m. kovo 17 d.
  Visas šis kapitalo padidinimas yra valstybės pagalba, nes negali būti laikomas adekvačiu privataus investuotojo elgesiui. Ši pagalba buvo suteikta neteisėtai ir turi būti susigrąžinta. |
| --- | --- |

6 priemonė: Valonijos regiono atliktas VSL kapitalo padidinimas 1,5 milijono EUR, dėl kurio sprendimas priimtas 2011 m. kovo 17 d.

Visas šis kapitalo padidinimas yra valstybės pagalba, nes negali būti laikomas adekvačiu privataus investuotojo elgesiui. Ši pagalba buvo suteikta neteisėtai ir turi būti susigrąžinta.

| | 8 priemonė: dalis, susijusi su leidimu nemokamai naudotis dalimi „Cristalleries du Val Saint-Lambert“ teritorijos
  SPAQUE ir VSL 2012 m. gruodžio 11 d. sutartimi dėl leidimo laikinai naudotis Cristalleries du Val Saint-Lambert teritorijos dalimi suteikiamas pranašumas VSL: tai nuomos mokestis, kurio SPAQUE savanoriškai atsisakė. Tiksli suma bus apskaičiuota taip, kaip paaiškinta (123) konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

8 priemonė: dalis, susijusi su leidimu nemokamai naudotis dalimi „Cristalleries du Val Saint-Lambert“ teritorijos

SPAQUE ir VSL 2012 m. gruodžio 11 d. sutartimi dėl leidimo laikinai naudotis Cristalleries du Val Saint-Lambert teritorijos dalimi suteikiamas pranašumas VSL: tai nuomos mokestis, kurio SPAQUE savanoriškai atsisakė. Tiksli suma bus apskaičiuota taip, kaip paaiškinta (123) konstatuojamojoje dalyje.

| (172) | Be to, susigrąžinant pagalbą, Belgijos valdžios institucijos privalo prie pagalbos sumos pridėti palūkanas, skaičiuojamas nuo tos dienos, kai nagrinėjama pagalba buvo suteikta bendrovei, iki pagalbos faktinio grąžinimo, kaip numatyta Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004 V skyriuje (27). |
| --- | --- |

(172)

Be to, susigrąžinant pagalbą, Belgijos valdžios institucijos privalo prie pagalbos sumos pridėti palūkanas, skaičiuojamas nuo tos dienos, kai nagrinėjama pagalba buvo suteikta bendrovei, iki pagalbos faktinio grąžinimo, kaip numatyta Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004 V skyriuje (27).

6.   IŠVADOS

| (173) | Komisija konstatuoja, kad Belgija neteisėtai įgyvendino kelias priemones ir pažeidė Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį. Tai yra toliau išvardytos priemonės: 1 mln. EUR sanavimo pagalba (1 priemonė), 150 000 EUR garantija (3 priemonė), Val Saint-Lambert prekių ženklų naudojimas ir perleidimas (4 priemonė), 1,5 mln. EUR paskolos suteikimas (5 priemonė), 1,5 mln. EUR kapitalo padidinimas (6 priemonė) ir SPAQUE duotas leidimas, kuriuo leidžiama VSL nemokamai naudotis kai kuriais pastatais. (8 priemonės dalis) |
| --- | --- |

(173)

Komisija konstatuoja, kad Belgija neteisėtai įgyvendino kelias priemones ir pažeidė Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį. Tai yra toliau išvardytos priemonės: 1 mln. EUR sanavimo pagalba (1 priemonė), 150 000 EUR garantija (3 priemonė), Val Saint-Lambert prekių ženklų naudojimas ir perleidimas (4 priemonė), 1,5 mln. EUR paskolos suteikimas (5 priemonė), 1,5 mln. EUR kapitalo padidinimas (6 priemonė) ir SPAQUE duotas leidimas, kuriuo leidžiama VSL nemokamai naudotis kai kuriais pastatais. (8 priemonės dalis)

| (174) | 2014 m. birželio 18 d. raštu Belgijos valdžios institucijos leido Komisijai priimti ir pranešti apie šį sprendimą tik prancūzų kalba. |
| --- | --- |

(174)

2014 m. birželio 18 d. raštu Belgijos valdžios institucijos leido Komisijai priimti ir pranešti apie šį sprendimą tik prancūzų kalba.

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Toliau išvardytos priemonės: 1 mln. EUR sanavimo pagalba (1 priemonė), 150 000 EUR garantija (3 priemonė), Val Saint-Lambert prekių ženklų naudojimas ir perleidimas (4 priemonė), 1,5 mln. EUR paskolos suteikimas (5 priemonė), 1,5 mln. EUR kapitalo padidinimas (6 priemonė) ir SPAQUE duotas leidimas, kuriuo leidžiama VSL nemokamai naudotis kai kuriais pastatais (8 priemonės dalis), turi pagalbos elementų; šią pagalbą Belgija įgyvendino neteisėtai ir pažeidė Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį; aptariama pagalba yra nesuderinama su bendrąja rinka.

Priėmus sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą, pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 8 straipsnio 2 dalį Belgija atsiėmė savo pranešimą dėl 2 priemonės (restruktūrizavimo pagalba).

2 straipsnis

1.   Belgija iš pagalbos gavėjo turi susigrąžinti 1 straipsnyje nurodytą pagalbą.

2.   Susigrąžintinos sumos mokamos su palūkanomis, skaičiuojamomis nuo dienos, kurią šios sumos perduotos naudos gavėjui, iki faktinio jų susigrąžinimo dienos.

3.   Palūkanos apskaičiuojamos taikant jas pagrindinei sumai ir susikaupusioms palūkanoms pagal Reglamento (EB) Nr. 794/2004 V skyrių ir Komisijos reglamentą (EB) Nr. 271/2008 (28), iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 794/2004.

3 straipsnis

1.   1 straipsnyje nurodyta pagalba susigrąžinama nedelsiant ir veiksmingai.

2.   Belgija užtikrina, kad šis sprendimas būtų įgyvendintas per keturis mėnesius nuo pranešimo apie jį dienos.

4 straipsnis

1.   Per du mėnesius po pranešimo apie šį sprendimą dienos Belgija pateikia Komisijai šią informaciją:

| a) | visą iš gavėjų susigrąžintiną sumą (pagrindinę ir palūkanas); |
| --- | --- |

a)

visą iš gavėjų susigrąžintiną sumą (pagrindinę ir palūkanas);

| b) | išsamų priemonių, jau pritaikytų arba numatytų siekiant įgyvendinti šį sprendimą, aprašymą; |
| --- | --- |

b)

išsamų priemonių, jau pritaikytų arba numatytų siekiant įgyvendinti šį sprendimą, aprašymą;

| c) | dokumentus, įrodančius, kad gavėjui buvo nurodyta grąžinti pagalbą. |
| --- | --- |

c)

dokumentus, įrodančius, kad gavėjui buvo nurodyta grąžinti pagalbą.

2.   Belgija Komisijai praneša apie nacionalinių priemonių, kurių imtasi šiam sprendimui įgyvendinti, taikymo eigą, kol bus visiškai susigrąžinta 1 straipsnyje nurodyta pagalba. Komisijai paprašius ji nedelsdama suteikia jai visą informaciją apie priemones, kurių jau ėmėsi ir kurių numato imtis siekdama įvykdyti šį sprendimą. Ji taip pat pateikia išsamią informaciją apie pagalbos sumas ir palūkanas, kurios iš gavėjo jau susigrąžintos.

5 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Belgijai.

Priimta Briuselyje 2014 m. liepos 31 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  Valstybės pagalba SA.34791 20../C (ex 2012/NN) (Belgija) „Val Saint-Lambert sanavimo pagalba“ ir valstybės pagalba SA.35528 20../C (ex 2012/N) (Belgija) „Val Saint-Lambert restruktūrizavimo pagalba. Kvietimas teikti pastabas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalį“ (OL C 213, 2013 7 26, p. 38.

1

Val Saint-Lambert

Val Saint-Lambert

(2)  Žr. 1 išnašą.

2

(3)  Konfidenciali informacija.

3

(4)  Bankroto administravimo procedūros tikslas yra esant teisminei priežiūrai išsaugoti visą ar dalį sunkumus patiriančios įmonės ar jos veiklos. Ji vyko iki bankroto paskelbimo 2013 m. spalio 14 d.

4

(5)  2006 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1998/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis pagalbai (OL L 379, 2006 12 28, p. 5).

5

de minimis

(6)  Žr. 4 išnašą.

6

(7)  OL C 244, 2004 10 1, p. 2.

7

(8)  2010 m. vasario 8 d. sprendimas N541/2009,(Švedija) „Valstybės garantija Saab Automobile AB įmonei“.

8

Saab Automobile AB

(9)  Žr. 2002 m. gegužės 16 d. Sprendimo Prancūzija prieš Komisiją (C-482/99), Rink. p. I-4397, 38 punktą.

9

Prancūzija prieš Komisiją

(10)  2012 m. balandžio 27 d. Teritorijų planavimo ministro sprendimu.

10

(11)  2002 m. gegužės 16 d. EBTT sprendimas Prancūzijos Respublika prieš Europos Bendrijų Komisiją, C-482/99.

11

Prancūzijos Respublika prieš Europos Bendrijų Komisiją

(12)  OL C 155, 2008 6 20, p. 10.

12

(13)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/base_rates_eu27_en.pdf.

13

(14)  Komisijos komunikatas dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo (OL C 14, 2008 1 19, p. 6).

14

(15)  Žr. 21–23 konstatuojamąsias dalis.

15

(16)  OL C 14, 2008 1 19, p. 6.

16

(17)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html.

17

(18)  2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1407/2013 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai (OL L 352, 2013 12 24, p. 1).

18

de minimis

(19)  Pasak Belgijos valdžios institucijų, apibūdinimo tyrime išsamiai aprašomas dirvožemio užteršimas ir nurodomos konkrečios vietos tam, kad administracija galėtų priimti sprendimą dėl sanavimo poreikio ir sąlygų.

19

(20)  Reglamentas (EB) Nr. 1998/2006.

20

(21)  Reglamentas (ES) Nr. 1407/2013.

21

(22)  2010 m. vasario 8 d., SA N 541/09, Švedija, valstybės garantija Saab Automobile AB įmonei.

22

Saab Automobile AB įmonei

(23)  2012 m. kovo 28 d. Bendrojo Teismo sprendimas byloje T-123/09, Ryanair Ltd prieš Europos Komisiją, 155 punktas.

23

Ryanair Ltd

(24)  Teisingumo Teismo praktikos rinkinys I-4035

24

(25)  Pagal analogiją žr. 2008 m. vasario 27 d. Komisijos sprendimą 2008/717/EB dėl valstybės pagalbos C 46/07 (ex NN 59/07), kurią Rumunija suteikė „Automobile Craiova“ (buvusiai „Daewoo Romania“) (OL L 239, 2008 9 6, p. 12).

25

(26)  1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999, nustatantis išsamias sutarties dėl Europos sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 83, 1999 3 27, p. 1).

26

(27)  2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (OL L 140, 2004 4 30, p. 1).

27

(28)  2008 m. sausio 30 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 271/2008, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinantį Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (OL L 82, 2008 3 25, p. 1).

28

---

PRIEDAS

Informacija apie gautas, susigrąžintinas ir jau susigrąžintas sumas

| Mln., nacionaline valiuta |
| --- |
| Gavėjo tapatybė | Visa taikant pagalbos schemą gauta pagalbos suma | Visa susigrąžintina suma
  (Pagrindinė suma) | Visa jau susigrąžinta suma |
| Pagrindinė suma | Palūkanos |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Mln., nacionaline valiuta

Gavėjo tapatybė

Visa taikant pagalbos schemą gauta pagalbos suma

Visa susigrąžintina suma

(Pagrindinė suma)

Visa jau susigrąžinta suma

Pagrindinė suma

Palūkanos

---

| 15.10.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 269/71 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 269/71

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2015/1826

2014 m. spalio 15 d.

dėl valstybės pagalboS SA.33797 – (2013/C) (ex 2013/NN) (ex 2011/CP), kurią Slovakija teikė įmonei NCHZ

(pranešta dokumentu Nr. C(2014)7359)

(Tekstas autentiškas tik slovakų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalį;

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą;

atsižvelgdama į sprendimus, kuriais remdamasi Komisija pradėjo Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (1);

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal pirmiau nurodytas nuostatas, ir atsižvelgdama į tas pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | 2011 m. spalio 13 d. e. laišku Komisija gavo skundą (2), kuriame tvirtinama, kad Slovakija suteikė neteisėtą pagalbą bendrovei „Novácké chemické závody, a.s. v konkurze“ (toliau – NCHZ). |
| --- | --- |

(1)

2011 m. spalio 13 d. e. laišku Komisija gavo skundą (2), kuriame tvirtinama, kad Slovakija suteikė neteisėtą pagalbą bendrovei „Novácké chemické závody, a.s. v konkurze“ (toliau – NCHZ).

| (2) | 2011 m. spalio 17 d. Komisija persiuntė skundą Slovakijai, ir tuo pačiu paprašė ją pateikti informacijos. Slovakijos valdžios institucijos paprašė dokumentų slovakų kalba, kurie joms buvo nusiųsti e. laišku 2012 m. sausio 16 d. |
| --- | --- |

(2)

2011 m. spalio 17 d. Komisija persiuntė skundą Slovakijai, ir tuo pačiu paprašė ją pateikti informacijos. Slovakijos valdžios institucijos paprašė dokumentų slovakų kalba, kurie joms buvo nusiųsti e. laišku 2012 m. sausio 16 d.

| (3) | Slovakijos valdžios institucijos pateikė prašytą informaciją 2012 m. vasario 17 d. raštu. Komisija papildomai paprašė informacijos 2012 m. kovo 22 d. ir 2012 m. birželio 21 d. Slovakija pateikė atsakymus 2012 m. balandžio 23 d. ir 2012 m. rugsėjo 11 d. |
| --- | --- |

(3)

Slovakijos valdžios institucijos pateikė prašytą informaciją 2012 m. vasario 17 d. raštu. Komisija papildomai paprašė informacijos 2012 m. kovo 22 d. ir 2012 m. birželio 21 d. Slovakija pateikė atsakymus 2012 m. balandžio 23 d. ir 2012 m. rugsėjo 11 d.

| (4) | Skundo pateikėjas atsiuntė skundą papildančią informaciją 2012 m. birželio 14 d. Skundo pateikėjo prašymu 2013 m. sausio 24 d. buvo organizuotas Komisijos ir skundo pateikėjo posėdis. Papildomą informaciją skundo pateikėjas atsiuntė e. laiškais 2013 m. kovo 8 d. ir 22 d. |
| --- | --- |

(4)

Skundo pateikėjas atsiuntė skundą papildančią informaciją 2012 m. birželio 14 d. Skundo pateikėjo prašymu 2013 m. sausio 24 d. buvo organizuotas Komisijos ir skundo pateikėjo posėdis. Papildomą informaciją skundo pateikėjas atsiuntė e. laiškais 2013 m. kovo 8 d. ir 22 d.

| (5) | 2013 m. liepos 2 d. raštu Komisija pranešė Slovakijai, kad ji nusprendė pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl pagalbos. |
| --- | --- |

(5)

2013 m. liepos 2 d. raštu Komisija pranešė Slovakijai, kad ji nusprendė pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl pagalbos.

| (6) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl tariamos pagalbos priemonės. |
| --- | --- |

(6)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl tariamos pagalbos priemonės.

| (7) | 2013 m. rugsėjo 3 d. ir 2013 m. gruodžio 2 ir 30 d. Slovakija pateikė pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą. Slovakijos valdžios institucijų prašymu 2013 m. spalio 7 d. ir 2014 m. vasario 17 d. įvyko Slovakijos ir Komisijos posėdžiai. |
| --- | --- |

(7)

2013 m. rugsėjo 3 d. ir 2013 m. gruodžio 2 ir 30 d. Slovakija pateikė pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą. Slovakijos valdžios institucijų prašymu 2013 m. spalio 7 d. ir 2014 m. vasario 17 d. įvyko Slovakijos ir Komisijos posėdžiai.

| (8) | Komisija gavo dvi suinteresuotųjų šalių pastabas (abi pastabos gautos 2013 m. lapkričio 12 d.). 2014 m. gruodžio 2 d. ji jas persiuntė Slovakijai kartu su papildomų klausimų rinkiniu. Slovakijai buvo suteikta galimybė reaguoti; jos pastabos buvo gautos 2014 m. sausio 14 d. raštu. |
| --- | --- |

(8)

Komisija gavo dvi suinteresuotųjų šalių pastabas (abi pastabos gautos 2013 m. lapkričio 12 d.). 2014 m. gruodžio 2 d. ji jas persiuntė Slovakijai kartu su papildomų klausimų rinkiniu. Slovakijai buvo suteikta galimybė reaguoti; jos pastabos buvo gautos 2014 m. sausio 14 d. raštu.

| (9) | Komisija 2014 m. gegužės 2 d. pateikė Slovakijai papildomų klausimų, į kuriuos ji atsakė 2014 m. gegužės 14 ir 30 d. Komisija taip pat 2014 m. kovo 20 d. e. laišku išsiuntė vienai iš suinteresuotųjų trečiųjų šalių papildomą prašymą pateikti išaiškinimą, į kurį trečioji šalis galiausiai atsakė 2014 m. gegužės 6 d. |
| --- | --- |

(9)

Komisija 2014 m. gegužės 2 d. pateikė Slovakijai papildomų klausimų, į kuriuos ji atsakė 2014 m. gegužės 14 ir 30 d. Komisija taip pat 2014 m. kovo 20 d. e. laišku išsiuntė vienai iš suinteresuotųjų trečiųjų šalių papildomą prašymą pateikti išaiškinimą, į kurį trečioji šalis galiausiai atsakė 2014 m. gegužės 6 d.

2.   PRIEMONIŲ PAGRINDAS IR JŲ APIBŪDINIMAS

2.1.   Gavėjas

| (10) | NCHZ (kurios veiklą dabar tęsia bendrovė „Fortischem, a.s.“) buvo cheminių produktų gamintoja, turinti tris padalinius. Bendrovės pagrindinė veikla – kalcio karbido ir techninių dujų gamyba, polivinilchlorido (PVC) ir jo perdirbimo produktų gamyba, taip pat vis labiau auganti bazinių ir specializuotų chemijos produktų nedidele apimtimi gamyba. |
| --- | --- |

(10)

NCHZ (kurios veiklą dabar tęsia bendrovė „Fortischem, a.s.“) buvo cheminių produktų gamintoja, turinti tris padalinius. Bendrovės pagrindinė veikla – kalcio karbido ir techninių dujų gamyba, polivinilchlorido (PVC) ir jo perdirbimo produktų gamyba, taip pat vis labiau auganti bazinių ir specializuotų chemijos produktų nedidele apimtimi gamyba.

| (11) | NCHZ eksploatavo 1940 m. įsteigtą chemijos produktų gamyklą, esančią vakarų Slovakijos Trenčino regione, kuris yra remiamas regionas pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą. Bendrovės savininkai buvo iš privataus sektoriaus (4). |
| --- | --- |

(11)

NCHZ eksploatavo 1940 m. įsteigtą chemijos produktų gamyklą, esančią vakarų Slovakijos Trenčino regione, kuris yra remiamas regionas pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą. Bendrovės savininkai buvo iš privataus sektoriaus (4).

2.2.   NCHZ bankroto procedūra

| (12) | NCHZ pradėjo bankroto procedūrą 2009 m. spalio 8 d., tvirtindama, kad ji negalėjo vykdyti savo veiklos dėl to, kad jai Komisija skyrė 19,6 mln. EUR baudą dėl dalyvavimo kalcio karbido kartelyje (5). Tačiau Komisija pažymi, kad tai nebuvo vienintelis didelis NCHZ įsiskolinimas, ir kad NCHZ paskelbė bankrotą dar iki baudos dėl kartelio paskyrimo. |
| --- | --- |

(12)

NCHZ pradėjo bankroto procedūrą 2009 m. spalio 8 d., tvirtindama, kad ji negalėjo vykdyti savo veiklos dėl to, kad jai Komisija skyrė 19,6 mln. EUR baudą dėl dalyvavimo kalcio karbido kartelyje (5). Tačiau Komisija pažymi, kad tai nebuvo vienintelis didelis NCHZ įsiskolinimas, ir kad NCHZ paskelbė bankrotą dar iki baudos dėl kartelio paskyrimo.

2.2.1.   Strategiškai svarbių bendrovių aktas

| (13) | Praėjus mėnesiui po to, kai bendrovei NCHZ buvo pradėta bankroto procedūra, Slovakija priėmė 2009 m. lapkričio 5 d. aktą Nr. 493 dėl tam tikrų priemonių, susijusių su strategiškai svarbiomis bendrovėmis, suteikdama valstybei pirmumo teisę pirkti strategines bendroves, kurioms taikoma bankroto procedūra, ir reikalauti, kad bankroto administratorius užtikrintų, jog vykstant bankroto procedūrai, strateginė bendrovė tęs veiklą. 2009 m. gruodžio 2 d., t. y. praėjus vienai dienai po akto įsigaliojimo, Vyriausybė paskelbė NCHZ esant strategine bendrove pagal tą aktą. Akto galiojimas baigėsi 2010 m. gruodžio 31 d. NCHZ buvo vienintelė bendrovė, kuriai šis aktas buvo taikytas. |
| --- | --- |

(13)

Praėjus mėnesiui po to, kai bendrovei NCHZ buvo pradėta bankroto procedūra, Slovakija priėmė 2009 m. lapkričio 5 d. aktą Nr. 493 dėl tam tikrų priemonių, susijusių su strategiškai svarbiomis bendrovėmis, suteikdama valstybei pirmumo teisę pirkti strategines bendroves, kurioms taikoma bankroto procedūra, ir reikalauti, kad bankroto administratorius užtikrintų, jog vykstant bankroto procedūrai, strateginė bendrovė tęs veiklą. 2009 m. gruodžio 2 d., t. y. praėjus vienai dienai po akto įsigaliojimo, Vyriausybė paskelbė NCHZ esant strategine bendrove pagal tą aktą. Akto galiojimas baigėsi 2010 m. gruodžio 31 d. NCHZ buvo vienintelė bendrovė, kuriai šis aktas buvo taikytas.

2.2.2.   Sprendimas tęsti veiklą paskelbus bankrotą

| (14) | 2011 m. sausio mėn., remiantis kreditorių komiteto ir užtikrinimo priemones turinčių kreditorių sprendimu, bendrovės bankroto administratoriui buvo nurodyta tęsti bankrutavusios bendrovės NCHZ veiklą net pasibaigus akto galiojimui. Šis sprendimas buvo pagrįstas ekonomine ataskaita, kurioje buvo nagrinėjama bendrovės padėtis ir padaryta išvada, kad bankroto procedūros rezultatai būtų palankesni kreditoriams, jei bendrovė tęstų veiklą. Sprendimą tęsti veiklą taip pat patvirtino Trenčino teismas 2011 m. vasario mėn. |
| --- | --- |

(14)

2011 m. sausio mėn., remiantis kreditorių komiteto ir užtikrinimo priemones turinčių kreditorių sprendimu, bendrovės bankroto administratoriui buvo nurodyta tęsti bankrutavusios bendrovės NCHZ veiklą net pasibaigus akto galiojimui. Šis sprendimas buvo pagrįstas ekonomine ataskaita, kurioje buvo nagrinėjama bendrovės padėtis ir padaryta išvada, kad bankroto procedūros rezultatai būtų palankesni kreditoriams, jei bendrovė tęstų veiklą. Sprendimą tęsti veiklą taip pat patvirtino Trenčino teismas 2011 m. vasario mėn.

| (15) | Priimant sprendimą dėl to, ar NCHZ veikla turėtų būti tęsiama, dalyvavo dvi susijusios kreditorių organizacijos, kurias sudarė 5 įstaigos (6) (iš jų 4 buvo privačios). Viena iš komitete esančių viešųjų įstaigų buvo Slovakijos nacionalinis turto fondas („Fond národného majetku Slovenskej Republiky“). Be to, šeši NCHZ kreditoriai turėjo užtikrinimo priemones. Iš šių šešių užtikrinimo priemones turinčių kreditorių keturi buvo viešosios įstaigos – Nacionalinis turto fondas, Aplinkos fondas („Environmentálny fond“), Slovakijos garantijų ir vystymo bankas („Slovenská záručná a rozvojová banka, a. s.“) ir Novakų miestas. |
| --- | --- |

(15)

Priimant sprendimą dėl to, ar NCHZ veikla turėtų būti tęsiama, dalyvavo dvi susijusios kreditorių organizacijos, kurias sudarė 5 įstaigos (6) (iš jų 4 buvo privačios). Viena iš komitete esančių viešųjų įstaigų buvo Slovakijos nacionalinis turto fondas („Fond národného majetku Slovenskej Republiky“). Be to, šeši NCHZ kreditoriai turėjo užtikrinimo priemones. Iš šių šešių užtikrinimo priemones turinčių kreditorių keturi buvo viešosios įstaigos – Nacionalinis turto fondas, Aplinkos fondas („Environmentálny fond“), Slovakijos garantijų ir vystymo bankas („Slovenská záručná a rozvojová banka, a. s.“) ir Novakų miestas.

2.2.3.   NCHZ įmonės pardavimas

| (16) | Vykstant bankroto procedūrai, administratorius organizavo du viešus NCHZ įmonės pardavimo konkursus. Pirmasis konkursas nebuvo sėkmingas, nes galutiniame etape buvo tik vienas dalyvis, kuris pasiūlė 2 mln. EUR. Administratorius pasiūlymą atmetė ir konkursas Trenčino teismo sprendimu buvo anuliuotas. Įmonė buvo parduota antrajame 2011 m. organizuotame konkurse. Tame konkurse į galutinį etapą buvo atrinkti du konkurso dalyviai, iš kurių vienas pasiūlė 2 046 000 EUR, o kitas – 2 200 000 EUR. Buvo pasirinktas didžiausią sumą pasiūlęs konkurso dalyvis. Konkursą laimėjo Čekijos bendrovė „Via Chem Slovakia“. Pardavimo sutartis su „Via Chem Slovakia“ pasirašyta 2012 m. sausio 16 d., o pardavimo procedūra baigta 2012 m. liepos 31 d. NCHZ gavo [...] (7), kurie buvo įtraukti į pardavimo pajamas. Be to, „Via Chem Slovakia“ sutiko perimti vykstant bankroto procedūrai NCHZ įmonės prisiimtus įsipareigojimus privačiam sektoriui (iš viso [10–13] mln. EUR). |
| --- | --- |

(16)

Vykstant bankroto procedūrai, administratorius organizavo du viešus NCHZ įmonės pardavimo konkursus. Pirmasis konkursas nebuvo sėkmingas, nes galutiniame etape buvo tik vienas dalyvis, kuris pasiūlė 2 mln. EUR. Administratorius pasiūlymą atmetė ir konkursas Trenčino teismo sprendimu buvo anuliuotas. Įmonė buvo parduota antrajame 2011 m. organizuotame konkurse. Tame konkurse į galutinį etapą buvo atrinkti du konkurso dalyviai, iš kurių vienas pasiūlė 2 046 000 EUR, o kitas – 2 200 000 EUR. Buvo pasirinktas didžiausią sumą pasiūlęs konkurso dalyvis. Konkursą laimėjo Čekijos bendrovė „Via Chem Slovakia“. Pardavimo sutartis su „Via Chem Slovakia“ pasirašyta 2012 m. sausio 16 d., o pardavimo procedūra baigta 2012 m. liepos 31 d. NCHZ gavo [...] (7), kurie buvo įtraukti į pardavimo pajamas. Be to, „Via Chem Slovakia“ sutiko perimti vykstant bankroto procedūrai NCHZ įmonės prisiimtus įsipareigojimus privačiam sektoriui (iš viso [10–13] mln. EUR).

| (17) | Pagal antrojo konkurso sąlygas potencialūs konkurso dalyviai turėjo dvi galimybes: jie galėjo pateikti pasiūlymą, prisiimdami konkurso sąlygų 1.7 straipsnyje nurodytus teisių perėmėjo įsipareigojimus, arba neprisiimdami šių įsipareigojimų. Įsipareigojimai apėmė tokias sąlygas:






  — | įsigijus NCHZ įmonę, penkerių metų laikotarpiu išlaikyti bent 75 % 2010 m. gamybos lygio; |
| --- | --- | --- |

(17)

Pagal antrojo konkurso sąlygas potencialūs konkurso dalyviai turėjo dvi galimybes: jie galėjo pateikti pasiūlymą, prisiimdami konkurso sąlygų 1.7 straipsnyje nurodytus teisių perėmėjo įsipareigojimus, arba neprisiimdami šių įsipareigojimų. Įsipareigojimai apėmė tokias sąlygas:

—

įsigijus NCHZ įmonę, penkerių metų laikotarpiu išlaikyti bent 75 % 2010 m. gamybos lygio;

| — | investuoti mažiausiai 11 mln. EUR į aplinkos įstatymo laikymosi priemones, būtinas siekiant tęsti chemijos produktų gamybą; ir |
| --- | --- |

—

investuoti mažiausiai 11 mln. EUR į aplinkos įstatymo laikymosi priemones, būtinas siekiant tęsti chemijos produktų gamybą; ir

| — | penkerių metų laikotarpiu neparduoti ir neperleisti NCHZ įmonės taip, kad dėl to kiltų pavojus tolesnei NCHZ įmonės veiklai. |
| --- | --- |

—

penkerių metų laikotarpiu neparduoti ir neperleisti NCHZ įmonės taip, kad dėl to kiltų pavojus tolesnei NCHZ įmonės veiklai.

| (18) | Konkurso taisyklėse nustatyta, kad, jei didžiausią sumą pasiūlo įsipareigojimų neprisiėmęs konkurso dalyvis, įsipareigojimus prisiėmęs didžiausią sumą pasiūlęs konkurso dalyvis turi galimybę būti prilyginamas didžiausią sumą pasiūliusiam konkurso dalyviui. Remiantis Slovakijos Respublikos pateikta informacija, nė vienas antrojo konkurso dalyvis nepateikė pasiūlymo prisiimdamas įsipareigojimus. Todėl NCHZ įmonė buvo parduota įsipareigojimų neprisėmusiam konkurso dalyviui. |
| --- | --- |

(18)

Konkurso taisyklėse nustatyta, kad, jei didžiausią sumą pasiūlo įsipareigojimų neprisiėmęs konkurso dalyvis, įsipareigojimus prisiėmęs didžiausią sumą pasiūlęs konkurso dalyvis turi galimybę būti prilyginamas didžiausią sumą pasiūliusiam konkurso dalyviui. Remiantis Slovakijos Respublikos pateikta informacija, nė vienas antrojo konkurso dalyvis nepateikė pasiūlymo prisiimdamas įsipareigojimus. Todėl NCHZ įmonė buvo parduota įsipareigojimų neprisėmusiam konkurso dalyviui.

| (19) | 2012 m. rugpjūčio 1 d., praėjus vienai dienai po sandorio tarp bankrutuojančios NCHZ ir „Via Chem Slovakia“ sudarymo, pagrindinį NCHZ verslą – chemijos produktų padalinį – „Via Chem Slovakia“ pardavė bendrovei „Fortischem“ už [...] EUR. „Fortischem“ taip pat perėmė visus su chemijos produktų padaliniu susijusius įsipareigojimus ir susitarimus. Didžioji dalis iš 1 412 NCHZ darbuotojų taip pat buvo perduota bendrovei „Fortischem“. Slovakija tvirtina, kad buvo perduota mažiau kaip 60 % pirminės NCHZ nuosavybės, nes nekilnojamasis turtas nebuvo perduodamas. Tačiau, remiantis susitarimu, „Fortischem“ gali naudotis nekilnojamuoju turtu, kuris iš pradžių priklausė perduotai įmonei, bet kurio savininkas lieka „Via Chem Slovakia“. |
| --- | --- |

(19)

2012 m. rugpjūčio 1 d., praėjus vienai dienai po sandorio tarp bankrutuojančios NCHZ ir „Via Chem Slovakia“ sudarymo, pagrindinį NCHZ verslą – chemijos produktų padalinį – „Via Chem Slovakia“ pardavė bendrovei „Fortischem“ už [...] EUR. „Fortischem“ taip pat perėmė visus su chemijos produktų padaliniu susijusius įsipareigojimus ir susitarimus. Didžioji dalis iš 1 412 NCHZ darbuotojų taip pat buvo perduota bendrovei „Fortischem“. Slovakija tvirtina, kad buvo perduota mažiau kaip 60 % pirminės NCHZ nuosavybės, nes nekilnojamasis turtas nebuvo perduodamas. Tačiau, remiantis susitarimu, „Fortischem“ gali naudotis nekilnojamuoju turtu, kuris iš pradžių priklausė perduotai įmonei, bet kurio savininkas lieka „Via Chem Slovakia“.

| (20) | Nors taikant bankroto procedūrą buvo parduotas visas NCHZ turtas, ši procedūra dar nėra užbaigta (viena iš priežasčių – besitęsiančios teismo bylos dėl kai kurių reikalavimų). 2012 m. dalis viešojo sektoriaus kreditorių reikalavimų, sudarančių maždaug 4,0 mln. EUR, buvo patenkinta iš pajamų, gautų pardavus NCHZ įmonę. Tačiau dar yra nepaskirstytų pajamų už parduotą turtą. |
| --- | --- |

(20)

Nors taikant bankroto procedūrą buvo parduotas visas NCHZ turtas, ši procedūra dar nėra užbaigta (viena iš priežasčių – besitęsiančios teismo bylos dėl kai kurių reikalavimų). 2012 m. dalis viešojo sektoriaus kreditorių reikalavimų, sudarančių maždaug 4,0 mln. EUR, buvo patenkinta iš pajamų, gautų pardavus NCHZ įmonę. Tačiau dar yra nepaskirstytų pajamų už parduotą turtą.

2.3.   Priemonių apibūdinimas

| (21) | Vertinamos priemonės yra „NCHZ“ įsiskolinimų įvairioms valstybinėms įstaigoms nemokėjimas, vykstant bankroto procedūrai. |
| --- | --- |

(21)

Vertinamos priemonės yra „NCHZ“ įsiskolinimų įvairioms valstybinėms įstaigoms nemokėjimas, vykstant bankroto procedūrai.

| (22) | NCHZ įmonės pardavimo dieną – 2012 m. rugpjūčio 1 d. – jos nesumokėti įsiskolinimai valstybinėms įstaigoms arba valstybinėms bendrovėms, susidarę vykstant bankroto procedūrai, buvo 13 353 877,46 EUR. Šie įsiskolinimai yra tik vykstant bankroto procedūrai susidarę įsiskolinimai (tai nėra visų įsiskolinimų valstybei suma). Tokie įsiskolinimai yra apibrėžti Slovakijos bankroto akto (8) 87 skyriuje, kaip „reikalavimai į nekilnojamąjį turtą“. Reikalavimai į nekilnojamąjį turtą apima reikalavimus po bankroto paskelbimo dėl bankrutuojančios įmonės turto administravimo ir likvidavimo, ir reikalavimus po bankroto paskelbimo dėl mokesčių, rinkliavų, muitų, sveikatos draudimo įmokų, socialinio draudimo įmokų ir bankrutuojančios bendrovės darbuotojų darbo užmokesčių arba atlyginimų. Visi įsiskolinimai, atsiradę dėl bendrovės veiklos tęsimo vykstant bankroto procedūrai, kurie negali būti sumokėti iš pajamų, gautų tęsiant tokią veiklą, yra taip pat laikomi reikalavimais į nekilnojamąjį turtą. |
| --- | --- |

(22)

NCHZ įmonės pardavimo dieną – 2012 m. rugpjūčio 1 d. – jos nesumokėti įsiskolinimai valstybinėms įstaigoms arba valstybinėms bendrovėms, susidarę vykstant bankroto procedūrai, buvo 13 353 877,46 EUR. Šie įsiskolinimai yra tik vykstant bankroto procedūrai susidarę įsiskolinimai (tai nėra visų įsiskolinimų valstybei suma). Tokie įsiskolinimai yra apibrėžti Slovakijos bankroto akto (8) 87 skyriuje, kaip „reikalavimai į nekilnojamąjį turtą“. Reikalavimai į nekilnojamąjį turtą apima reikalavimus po bankroto paskelbimo dėl bankrutuojančios įmonės turto administravimo ir likvidavimo, ir reikalavimus po bankroto paskelbimo dėl mokesčių, rinkliavų, muitų, sveikatos draudimo įmokų, socialinio draudimo įmokų ir bankrutuojančios bendrovės darbuotojų darbo užmokesčių arba atlyginimų. Visi įsiskolinimai, atsiradę dėl bendrovės veiklos tęsimo vykstant bankroto procedūrai, kurie negali būti sumokėti iš pajamų, gautų tęsiant tokią veiklą, yra taip pat laikomi reikalavimais į nekilnojamąjį turtą.

| (23) | NCHZ įsiskolinimai viešajam sektoriui, atsiradę vykstant bankroto procedūrai, yra nurodyti 1 lentelėje.

  1 lentelė.


  NCHZ įsiskolinimai valstybei arba valstybinėms bendrovėms, atsiradę vykstant bankroto procedūrai (padėtis 2012 m. rugpjūčio 1 d.)







  Valdžios institucijos ir (arba) valstybinė bendrovė | Įsiskolinimo suma EUR |
| --- | --- | --- |
| Socialinio draudimo institutas | (...) |
| Valstybinė sveikatos draudimo bendrovė ((„Všeobecná zdravotná poisťovňa“)) | (...) |
| Valstybinė vandens valdymo įmonė („Slovenský vodohospodársky podnik, š.p.“) | (...) |
| Novakų miestas (mokestis už atliekas, nekilnojamojo turto mokestis) | (...) |
| Aplinkos fondas | (...) |
| „RTVS, s.r.o.“ | (...) |
| Kelios savivaldybės (mokestis už atliekas, nekilnojamojo turto mokestis) | (...) |
| Bendrojo sveikatos draudimo bendrovė („Spoločná zdravotná poisťovna“) | (...) |
| Motorinių transporto priemonių mokesčių administratorius („Daň z motorových vozidiel“) | (...) |
| IŠ VISO | 13 353 877,46 |

(23)

NCHZ įsiskolinimai viešajam sektoriui, atsiradę vykstant bankroto procedūrai, yra nurodyti 1 lentelėje.

1 lentelė.

NCHZ įsiskolinimai valstybei arba valstybinėms bendrovėms, atsiradę vykstant bankroto procedūrai (padėtis 2012 m. rugpjūčio 1 d.)

Valdžios institucijos ir (arba) valstybinė bendrovė

Įsiskolinimo suma EUR

Socialinio draudimo institutas

(...)

Valstybinė sveikatos draudimo bendrovė ((„Všeobecná zdravotná poisťovňa“))

(...)

Valstybinė vandens valdymo įmonė („Slovenský vodohospodársky podnik, š.p.“)

(...)

Novakų miestas (mokestis už atliekas, nekilnojamojo turto mokestis)

(...)

Aplinkos fondas

(...)

„RTVS, s.r.o.“

(...)

Kelios savivaldybės (mokestis už atliekas, nekilnojamojo turto mokestis)

(...)

Bendrojo sveikatos draudimo bendrovė („Spoločná zdravotná poisťovna“)

(...)

Motorinių transporto priemonių mokesčių administratorius („Daň z motorových vozidiel“)

(...)

IŠ VISO

13 353 877,46

| (24) | Pagal Slovakijos bankroto akto 88 straipsnio 5 skyrių įsiskolinimus, atsirandančius dėl įmonės veiklos, sumoka administratorius iš tokią veiklą vykdant gautų pajamų ta eilės tvarka, kuria įsiskolinimai turi būti sumokėti. |
| --- | --- |

(24)

Pagal Slovakijos bankroto akto 88 straipsnio 5 skyrių įsiskolinimus, atsirandančius dėl įmonės veiklos, sumoka administratorius iš tokią veiklą vykdant gautų pajamų ta eilės tvarka, kuria įsiskolinimai turi būti sumokėti.

| (25) | Remiantis Komisijos turima informacija, atrodo, kad bent tam tikros valstybės institucijos (pvz., socialinio draudimo bendrovė) siekė, kad gautinos sumos būtų sumokėtos vykdant bankroto procedūrą. Tačiau tęsiama NCHZ veikla nedavė pakankamai pajamų, kad būtų galima padengti visas veiklos sąnaudas, įskaitant socialinio draudimo įnašus ir kitas valstybės gautinas sumas, susidariusias vykdant bankroto procedūrą. NCHZ pajamos buvo visų pirma naudojamos sąnaudoms, tiesiogiai susijusioms su įmonės veikla (žaliavų, energijos tiekimas ir kt.), padengti, kad ji galėtų tęsti savo komercinę veiklą, o jos įsiskolinimai valstybei nebuvo sumokėti ir toliau augo tęsiant veiklą po paskelbto NCHZ bankroto. |
| --- | --- |

(25)

Remiantis Komisijos turima informacija, atrodo, kad bent tam tikros valstybės institucijos (pvz., socialinio draudimo bendrovė) siekė, kad gautinos sumos būtų sumokėtos vykdant bankroto procedūrą. Tačiau tęsiama NCHZ veikla nedavė pakankamai pajamų, kad būtų galima padengti visas veiklos sąnaudas, įskaitant socialinio draudimo įnašus ir kitas valstybės gautinas sumas, susidariusias vykdant bankroto procedūrą. NCHZ pajamos buvo visų pirma naudojamos sąnaudoms, tiesiogiai susijusioms su įmonės veikla (žaliavų, energijos tiekimas ir kt.), padengti, kad ji galėtų tęsti savo komercinę veiklą, o jos įsiskolinimai valstybei nebuvo sumokėti ir toliau augo tęsiant veiklą po paskelbto NCHZ bankroto.

| (26) | NCHZ veiklos tęsimas, kuris buvo pagrindinė šių susikaupusių įsiskolinimų priežastis, buvo pagrįstas dviem atskiromis vykstant bankroto procedūrai taikomomis priemonėmis: laikotarpiu nuo 2009 m. gruodžio iki 2010 m. gruodžio – aktu, o nuo 2011 m. sausio mėn. – kreditorių sprendimais. |
| --- | --- |

(26)

NCHZ veiklos tęsimas, kuris buvo pagrindinė šių susikaupusių įsiskolinimų priežastis, buvo pagrįstas dviem atskiromis vykstant bankroto procedūrai taikomomis priemonėmis: laikotarpiu nuo 2009 m. gruodžio iki 2010 m. gruodžio – aktu, o nuo 2011 m. sausio mėn. – kreditorių sprendimais.

2.3.1.   Pagal aktą vykdoma veikla

| (27) | Nuo akto įsigaliojimo 2009 m. gruodžio 1 d. ir 2009 m. gruodžio 2 d. priimto Vyriausybės sprendimo iki akto galiojimo pabaigos 2010 m. gruodžio 31 d. NCHZ buvo taikomas „strateginės bendrovės“ statusas. Pagal aktą bankroto administratorius buvo įpareigotas: i) užtikrinti strateginės bendrovės veiklos tęsimą, net jei jos pajamos nepadengė visų veiklos sąnaudų, įskaitant mokesčius ir socialinio draudimo įnašus; ir ii) užkirsti kelią nepagrįstam bendram darbuotojų atleidimui. |
| --- | --- |

(27)

Nuo akto įsigaliojimo 2009 m. gruodžio 1 d. ir 2009 m. gruodžio 2 d. priimto Vyriausybės sprendimo iki akto galiojimo pabaigos 2010 m. gruodžio 31 d. NCHZ buvo taikomas „strateginės bendrovės“ statusas. Pagal aktą bankroto administratorius buvo įpareigotas: i) užtikrinti strateginės bendrovės veiklos tęsimą, net jei jos pajamos nepadengė visų veiklos sąnaudų, įskaitant mokesčius ir socialinio draudimo įnašus; ir ii) užkirsti kelią nepagrįstam bendram darbuotojų atleidimui.

| (28) | Aktas buvo taikomas strateginės svarbos komercinėms bendrovėms, kurių atžvilgiu buvo pradėta bankroto procedūra. Aktu buvo siekiama išlaikyti įmonių, kurios paskelbė bankrotą, tačiau kurias Slovakijos Vyriausybė paskelbė esant strategiškai svarbiomis, veiklą. Be to, aktu Slovakijos Vyriausybei suteikta pirmumo teisė pirkti bankrutavusias strategines bendroves. |
| --- | --- |

(28)

Aktas buvo taikomas strateginės svarbos komercinėms bendrovėms, kurių atžvilgiu buvo pradėta bankroto procedūra. Aktu buvo siekiama išlaikyti įmonių, kurios paskelbė bankrotą, tačiau kurias Slovakijos Vyriausybė paskelbė esant strategiškai svarbiomis, veiklą. Be to, aktu Slovakijos Vyriausybei suteikta pirmumo teisė pirkti bankrutavusias strategines bendroves.

| (29) | Kad bendrovei būtų taikomas aktas, turi būti tenkinami visi šie reikalavimai:






  — | bendrovė turi būti komercinė bendrovė, kurios turtui taikoma paskelbta bankroto procedūra; |
| --- | --- | --- |

(29)

Kad bendrovei būtų taikomas aktas, turi būti tenkinami visi šie reikalavimai:

—

bendrovė turi būti komercinė bendrovė, kurios turtui taikoma paskelbta bankroto procedūra;

| — | bendrovė turi būti svarbi, siekiant apsaugoti sveikatą, užtikrinti nacionalinį saugumą arba tinkamą ekonomikos veikimą; |
| --- | --- |

—

bendrovė turi būti svarbi, siekiant apsaugoti sveikatą, užtikrinti nacionalinį saugumą arba tinkamą ekonomikos veikimą;

| — | bendrovėje turi dirbti daugiau kaip 500 darbuotojų, arba ji turi būti svarbi energijos, dujų, šilumos arba perdirbimo pramonės produktų tiekėja visuomenei, kitoms pramonės šakoms ir nacionalinei transporto sistemai, arba eksploatuoti vandens kelius, viešuosius nuotėkų valymo įrenginius, viešąją kanalizacijos sistemą arba viešojo vandens tiekimo sistemą; |
| --- | --- |

—

bendrovėje turi dirbti daugiau kaip 500 darbuotojų, arba ji turi būti svarbi energijos, dujų, šilumos arba perdirbimo pramonės produktų tiekėja visuomenei, kitoms pramonės šakoms ir nacionalinei transporto sistemai, arba eksploatuoti vandens kelius, viešuosius nuotėkų valymo įrenginius, viešąją kanalizacijos sistemą arba viešojo vandens tiekimo sistemą;

| — | Slovakijos Vyriausybė turi paskelbti bendrovę strategiškai svarbia. |
| --- | --- |

—

Slovakijos Vyriausybė turi paskelbti bendrovę strategiškai svarbia.

| (30) | NCHZ buvo vienintelė bendrovė, kuriai šis aktas buvo taikomas. Aktas buvo priimtas 2009 m. lapkričio 5 d. ir įsigaliojo 2009 m. gruodžio 1 d.2009 m. gruodžio 2 d. Slovakijos Vyriausybė Sprendimu Nr. 534/2009 paskelbė NCHZ esant strategine bendrove. |
| --- | --- |

(30)

NCHZ buvo vienintelė bendrovė, kuriai šis aktas buvo taikomas. Aktas buvo priimtas 2009 m. lapkričio 5 d. ir įsigaliojo 2009 m. gruodžio 1 d.2009 m. gruodžio 2 d. Slovakijos Vyriausybė Sprendimu Nr. 534/2009 paskelbė NCHZ esant strategine bendrove.

| (31) | Priimdama sprendimą dėl to, kad NCHZ yra strategiškai svarbi, Slovakijos Vyriausybė nurodė tą faktą, kad, bendrovei bankrutavus, būtų prarasta daugiau kaip 1 700 tiesioginių darbo vietų, ir iškiltų pavojus prarasti dar 5 000 darbo vietų NCHZ tiekėjų bendrovėse Slovakijoje. Ji taip pat teigė, kad bendrovei NCHZ nutraukus gamybą, tai turėtų neigiamą poveikį Slovakijos chemijos pramonės veiklos rezultatams ir konkurencingumui, ir dėl to reikšmingai pablogėtų visos Slovakijos ekonomikos padėtis (9). |
| --- | --- |

(31)

Priimdama sprendimą dėl to, kad NCHZ yra strategiškai svarbi, Slovakijos Vyriausybė nurodė tą faktą, kad, bendrovei bankrutavus, būtų prarasta daugiau kaip 1 700 tiesioginių darbo vietų, ir iškiltų pavojus prarasti dar 5 000 darbo vietų NCHZ tiekėjų bendrovėse Slovakijoje. Ji taip pat teigė, kad bendrovei NCHZ nutraukus gamybą, tai turėtų neigiamą poveikį Slovakijos chemijos pramonės veiklos rezultatams ir konkurencingumui, ir dėl to reikšmingai pablogėtų visos Slovakijos ekonomikos padėtis (9).

2.3.2.   Veikla, remiantis kreditorių komiteto sprendimu

| (32) | 2010 m. gruodžio 31 d. pasibaigus galioti aktui, bankroto administratorius, kuris privalėjo laikytis kreditorių komiteto nurodymų, nusprendė tęsti NCHZ veiklą pagal Slovakijos bankroto aktą. |
| --- | --- |

(32)

2010 m. gruodžio 31 d. pasibaigus galioti aktui, bankroto administratorius, kuris privalėjo laikytis kreditorių komiteto nurodymų, nusprendė tęsti NCHZ veiklą pagal Slovakijos bankroto aktą.

| (33) | Juo remiantis, visų gautinų sumų, kurios neturi užtikrinimo priemonių, ir kurios yra registruotos taikant bankroto procedūrą, kreditoriai turi sudaryti kreditorių komitetą, kad galėtų pasinaudoti savo teisėmis vykstant bankroto procedūrai. Komitetas turi teisę teikti nurodymus bankroto administratoriui Slovakijos bankroto akte aiškiai numatytomis aplinkybėmis, įskaitant atvejus, kai bankrutuojančios įmonės veiklos sąnaudos viršija iš veiklos gaunamas pajamas, todėl tęsiama veikla dar labiau didina įsiskolinimus. Tokioje situacijoje administratorius turi prašyti nurodymų dėl to, kokia apimtimi turėtų būtų tęsiama bendrovės veikla (Slovakijos bankroto akto 88 straipsnis). Dėl tokių nurodymų turi būti balsuojama kreditorių komitete, dalyvaujant užtikrinimo priemones turintiems kreditoriams, o tada bankroto teismas turi tuos nurodymus patvirtinti ir paskelbti privalomais. |
| --- | --- |

(33)

Juo remiantis, visų gautinų sumų, kurios neturi užtikrinimo priemonių, ir kurios yra registruotos taikant bankroto procedūrą, kreditoriai turi sudaryti kreditorių komitetą, kad galėtų pasinaudoti savo teisėmis vykstant bankroto procedūrai. Komitetas turi teisę teikti nurodymus bankroto administratoriui Slovakijos bankroto akte aiškiai numatytomis aplinkybėmis, įskaitant atvejus, kai bankrutuojančios įmonės veiklos sąnaudos viršija iš veiklos gaunamas pajamas, todėl tęsiama veikla dar labiau didina įsiskolinimus. Tokioje situacijoje administratorius turi prašyti nurodymų dėl to, kokia apimtimi turėtų būtų tęsiama bendrovės veikla (Slovakijos bankroto akto 88 straipsnis). Dėl tokių nurodymų turi būti balsuojama kreditorių komitete, dalyvaujant užtikrinimo priemones turintiems kreditoriams, o tada bankroto teismas turi tuos nurodymus patvirtinti ir paskelbti privalomais.

| (34) | NCHZ bankroto procedūros atveju komitetą sudarė penkios įstaigos, iš kurių keturios buvo privačios (10). Komitete buvo viena viešoji įstaiga – Nacionalinis turto fondas („Fond národného majetku“). Be to, remiantis Komisijos turima informacija, užtikrinimo priemones turėjo šeši NCHZ kreditoriai. Keturi iš šių užtikrinimo priemones turinčių kreditorių buvo valstybinės ir (arba) viešojo sektoriaus įmonės – Nacionalinis turto fondas, Aplinkos fondas („Environmentálny fond“), Slovakijos garantijų ir vystymo bankas („Slovenská záručná a rozvojová banka, a. s.“) ir Novakų miestas. |
| --- | --- |

(34)

NCHZ bankroto procedūros atveju komitetą sudarė penkios įstaigos, iš kurių keturios buvo privačios (10). Komitete buvo viena viešoji įstaiga – Nacionalinis turto fondas („Fond národného majetku“). Be to, remiantis Komisijos turima informacija, užtikrinimo priemones turėjo šeši NCHZ kreditoriai. Keturi iš šių užtikrinimo priemones turinčių kreditorių buvo valstybinės ir (arba) viešojo sektoriaus įmonės – Nacionalinis turto fondas, Aplinkos fondas („Environmentálny fond“), Slovakijos garantijų ir vystymo bankas („Slovenská záručná a rozvojová banka, a. s.“) ir Novakų miestas.

| (35) | Kaip reikalaujama pagal Slovakijos bankroto aktą, administratorius 2011 m. sausio 26 d. bendrame kreditorių posėdyje pranešė kreditoriams, neturintiems užtikrinimo priemonių, ir jas turintiems kreditoriams, kad NCHZ veiklos sąnaudos buvo didesnės nei veiklos pajamos. Administratorius taip pat pateikė kreditoriams 2010 m. gruodžio 23 d. ekonominę analizę, nurodydamas kelis galimus scenarijus ir lygindamas sąnaudas ir pajamas iš NCHZ kreditorių pozicijų. Analizėje padaryta išvada, kad kreditoriams būtų naudinga tęsti NCHZ veiklą ir įmonę parduoti kaip veikiančią. Administratoriaus analizę papildė NCHZ vadovų prezentacija pavadinimu „NCHZ Novakuose – Restruktūrizavimo galimybių studija“, kurioje taip pat buvo tvirtinama, kad geriausias sprendimas kreditoriams būtų parduoti NCHZ, kaip veikiančią bendrovę. Atsižvelgdami į šiuos tyrimus, visi kreditorių komiteto kreditoriai ir visi užtikrinimo priemones turintys kreditoriai 2011 m. sausio 26 d. susitarė tęsti bendrovės veiklą. 2011 m. vasario 23 d. Trenčino teismo sprendimu tas sprendimas buvo patvirtintas, taigi, administratoriui tapo privalu jo laikytis. |
| --- | --- |

(35)

Kaip reikalaujama pagal Slovakijos bankroto aktą, administratorius 2011 m. sausio 26 d. bendrame kreditorių posėdyje pranešė kreditoriams, neturintiems užtikrinimo priemonių, ir jas turintiems kreditoriams, kad NCHZ veiklos sąnaudos buvo didesnės nei veiklos pajamos. Administratorius taip pat pateikė kreditoriams 2010 m. gruodžio 23 d. ekonominę analizę, nurodydamas kelis galimus scenarijus ir lygindamas sąnaudas ir pajamas iš NCHZ kreditorių pozicijų. Analizėje padaryta išvada, kad kreditoriams būtų naudinga tęsti NCHZ veiklą ir įmonę parduoti kaip veikiančią. Administratoriaus analizę papildė NCHZ vadovų prezentacija pavadinimu „NCHZ Novakuose – Restruktūrizavimo galimybių studija“, kurioje taip pat buvo tvirtinama, kad geriausias sprendimas kreditoriams būtų parduoti NCHZ, kaip veikiančią bendrovę. Atsižvelgdami į šiuos tyrimus, visi kreditorių komiteto kreditoriai ir visi užtikrinimo priemones turintys kreditoriai 2011 m. sausio 26 d. susitarė tęsti bendrovės veiklą. 2011 m. vasario 23 d. Trenčino teismo sprendimu tas sprendimas buvo patvirtintas, taigi, administratoriui tapo privalu jo laikytis.

| (36) | Gavus kreditorių ir Trenčino teismo sutikimą, NCHZ veikla buvo vykdoma be pertraukų iki jos, kaip veikiančios bendrovės, pardavimo bendrovei „Via Chem Slovakia“ 2012 m. liepos mėn. |
| --- | --- |

(36)

Gavus kreditorių ir Trenčino teismo sutikimą, NCHZ veikla buvo vykdoma be pertraukų iki jos, kaip veikiančios bendrovės, pardavimo bendrovei „Via Chem Slovakia“ 2012 m. liepos mėn.

2.3.3.   Komisijos sprendimas pradėti oficialią tyrimo procedūrą

| (37) | 2013 m. liepos 2 d. sprendimu pradėti procedūrą nustatyta, kad NCHZ, vykstant bankroto procedūrai, sumokėjo ne visus socialinio draudimo įnašus už savo darbuotojus ir ne visus įsiskolinimus įvairioms valstybės įstaigoms. 2009–2011 m. laikotarpio skola valstybei sudarė iš viso 12,1 mln. EUR. Atsižvelgiant į NCHZ finansinius sunkumus jai ruošiantis paskelbti bankrotą, valstybė, leisdama NCHZ tęsti veiklą, realiai rizikavo, kad NCHZ įsiskolinimai valstybei susikaups ir kad ji tų įsiskolinimų negalės sumokėti. Taigi, nesumokėtos skolos galėjo būti išvengta arba ji bent galėjo būti reikšmingai sumažinta, jei vykstant bankroto procedūrai NCHZ veikla būtų buvusi nutraukta. |
| --- | --- |

(37)

2013 m. liepos 2 d. sprendimu pradėti procedūrą nustatyta, kad NCHZ, vykstant bankroto procedūrai, sumokėjo ne visus socialinio draudimo įnašus už savo darbuotojus ir ne visus įsiskolinimus įvairioms valstybės įstaigoms. 2009–2011 m. laikotarpio skola valstybei sudarė iš viso 12,1 mln. EUR. Atsižvelgiant į NCHZ finansinius sunkumus jai ruošiantis paskelbti bankrotą, valstybė, leisdama NCHZ tęsti veiklą, realiai rizikavo, kad NCHZ įsiskolinimai valstybei susikaups ir kad ji tų įsiskolinimų negalės sumokėti. Taigi, nesumokėtos skolos galėjo būti išvengta arba ji bent galėjo būti reikšmingai sumažinta, jei vykstant bankroto procedūrai NCHZ veikla būtų buvusi nutraukta.

| (38) | Taip pat buvo aiškių požymių, kad kreditorių sprendimas tęsti NCHZ veiklą nustojus galioti aktui buvo priskirtinas valstybei ir suteikė bendrovei neteisėtą atrankinį ekonominį pranašumą. |
| --- | --- |

(38)

Taip pat buvo aiškių požymių, kad kreditorių sprendimas tęsti NCHZ veiklą nustojus galioti aktui buvo priskirtinas valstybei ir suteikė bendrovei neteisėtą atrankinį ekonominį pranašumą.

| (39) | Taigi, Komisija padarė preliminarią išvadą, kad leidimu tęsti veiklą ir veiksmus rinkoje nemokant socialinio draudimo įnašų ir kitų įsiskolinimų valstybei reikšmingą laikotarpį, bendrovei NCHZ buvo suteiktas pranašumas jos konkurentų atžvilgiu, kokio įprastomis rinkos sąlygomis ji nebūtų gavusi. |
| --- | --- |

(39)

Taigi, Komisija padarė preliminarią išvadą, kad leidimu tęsti veiklą ir veiksmus rinkoje nemokant socialinio draudimo įnašų ir kitų įsiskolinimų valstybei reikšmingą laikotarpį, bendrovei NCHZ buvo suteiktas pranašumas jos konkurentų atžvilgiu, kokio įprastomis rinkos sąlygomis ji nebūtų gavusi.

| (40) | Komisija taip pat abejojo, ar konkursas, kuriame NCHZ buvo parduota, buvo besąlyginis, nes kai kurie konkurso dalyviai turėjo galimybę padidinti pasiūlymo sumą vėlesniame etape, po pasiūlymų pateikimo. Todėl Komisija abejojo, ar konkurso laimėtojo sumokėta kaina už bendrovės turtą buvo rinkos kaina, kuri užtikrino kuo didesnes pajamas, siekiant patenkinti kreditorius, įskaitant valstybę. Be to, buvo aiškių požymių, kad ekonominis tęstinumas tarp NCHZ ir naujos įstaigos išliko nenutrūkęs. Tai reikštų, kad bet kokia nesuderinama valstybės pagalba, suteikta NCHZ, galėtų būti susigrąžinta iš bendrovės verslo naujojo savininko. |
| --- | --- |

(40)

Komisija taip pat abejojo, ar konkursas, kuriame NCHZ buvo parduota, buvo besąlyginis, nes kai kurie konkurso dalyviai turėjo galimybę padidinti pasiūlymo sumą vėlesniame etape, po pasiūlymų pateikimo. Todėl Komisija abejojo, ar konkurso laimėtojo sumokėta kaina už bendrovės turtą buvo rinkos kaina, kuri užtikrino kuo didesnes pajamas, siekiant patenkinti kreditorius, įskaitant valstybę. Be to, buvo aiškių požymių, kad ekonominis tęstinumas tarp NCHZ ir naujos įstaigos išliko nenutrūkęs. Tai reikštų, kad bet kokia nesuderinama valstybės pagalba, suteikta NCHZ, galėtų būti susigrąžinta iš bendrovės verslo naujojo savininko.

| (41) | Todėl Komisija nusprendė pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą, |
| --- | --- |

(41)

Todėl Komisija nusprendė pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą,

3.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (42) | Dvi trečiosios šalys – skundo pateikėjas ir kita suinteresuotoji trečioji šalis, kuri pageidavo neatskleisti savo tapatybės, – pateikė pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą. Abi šios suinteresuotosios šalys patvirtino faktus ir argumentus, nurodytus Komisijos sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą. |
| --- | --- |

(42)

Dvi trečiosios šalys – skundo pateikėjas ir kita suinteresuotoji trečioji šalis, kuri pageidavo neatskleisti savo tapatybės, – pateikė pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą. Abi šios suinteresuotosios šalys patvirtino faktus ir argumentus, nurodytus Komisijos sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą.

| (43) | Trečiosios šalys pabrėžė, kad yra akivaizdus laikinas ryšys tarp NCHZ ekonominių sunkumų ir Strateginio bendrovių akto priėmimo – šis teisės aktas buvo priimtas taikant pagreitintą teisinę procedūrą. Be to, praėjus tik vienai dienai po akto įsigaliojimo, Slovakijos Vyriausybė priėmė sprendimą, kuriuo NCHZ buvo paskelbta strategine bendrove, kaip apibrėžta akte. Abi suinteresuotosios šalys tvirtino, kad valstybė galėjo išvengti numatomos nesumokėtų sukauptų įsiskolinimų valstybei rizikos, jei nebūtų suteikusi bendrovei NCHZ strateginės bendrovės statuso. |
| --- | --- |

(43)

Trečiosios šalys pabrėžė, kad yra akivaizdus laikinas ryšys tarp NCHZ ekonominių sunkumų ir Strateginio bendrovių akto priėmimo – šis teisės aktas buvo priimtas taikant pagreitintą teisinę procedūrą. Be to, praėjus tik vienai dienai po akto įsigaliojimo, Slovakijos Vyriausybė priėmė sprendimą, kuriuo NCHZ buvo paskelbta strategine bendrove, kaip apibrėžta akte. Abi suinteresuotosios šalys tvirtino, kad valstybė galėjo išvengti numatomos nesumokėtų sukauptų įsiskolinimų valstybei rizikos, jei nebūtų suteikusi bendrovei NCHZ strateginės bendrovės statuso.

| (44) | Be to, gali būti, kad NCHZ buvo naudingas pranašumas, kurį jai suteikė bendrovės, negalinčios išeiti iš rinkos, statusas, ir todėl ji išliko stabilia verslo partnere, o kitų tokioje pačioje padėtyje kaip NCHZ atsidūrusių bendrovių, t. y. tų, kurioms vykdoma bankroto procedūra, verslo santykiai su tiekėjais ir klientais greičiausiai blogėjo dėl to, kad jos galėjo išeiti iš rinkos. |
| --- | --- |

(44)

Be to, gali būti, kad NCHZ buvo naudingas pranašumas, kurį jai suteikė bendrovės, negalinčios išeiti iš rinkos, statusas, ir todėl ji išliko stabilia verslo partnere, o kitų tokioje pačioje padėtyje kaip NCHZ atsidūrusių bendrovių, t. y. tų, kurioms vykdoma bankroto procedūra, verslo santykiai su tiekėjais ir klientais greičiausiai blogėjo dėl to, kad jos galėjo išeiti iš rinkos.

| (45) | Dėl NCHZ veiklos po to, kai buvo priimtas kreditorių komiteto sprendimas, viena iš suinteresuotųjų šalių tvirtina, kad valstybinė įstaiga, kuri yra kreditorių komiteto narė, galėjo ir turėjo bandyti siekti kitokio rezultato, įtikindama kitus komiteto narius, ar bent balsuodama prieš NCHZ veiklos tęsimą. Tokia pati argumentacija gali būti taikoma valstybei, kaip vienai iš užtikrinimo priemones turinčių kreditorių, kuri, kaip teigia suinteresuotosios šalys, turėjo veto teisę dėl sprendimo, kuriuo pritariama NCHZ veiklos tęsimui. Suinteresuotosios šalys laikosi požiūrio, kad šis veiksmų nesiėmimas reiškė, jog kreditorių komiteto ir užtikrinimo priemones turinčių kreditorių sprendimas galėtų būti priskiriamas valstybei. |
| --- | --- |

(45)

Dėl NCHZ veiklos po to, kai buvo priimtas kreditorių komiteto sprendimas, viena iš suinteresuotųjų šalių tvirtina, kad valstybinė įstaiga, kuri yra kreditorių komiteto narė, galėjo ir turėjo bandyti siekti kitokio rezultato, įtikindama kitus komiteto narius, ar bent balsuodama prieš NCHZ veiklos tęsimą. Tokia pati argumentacija gali būti taikoma valstybei, kaip vienai iš užtikrinimo priemones turinčių kreditorių, kuri, kaip teigia suinteresuotosios šalys, turėjo veto teisę dėl sprendimo, kuriuo pritariama NCHZ veiklos tęsimui. Suinteresuotosios šalys laikosi požiūrio, kad šis veiksmų nesiėmimas reiškė, jog kreditorių komiteto ir užtikrinimo priemones turinčių kreditorių sprendimas galėtų būti priskiriamas valstybei.

| (46) | Bet kokiu atveju, suinteresuotosios šalys taip pat tvirtino, kad Trenčino teismo sprendimas leisti NCHZ tęsti veiklą buvo taip pat priskirtinas valstybei. |
| --- | --- |

(46)

Bet kokiu atveju, suinteresuotosios šalys taip pat tvirtino, kad Trenčino teismo sprendimas leisti NCHZ tęsti veiklą buvo taip pat priskirtinas valstybei.

| (47) | Abi suinteresuotosios šalys teigė, kad NCHZ tęsiama veikla iškraipė konkurenciją, visų pirma kalcio karbido rinkoje, ir kad NCHZ tuo laikotarpiu vykdė labai agresyvią kainodaros politiką. |
| --- | --- |

(47)

Abi suinteresuotosios šalys teigė, kad NCHZ tęsiama veikla iškraipė konkurenciją, visų pirma kalcio karbido rinkoje, ir kad NCHZ tuo laikotarpiu vykdė labai agresyvią kainodaros politiką.

| (48) | Dėl NCHZ pardavimo viena iš suinteresuotųjų šalių tvirtino, kad dėl konkurse numatytų įsipareigojimų konkurso rezultatai tapo abejotini, ir tai buvo priežastis, kodėl ji nedalyvavo konkurse, nors ją būtų dominę įsigyti įmonę NCHZ. |
| --- | --- |

(48)

Dėl NCHZ pardavimo viena iš suinteresuotųjų šalių tvirtino, kad dėl konkurse numatytų įsipareigojimų konkurso rezultatai tapo abejotini, ir tai buvo priežastis, kodėl ji nedalyvavo konkurse, nors ją būtų dominę įsigyti įmonę NCHZ.

| (49) | Galiausiai, suinteresuotosios šalys teigė, kad „Fortischem“ veikla ir dalyvavimas rinkoje apskritai buvo iš esmės identiški ankstesniam NCHZ verslui. Vienintelis pastebimas pokytis buvo pavadinimo ir savininko pasikeitimas. |
| --- | --- |

(49)

Galiausiai, suinteresuotosios šalys teigė, kad „Fortischem“ veikla ir dalyvavimas rinkoje apskritai buvo iš esmės identiški ankstesniam NCHZ verslui. Vienintelis pastebimas pokytis buvo pavadinimo ir savininko pasikeitimas.

4.   SLOVAKIJOS PASTABOS

NCHZ bendrovės ekonominio pranašumo buvimas

| (50) | Slovakija tvirtino, kad NCHZ bankroto procedūros administratorius, remdamasi aktu, buvo įpareigotas tęsti bendrovės veiklą iki 2010 m. gruodžio 31 d. Dėl akto pobūdžio Slovakija tvirtino, kad tai buvo bendra priemonė, taikytina visoms sąlygas atitinkančioms bendrovėms. |
| --- | --- |

(50)

Slovakija tvirtino, kad NCHZ bankroto procedūros administratorius, remdamasi aktu, buvo įpareigotas tęsti bendrovės veiklą iki 2010 m. gruodžio 31 d. Dėl akto pobūdžio Slovakija tvirtino, kad tai buvo bendra priemonė, taikytina visoms sąlygas atitinkančioms bendrovėms.

| (51) | Slovakija tvirtino, kad nors pirmuoju laikotarpiu nei kreditoriai, nei teismas nepriėmė jokio sprendimo, atrodė, kad kreditoriai bet kokiu atveju būtų nusprendę tęsti NCHZ veiklą, net jei aktas nebūtų buvęs priimtas. Slovakija užsiminė apie administratoriaus 2009 m. spalio mėn. preliminarią analizę ir viešus pareiškimus (t. y. iki akto įsigaliojimo), kuriuose pirmenybė teikiama NCHZ veiklos tęsimui. Taigi, aktas esminio poveikio neturėjo, nes bendrovė NCHZ būtų tęsusi veiklą net tuo atveju, jei aktas nebūtų buvęs priimtas – vien tik remdamasi įprastais bankroto įstatymais. |
| --- | --- |

(51)

Slovakija tvirtino, kad nors pirmuoju laikotarpiu nei kreditoriai, nei teismas nepriėmė jokio sprendimo, atrodė, kad kreditoriai bet kokiu atveju būtų nusprendę tęsti NCHZ veiklą, net jei aktas nebūtų buvęs priimtas. Slovakija užsiminė apie administratoriaus 2009 m. spalio mėn. preliminarią analizę ir viešus pareiškimus (t. y. iki akto įsigaliojimo), kuriuose pirmenybė teikiama NCHZ veiklos tęsimui. Taigi, aktas esminio poveikio neturėjo, nes bendrovė NCHZ būtų tęsusi veiklą net tuo atveju, jei aktas nebūtų buvęs priimtas – vien tik remdamasi įprastais bankroto įstatymais.

| (52) | Atitinkamai, 2010 m. gruodžio mėn. pasibaigus akto galiojimui, administratorius paprašė, kad kreditorių komitetas pateiktų nurodymus dėl bendrovės veiklos tęsimo. Komitetas susitarė ir jo sprendimą patvirtino Trenčino teismas (11). Slovakija pateikė ekonominę analizę, kuri buvo parengta kaip pagrindas kreditorių komiteto sprendimui priimti. Bendrovė turėjo tęsti veiklą iki jos pardavimo 2012 m. |
| --- | --- |

(52)

Atitinkamai, 2010 m. gruodžio mėn. pasibaigus akto galiojimui, administratorius paprašė, kad kreditorių komitetas pateiktų nurodymus dėl bendrovės veiklos tęsimo. Komitetas susitarė ir jo sprendimą patvirtino Trenčino teismas (11). Slovakija pateikė ekonominę analizę, kuri buvo parengta kaip pagrindas kreditorių komiteto sprendimui priimti. Bendrovė turėjo tęsti veiklą iki jos pardavimo 2012 m.

| (53) | Slovakija taip pat pateikė administratoriaus hipotetinę analizę, atliktą remiantis antrojo etapo analizei taikyta metodika (veikla tęsiama, remiantis kreditorių ir teismo sprendimu), kuri rodo, kad, jeigu būtų buvę nuspręsta likviduoti bendrovę pirmojo laikotarpio pradžioje (veikla tęsiama remiantis aktu), analizės rezultatas būtų buvęs toks pat. Nepaisant to, kad dabartiniai įsiskolinimai yra mažesni ir sudaro 8,5 mln. EUR, iš likvidavimo gautos pajamos nebūtų buvusios didesnės, nei sąnaudos ir dabartiniai įsipareigojimai. |
| --- | --- |

(53)

Slovakija taip pat pateikė administratoriaus hipotetinę analizę, atliktą remiantis antrojo etapo analizei taikyta metodika (veikla tęsiama, remiantis kreditorių ir teismo sprendimu), kuri rodo, kad, jeigu būtų buvę nuspręsta likviduoti bendrovę pirmojo laikotarpio pradžioje (veikla tęsiama remiantis aktu), analizės rezultatas būtų buvęs toks pat. Nepaisant to, kad dabartiniai įsiskolinimai yra mažesni ir sudaro 8,5 mln. EUR, iš likvidavimo gautos pajamos nebūtų buvusios didesnės, nei sąnaudos ir dabartiniai įsipareigojimai.

| (54) | Atsižvelgdama į tai, kas paminėta, Slovakija tvirtino, kad valstybės elgesys, vykdant bankroto procedūrą, atitiko rinkos ekonomikos kreditoriaus principą. Todėl valstybė nesuteikė ekonominio pranašumo NCHZ, ir jos veiksmai nebuvo valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(54)

Atsižvelgdama į tai, kas paminėta, Slovakija tvirtino, kad valstybės elgesys, vykdant bankroto procedūrą, atitiko rinkos ekonomikos kreditoriaus principą. Todėl valstybė nesuteikė ekonominio pranašumo NCHZ, ir jos veiksmai nebuvo valstybės pagalba.

Slovakijos reikalavimų bankrutuojančiai NCHZ patenkinimas

| (55) | Slovakija tvirtino, kad socialinio draudimo bendrovė („Sociálna poisťovňa“), kuri yra pagrindinis NCHZ kreditorius, administruodama ir patenkindama reikalavimus bendrovei NCHZ, vykdė veiksmus, remdamasi Socialinio draudimo aktu Nr. 461/2003 su pakeitimais ir Slovakijos bankroto aktu. „Sociálna poisťovňa“ išnaudojo visas teisės aktais numatytas galimas priemones. Ji nesutiko su tuo, kad įmokos nėra mokamos, ir tinkamai užregistravo savo reikalavimą pas administratorių. |
| --- | --- |

(55)

Slovakija tvirtino, kad socialinio draudimo bendrovė („Sociálna poisťovňa“), kuri yra pagrindinis NCHZ kreditorius, administruodama ir patenkindama reikalavimus bendrovei NCHZ, vykdė veiksmus, remdamasi Socialinio draudimo aktu Nr. 461/2003 su pakeitimais ir Slovakijos bankroto aktu. „Sociálna poisťovňa“ išnaudojo visas teisės aktais numatytas galimas priemones. Ji nesutiko su tuo, kad įmokos nėra mokamos, ir tinkamai užregistravo savo reikalavimą pas administratorių.

| (56) | Socialinio draudimo bendrovė neturėjo jokių įrašų dėl reikalavimų bendrovei NCHZ, pateiktų iki bankroto procedūros paskelbimo, dėl ko būtų reikėję pradėti bankroto procedūrą pagal Slovakijos bankroto akto 28 skyrių (12). Todėl ji negalėjo tapti kreditorių organizacijų, nusprendžiančių dėl NCHZ veiklos tęsimo, nare. |
| --- | --- |

(56)

Socialinio draudimo bendrovė neturėjo jokių įrašų dėl reikalavimų bendrovei NCHZ, pateiktų iki bankroto procedūros paskelbimo, dėl ko būtų reikėję pradėti bankroto procedūrą pagal Slovakijos bankroto akto 28 skyrių (12). Todėl ji negalėjo tapti kreditorių organizacijų, nusprendžiančių dėl NCHZ veiklos tęsimo, nare.

| (57) | Todėl vienintelė turima priemonė, siekiant užtikrinti, kad jos reikalavimai bus patenkinti, buvo užregistruoti juos vykdomoje bankroto procedūroje, kaip reikalavimus į nekilnojamąjį turtą. Socialinio draudimo bendrovė (jos skyrius Prievidzoje) tai darė nuolat, remdamasi Slovakijos bankroto akto 87 ir 88 skyriais (išsamūs duomenys pateikti 2 lentelėje). |
| --- | --- |

(57)

Todėl vienintelė turima priemonė, siekiant užtikrinti, kad jos reikalavimai bus patenkinti, buvo užregistruoti juos vykdomoje bankroto procedūroje, kaip reikalavimus į nekilnojamąjį turtą. Socialinio draudimo bendrovė (jos skyrius Prievidzoje) tai darė nuolat, remdamasi Slovakijos bankroto akto 87 ir 88 skyriais (išsamūs duomenys pateikti 2 lentelėje).

| (58) | Remiantis Slovakijos bankroto akto 87 skyriaus 3 dalimi, reikalavimus į nekilnojamąjį turtą tenkina administratorius iš pajamų, gautų iki nurodytos mokėjimo datos likvidavus turtą, kuris yra atitinkamo nekilnojamojo turto dalis. Administratorius yra įsipareigojęs priimti kreditorių reikalavimus į nekilnojamąjį turtą dėl jų patirtų nuostolių, jei jų reikalavimai į nekilnojamąjį turtą nebuvo tinkamai ir laiku patenkinti pagal šią nuostatą, nebent jis gali įrodyti veikęs su tinkamu profesiniu atidumu. 2011 m. rugpjūčio 24 d. Prievidzos skyriuje įvyko socialinio draudimo bendrovės ir NCHZ posėdis. Posėdyje administratorius socialinio draudimo bendrovės atstovams pranešė, kad jis negalėjo patenkinti reikalavimų į nekilnojamąjį turtą, nes jo prioritetas buvo verslo tęsimas, kad jį būtų galima parduoti už geriausią įmanomą kainą. |
| --- | --- |

(58)

Remiantis Slovakijos bankroto akto 87 skyriaus 3 dalimi, reikalavimus į nekilnojamąjį turtą tenkina administratorius iš pajamų, gautų iki nurodytos mokėjimo datos likvidavus turtą, kuris yra atitinkamo nekilnojamojo turto dalis. Administratorius yra įsipareigojęs priimti kreditorių reikalavimus į nekilnojamąjį turtą dėl jų patirtų nuostolių, jei jų reikalavimai į nekilnojamąjį turtą nebuvo tinkamai ir laiku patenkinti pagal šią nuostatą, nebent jis gali įrodyti veikęs su tinkamu profesiniu atidumu. 2011 m. rugpjūčio 24 d. Prievidzos skyriuje įvyko socialinio draudimo bendrovės ir NCHZ posėdis. Posėdyje administratorius socialinio draudimo bendrovės atstovams pranešė, kad jis negalėjo patenkinti reikalavimų į nekilnojamąjį turtą, nes jo prioritetas buvo verslo tęsimas, kad jį būtų galima parduoti už geriausią įmanomą kainą.

| (59) | Pagal Slovakijos bankroto akto 47 skyriaus 1 dalį, deklaravus bankrotą, sustabdomi visi teisiniai ir kiti procesai dėl turto, kuriam taikoma bankroto procedūra, ir kuris priklauso bankrutuojančiai šaliai. Bankroto procedūros sustabdymo laikotarpiu nustatytas arba šiame procese nurodytas laikotarpis nesibaigia. |
| --- | --- |

(59)

Pagal Slovakijos bankroto akto 47 skyriaus 1 dalį, deklaravus bankrotą, sustabdomi visi teisiniai ir kiti procesai dėl turto, kuriam taikoma bankroto procedūra, ir kuris priklauso bankrutuojančiai šaliai. Bankroto procedūros sustabdymo laikotarpiu nustatytas arba šiame procese nurodytas laikotarpis nesibaigia.

| (60) | Pagal Slovakijos bankroto akto 47 skyrių socialinio draudimo bendrovė, remdamasi pagal Socialinio draudimo aktą priimtu sprendimu, gali nesiekti, kad jos reikalavimas būtų vykdomas, ir vėliau nesiekti reikalavimo patenkinimo pradėdama priverstinio vykdymo procedūrą (žr. Slovakijos bankroto akto 48 skyrių). Toliau esančioje 2 lentelėje pateikta socialinio draudimo bendrovės 2009 m. rugsėjo mėn. – 2012 m. sausio mėn. laikotarpiu užregistruotų reikalavimų apžvalga. |
| --- | --- |

(60)

Pagal Slovakijos bankroto akto 47 skyrių socialinio draudimo bendrovė, remdamasi pagal Socialinio draudimo aktą priimtu sprendimu, gali nesiekti, kad jos reikalavimas būtų vykdomas, ir vėliau nesiekti reikalavimo patenkinimo pradėdama priverstinio vykdymo procedūrą (žr. Slovakijos bankroto akto 48 skyrių). Toliau esančioje 2 lentelėje pateikta socialinio draudimo bendrovės 2009 m. rugsėjo mėn. – 2012 m. sausio mėn. laikotarpiu užregistruotų reikalavimų apžvalga.

| (61) | Tačiau 2011 m. lapkričio 15 d. socialinės draudimo bendrovės Prievidzos skyrius pateikė skundą Prievidzos rajono valstybės prokurorui dėl asmenų, įgaliotų veikti NCHZ vardu, tvirtindami, kad 2011 m. birželio mėn. – 2011 m. rugsėjo mėn. laikotarpiu jie įvykdė kriminalinį nusikaltimą, nes neišieškojo ir nesumokėjo draudimo įmokų pagal Kriminalinio kodekso akto Nr. 300/2005 (toliau – Kriminalinis kodeksas), su pakeitimais, 277 ir 278 skyrius. 2012 m. vasario 7 d. Prievidzos rajono policijos direktoratas sustabdė baudžiamąjį procesą, nes nebuvo įmanoma nustatyti faktų, leidžiančių patraukti susijusius asmenis baudžiamojon atsakomybėn.

  2 lentelė.


  Socialinio draudimo bendrovės 2009 m. rugsėjo mėn. – 2012 m. sausio mėn. laikotarpiu bankroto procedūroje užregistruoti reikalavimai (tūkst. EUR)
   (13)








  Reikalavimo apibūdinimas | Data, kai reikalavimą užregistravo bankroto administratorius | Suma tūkst. EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| Socialinis draudimas ir pensijų draudimas | 2010 10 11 | (...) |
| Socialinis draudimas ir pensijų draudimas | 2011 6 24 | (...) |
| Socialinis draudimas ir pensijų draudimas | 2011 m. gruodis | (...) |
| Garantijos draudimas | 2010 10 11 | (...) |
| Garantijos draudimas | 2011 6 24 | (...) |
| Garantijos draudimas | 2012 1 18 | (...) |
| Visa reikalavimų suma, užregistruota iki 2012 m. sausio 31 d. | | (...) |

(61)

Tačiau 2011 m. lapkričio 15 d. socialinės draudimo bendrovės Prievidzos skyrius pateikė skundą Prievidzos rajono valstybės prokurorui dėl asmenų, įgaliotų veikti NCHZ vardu, tvirtindami, kad 2011 m. birželio mėn. – 2011 m. rugsėjo mėn. laikotarpiu jie įvykdė kriminalinį nusikaltimą, nes neišieškojo ir nesumokėjo draudimo įmokų pagal Kriminalinio kodekso akto Nr. 300/2005 (toliau – Kriminalinis kodeksas), su pakeitimais, 277 ir 278 skyrius. 2012 m. vasario 7 d. Prievidzos rajono policijos direktoratas sustabdė baudžiamąjį procesą, nes nebuvo įmanoma nustatyti faktų, leidžiančių patraukti susijusius asmenis baudžiamojon atsakomybėn.

2 lentelė.

Socialinio draudimo bendrovės 2009 m. rugsėjo mėn. – 2012 m. sausio mėn. laikotarpiu bankroto procedūroje užregistruoti reikalavimai (tūkst. EUR)
   (13)

Reikalavimo apibūdinimas

Data, kai reikalavimą užregistravo bankroto administratorius

Suma tūkst. EUR

Socialinis draudimas ir pensijų draudimas

2010 10 11

(...)

Socialinis draudimas ir pensijų draudimas

2011 6 24

(...)

Socialinis draudimas ir pensijų draudimas

2011 m. gruodis

(...)

Garantijos draudimas

2010 10 11

(...)

Garantijos draudimas

2011 6 24

(...)

Garantijos draudimas

2012 1 18

(...)

Visa reikalavimų suma, užregistruota iki 2012 m. sausio 31 d.

(...)

NCHZ pardavimas

| (62) | Dėl NCHZ pardavimo Slovakija tvirtino, kad jis buvo įvykdytas atviru, skaidriu ir besąlyginiu būdu, ir kad didžiausią sumą pasiūlęs dalyvis buvo tinkamai atrinktas konkurso būdu. Dėl pardavimo būdo Slovakija tvirtino, kad šis atvejis turėtų būti laikomas specifiniu turtinio sandėrio atveju, kur visas turtas yra perduodamas kartu su susijusiomis teisėmis ir tam tikrais įsiskolinimais. |
| --- | --- |

(62)

Dėl NCHZ pardavimo Slovakija tvirtino, kad jis buvo įvykdytas atviru, skaidriu ir besąlyginiu būdu, ir kad didžiausią sumą pasiūlęs dalyvis buvo tinkamai atrinktas konkurso būdu. Dėl pardavimo būdo Slovakija tvirtino, kad šis atvejis turėtų būti laikomas specifiniu turtinio sandėrio atveju, kur visas turtas yra perduodamas kartu su susijusiomis teisėmis ir tam tikrais įsiskolinimais.

| (63) | Slovakija toliau tvirtino, kad neatrodo, jog šiuo konkrečiu atveju antrajam konkursui taikomos sąlygos galėjo paveikti galimybę gauti didžiausią įmanomą kainą, nes nė vienas iš dviejų konkurso dalyvių, dalyvavusių antrajame konkurse, nesiruošė perimti įsiskolinimų. Be to, galiausiai gauta suma (2,2 mln. EUR) buvo labai panaši į per pirmąjį konkursą, kuris buvo anuliuotas, pasiūlytą kainą (2 mln. EUR). Pirmojo konkurso sąlygose nebuvo numatyti jokie įsipareigojimai. |
| --- | --- |

(63)

Slovakija toliau tvirtino, kad neatrodo, jog šiuo konkrečiu atveju antrajam konkursui taikomos sąlygos galėjo paveikti galimybę gauti didžiausią įmanomą kainą, nes nė vienas iš dviejų konkurso dalyvių, dalyvavusių antrajame konkurse, nesiruošė perimti įsiskolinimų. Be to, galiausiai gauta suma (2,2 mln. EUR) buvo labai panaši į per pirmąjį konkursą, kuris buvo anuliuotas, pasiūlytą kainą (2 mln. EUR). Pirmojo konkurso sąlygose nebuvo numatyti jokie įsipareigojimai.

| (64) | Atsižvelgiant į tai, kad NCHZ, Slovakijos požiūriu, buvo parduota pakankamai atvirame, skaidriame, ir besąlyginiame konkurse, už NCHZ turtą buvo gauta rinkos kaina. Slovakijos požiūriu, tarp NCHZ, „Via Chem Slovakia“ (dabar „Fortischem“) nėra jokio ekonominio tęstinumo ryšio. Slovakija tvirtino, kad, vykdant sandorį tarp „Via Chem Slovakia“ ir „Fortischem“, buvo perduota mažiau kaip 60 % verslo, visų pirma todėl, kad į pardavimą nebuvo įtrauktas nekilnojamasis turtas. Galiausiai, Slovakija tvirtino, kad Komisija neturi jokių įrodymų, jog NCHZ buvo parduota kaip veikianti bendrovė, siekiant išvengti valstybės pagalbos grąžinimo. |
| --- | --- |

(64)

Atsižvelgiant į tai, kad NCHZ, Slovakijos požiūriu, buvo parduota pakankamai atvirame, skaidriame, ir besąlyginiame konkurse, už NCHZ turtą buvo gauta rinkos kaina. Slovakijos požiūriu, tarp NCHZ, „Via Chem Slovakia“ (dabar „Fortischem“) nėra jokio ekonominio tęstinumo ryšio. Slovakija tvirtino, kad, vykdant sandorį tarp „Via Chem Slovakia“ ir „Fortischem“, buvo perduota mažiau kaip 60 % verslo, visų pirma todėl, kad į pardavimą nebuvo įtrauktas nekilnojamasis turtas. Galiausiai, Slovakija tvirtino, kad Komisija neturi jokių įrodymų, jog NCHZ buvo parduota kaip veikianti bendrovė, siekiant išvengti valstybės pagalbos grąžinimo.

| (65) | Slovakija patvirtino, kad visi nepiniginiai įsipareigojimai dėl sutarčių su darbuotojais taip pat buvo perduoti naujam pirkėjui – „Via Chem Slovakia“. Slovakija taip pat paaiškino, kad nebuvo parengta jokia vertinimo ataskaita, įvertinanti visą turtą arba NCHZ, kaip veikiančią bendrovę. Be to, Slovakija patvirtino, kad visi įsiskolinimai valstybei, susidarę vykdant bankroto procedūrą, buvo palikti bendrovei NCHZ, ir bus apmokėti iš pajamų, pardavus įmonę. |
| --- | --- |

(65)

Slovakija patvirtino, kad visi nepiniginiai įsipareigojimai dėl sutarčių su darbuotojais taip pat buvo perduoti naujam pirkėjui – „Via Chem Slovakia“. Slovakija taip pat paaiškino, kad nebuvo parengta jokia vertinimo ataskaita, įvertinanti visą turtą arba NCHZ, kaip veikiančią bendrovę. Be to, Slovakija patvirtino, kad visi įsiskolinimai valstybei, susidarę vykdant bankroto procedūrą, buvo palikti bendrovei NCHZ, ir bus apmokėti iš pajamų, pardavus įmonę.

5.   PRIEMONĖS VERTINIMAS

5.1.   Valstybės pagalbos buvimas

| (66) | Remiantis SESV 107 straipsnio 1 dalimi, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(66)

Remiantis SESV 107 straipsnio 1 dalimi, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (67) | Kad būtų galima padaryti išvadą, ar buvo suteikta valstybės pagalba, turi būti įvertinta, ar šiuo atveju yra tenkinami visi SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatyti kriterijai (t. y. valstybės išteklių perdavimas, priskirtinumas valstybei, atrankinis pranašumas, galimas konkurencijos iškraipymas ir poveikis ES vidaus prekybai). Tai turėtų būti įvertinta, visų pirma socialinio draudimo įmokų ir kitų įsiskolinimų valstybei nemokėjimo tęsiant bankrutavusios NCHZ veiklą atžvilgiu: i) taikant aktą po to, kai Vyriausybė priėmė sprendimą, kuriuo NCHZ paskelbta strategine bendrove, pagal akto 5.2 punktą ir ii punktą, tęsianti veiklą, remiantis kreditorių komiteto sprendimu, ir pritarus viešojo sektoriaus kreditoriams (žr. 5.3 punktą). |
| --- | --- |

(67)

Kad būtų galima padaryti išvadą, ar buvo suteikta valstybės pagalba, turi būti įvertinta, ar šiuo atveju yra tenkinami visi SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatyti kriterijai (t. y. valstybės išteklių perdavimas, priskirtinumas valstybei, atrankinis pranašumas, galimas konkurencijos iškraipymas ir poveikis ES vidaus prekybai). Tai turėtų būti įvertinta, visų pirma socialinio draudimo įmokų ir kitų įsiskolinimų valstybei nemokėjimo tęsiant bankrutavusios NCHZ veiklą atžvilgiu: i) taikant aktą po to, kai Vyriausybė priėmė sprendimą, kuriuo NCHZ paskelbta strategine bendrove, pagal akto 5.2 punktą ir ii punktą, tęsianti veiklą, remiantis kreditorių komiteto sprendimu, ir pritarus viešojo sektoriaus kreditoriams (žr. 5.3 punktą).

| (68) | Vertinimas turės būti atliktas, turint omenyje, kad, atsižvelgiant į NCHZ sunkumus jai ruošiantis paskelbti bankrotą, valstybė, paskelbdama NCHZ strategine bendrove, realiai rizikavo, kad NCHZ bendrovės įsiskolinimas viešajam sektoriui susikaups ir kad ji tų įsiskolinimų negalės sumokėti. Buvo didelė rizika, kad NCHZ tęsiama veikla vykstant bankroto procedūrai neduos pakankamai pajamų, kad būtų galima padengti visas veiklos sąnaudas, įskaitant socialinio draudimo įnašus ir kitas valstybės gautinas sumas, ir kad didėjantis įsiskolinimas valstybei nebus sumokėtas laiku. Kadangi 2010 m. šis scenarijus iš tikrųjų išsipildė, rizika, kad nesumokėti įsiskolinimai valstybei toliau didės, tapo dar realesnė 2011 m. pradžioje, kai, aktui nustojus galioti, kreditorių komitetas nusprendė tęsti NCHZ veiklą. Iš tikrųjų, administratorius konkrečiai tuo klausimu įspėjo NCHZ kreditorius. |
| --- | --- |

(68)

Vertinimas turės būti atliktas, turint omenyje, kad, atsižvelgiant į NCHZ sunkumus jai ruošiantis paskelbti bankrotą, valstybė, paskelbdama NCHZ strategine bendrove, realiai rizikavo, kad NCHZ bendrovės įsiskolinimas viešajam sektoriui susikaups ir kad ji tų įsiskolinimų negalės sumokėti. Buvo didelė rizika, kad NCHZ tęsiama veikla vykstant bankroto procedūrai neduos pakankamai pajamų, kad būtų galima padengti visas veiklos sąnaudas, įskaitant socialinio draudimo įnašus ir kitas valstybės gautinas sumas, ir kad didėjantis įsiskolinimas valstybei nebus sumokėtas laiku. Kadangi 2010 m. šis scenarijus iš tikrųjų išsipildė, rizika, kad nesumokėti įsiskolinimai valstybei toliau didės, tapo dar realesnė 2011 m. pradžioje, kai, aktui nustojus galioti, kreditorių komitetas nusprendė tęsti NCHZ veiklą. Iš tikrųjų, administratorius konkrečiai tuo klausimu įspėjo NCHZ kreditorius.

| (69) | Tęsiant bankrutavusios bendrovės veiklą, skola valstybei augo. Nesumokėtos skolos suma, kuri susikaupė vykstant bankroto procedūrai, (2009–2012 m.) sudaro iš viso daugiau kaip 13,3 mln. EUR. |
| --- | --- |

(69)

Tęsiant bankrutavusios bendrovės veiklą, skola valstybei augo. Nesumokėtos skolos suma, kuri susikaupė vykstant bankroto procedūrai, (2009–2012 m.) sudaro iš viso daugiau kaip 13,3 mln. EUR.

| (70) | Reikėtų taip pat atkreipti dėmesį į tai, kad nepanašu, jog susikaupusį įsiskolinimą valstybei būtų galima visiškai padengti pajamomis, gautomis pardavus NCHZ įmonę, (2,2 mln. EUR pardavimo kaina ir [...] kapitalo grąža [...]). Iš tikrųjų, iki šiol iš pajamų, pardavus turtą, buvo patenkinti maždaug 4,0 mln. EUR vertės viešojo sektoriaus įstaigų reikalavimų. |
| --- | --- |

(70)

Reikėtų taip pat atkreipti dėmesį į tai, kad nepanašu, jog susikaupusį įsiskolinimą valstybei būtų galima visiškai padengti pajamomis, gautomis pardavus NCHZ įmonę, (2,2 mln. EUR pardavimo kaina ir [...] kapitalo grąža [...]). Iš tikrųjų, iki šiol iš pajamų, pardavus turtą, buvo patenkinti maždaug 4,0 mln. EUR vertės viešojo sektoriaus įstaigų reikalavimų.

5.2.   Akto taikymas NCHZ

| (71) | 13 mėnesių (nuo akto įsigaliojimo 2009 m. gruodžio 1 d. iki jo galiojimo pabaigos 2010 m. gruodžio 31 d.) bendrovės NCHZ veikla buvo tęsiama remiantis aktu, nepaisant to fakto, kad veiklos tęsimo sąnaudos buvo sistemingai didesnės nei iš jos gaunamos pajamos, dėl ko skola vis didėjo. |
| --- | --- |

(71)

13 mėnesių (nuo akto įsigaliojimo 2009 m. gruodžio 1 d. iki jo galiojimo pabaigos 2010 m. gruodžio 31 d.) bendrovės NCHZ veikla buvo tęsiama remiantis aktu, nepaisant to fakto, kad veiklos tęsimo sąnaudos buvo sistemingai didesnės nei iš jos gaunamos pajamos, dėl ko skola vis didėjo.

| (72) | Pagal akto 5 skyriaus a punktą bankroto administratorius buvo įpareigotas užtikrinti bendrovės, kurią Vyriausybė paskelbė esant strategiškai svarbia, veiklą. Atsakydamas į informacijos prašymą, administratorius teigė, kad bankrutavusios bendrovės veiklos tęsimas buvo būtina jo tiesioginio įsipareigojimo pagal aktą vykdymo pasekmė. Taigi, NCHZ galėjo tęsti veiklą ir išlaikyti savo verslo santykius, nepaisant to, kad ji buvo tokioje padėtyje, kurioje administratorius būtų buvęs įpareigotas įvertinti veiklos nutraukimo ir verslo likvidavimo galimybę (nes bendrovė nesugebėjo sumokėti visų savo skolų). |
| --- | --- |

(72)

Pagal akto 5 skyriaus a punktą bankroto administratorius buvo įpareigotas užtikrinti bendrovės, kurią Vyriausybė paskelbė esant strategiškai svarbia, veiklą. Atsakydamas į informacijos prašymą, administratorius teigė, kad bankrutavusios bendrovės veiklos tęsimas buvo būtina jo tiesioginio įsipareigojimo pagal aktą vykdymo pasekmė. Taigi, NCHZ galėjo tęsti veiklą ir išlaikyti savo verslo santykius, nepaisant to, kad ji buvo tokioje padėtyje, kurioje administratorius būtų buvęs įpareigotas įvertinti veiklos nutraukimo ir verslo likvidavimo galimybę (nes bendrovė nesugebėjo sumokėti visų savo skolų).

5.2.1.   Valstybės išteklių perdavimas ir priskyrimas

| (73) | Kaip nurodyta pirmiau, Slovakija priėmė aktą ir juo remdamasi paskelbė, kad NCHZ yra strateginė bendrovė. Todėl administratorius taikomo akto buvo įpareigotas tęsti NCHZ veiklą, vykstant jos bankroto procedūrai. |
| --- | --- |

(73)

Kaip nurodyta pirmiau, Slovakija priėmė aktą ir juo remdamasi paskelbė, kad NCHZ yra strateginė bendrovė. Todėl administratorius taikomo akto buvo įpareigotas tęsti NCHZ veiklą, vykstant jos bankroto procedūrai.

| (74) | Remiantis minėta informacija, bendrovės veikla buvo palaikoma, nepaisant aiškios rizikos (kuri iš tikrųjų pasitvirtino), kad pajamų nepakaks nei vykstant bankroto procedūrai turėtoms verslo veiklos sąnaudoms, nei socialinio draudimo įnašams ar kitiems įsiskolinimams valstybei padengti. |
| --- | --- |

(74)

Remiantis minėta informacija, bendrovės veikla buvo palaikoma, nepaisant aiškios rizikos (kuri iš tikrųjų pasitvirtino), kad pajamų nepakaks nei vykstant bankroto procedūrai turėtoms verslo veiklos sąnaudoms, nei socialinio draudimo įnašams ar kitiems įsiskolinimams valstybei padengti.

| (75) | Atitinkamai, valstybė galėjo išvengti šios numatomos rizikos, kad susikaups jai nesumokėti įsiskolinimai, pasinaudodama savo veiksmų laisve pagal aktą ir nesuteikdama NCHZ strateginės bendrovės statuso, dėl kurio administratorius buvo įpareigotas tęsti NCHZ veiklą, vykstant bankroto procedūrai. |
| --- | --- |

(75)

Atitinkamai, valstybė galėjo išvengti šios numatomos rizikos, kad susikaups jai nesumokėti įsiskolinimai, pasinaudodama savo veiksmų laisve pagal aktą ir nesuteikdama NCHZ strateginės bendrovės statuso, dėl kurio administratorius buvo įpareigotas tęsti NCHZ veiklą, vykstant bankroto procedūrai.

| (76) | Be to, dėl to, kad pritaikius aktą, NCHZ veikla buvo tęsiama ir susikaupė papildomi įsiskolinimai, esamiems viešojo sektoriaus kreditoriams tapo sunkiau siekti, kad būtų patenkinti jų reikalavimai. |
| --- | --- |

(76)

Be to, dėl to, kad pritaikius aktą, NCHZ veikla buvo tęsiama ir susikaupė papildomi įsiskolinimai, esamiems viešojo sektoriaus kreditoriams tapo sunkiau siekti, kad būtų patenkinti jų reikalavimai.

| (77) | Todėl Komisija daro išvadą, kad NCHZ paskelbimo strategine bendrove pasekmė buvo valstybės išteklių perdavimas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Šis perdavimas įvyko negautų pajamų iš socialinio draudimo įnašų ir bendrovės NCHZ neįvykdytų kitų valstybės reikalavimų forma akto taikymo laikotarpiu. Komisija taip pat pažymi, kad sprendimą paskelbti NCHZ strategine bendrove priėmė Vyriausybė, ir todėl jis yra aiškiai priskiriamas Slovakijos valstybei. |
| --- | --- |

(77)

Todėl Komisija daro išvadą, kad NCHZ paskelbimo strategine bendrove pasekmė buvo valstybės išteklių perdavimas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Šis perdavimas įvyko negautų pajamų iš socialinio draudimo įnašų ir bendrovės NCHZ neįvykdytų kitų valstybės reikalavimų forma akto taikymo laikotarpiu. Komisija taip pat pažymi, kad sprendimą paskelbti NCHZ strategine bendrove priėmė Vyriausybė, ir todėl jis yra aiškiai priskiriamas Slovakijos valstybei.

5.2.2.   Ekonominis pranašumas

| (78) | Pritaikius aktą bendrovei NCHZ, ji įgijo ekonominį pranašumą, nes aktas apsaugojo bendrovę nuo įprastos bankroto procedūros pagal įprastus bankroto teisės aktus. Beveik 13 mėnesių NCHZ tęsė veiklą išskirtinai tik taikydama aktą. Bankroto administratorius turėjo užtikrinti įmonės veiklą, nepaisant to, kad jos pajamos nepadengė nei visų jos veiklos sąnaudų, nei mokesčių ar socialinio draudimo įnašų. Taigi, dėl taikomo akto administratorius ir kreditoriai negalėjo savo nuožiūra nuspręsti, ar bendrovės veiklos tęsimas buvo ekonomiškai naudingas. |
| --- | --- |

(78)

Pritaikius aktą bendrovei NCHZ, ji įgijo ekonominį pranašumą, nes aktas apsaugojo bendrovę nuo įprastos bankroto procedūros pagal įprastus bankroto teisės aktus. Beveik 13 mėnesių NCHZ tęsė veiklą išskirtinai tik taikydama aktą. Bankroto administratorius turėjo užtikrinti įmonės veiklą, nepaisant to, kad jos pajamos nepadengė nei visų jos veiklos sąnaudų, nei mokesčių ar socialinio draudimo įnašų. Taigi, dėl taikomo akto administratorius ir kreditoriai negalėjo savo nuožiūra nuspręsti, ar bendrovės veiklos tęsimas buvo ekonomiškai naudingas.

| (79) | Dėl to, kad tęsiama veikla buvo nuostolinga, vykstant bankroto procedūrai NCHZ nesugebėjo padengti visų savo įsiskolinimų, įskaitant socialinio draudimo ir sveikatos draudimo įnašų už savo darbuotojus bei kitų įsiskolinimų įvairioms valstybės įstaigoms. |
| --- | --- |

(79)

Dėl to, kad tęsiama veikla buvo nuostolinga, vykstant bankroto procedūrai NCHZ nesugebėjo padengti visų savo įsiskolinimų, įskaitant socialinio draudimo ir sveikatos draudimo įnašų už savo darbuotojus bei kitų įsiskolinimų įvairioms valstybės įstaigoms.

| (80) | Dėl NCHZ taikomo teisės akto administratorius turėjo: i) užtikrinti NCHZ veiklą, ir ii) užkirsti kelią nepagrįstam visuotiniam darbuotojų atleidimui. Tuo remdamasis, administratorius teigė, kad pagal taikomą aktą jis buvo įpareigotas tęsti visapusišką NCHZ veiklą be galimybės nagrinėti alternatyvas ir pasirinkti tą, kuri būtų palankiausia bankrutuojančios bendrovės kreditoriams. |
| --- | --- |

(80)

Dėl NCHZ taikomo teisės akto administratorius turėjo: i) užtikrinti NCHZ veiklą, ir ii) užkirsti kelią nepagrįstam visuotiniam darbuotojų atleidimui. Tuo remdamasis, administratorius teigė, kad pagal taikomą aktą jis buvo įpareigotas tęsti visapusišką NCHZ veiklą be galimybės nagrinėti alternatyvas ir pasirinkti tą, kuri būtų palankiausia bankrutuojančios bendrovės kreditoriams.

| (81) | Tol, kol aktas galiojo, negalėjo būti organizuojamas joks posėdis dėl NCHZ ekonominės ateities, ir nebuvo galima atlikti tyrimo, kuriuo būtų vertinama, ar tame etape NCHZ veiklos tęsimas buvo naudingas kreditoriams. Tik baigiantis akto galiojimui administratorius užsakė išsamią ekonominę analizę ir sušaukė bendrovės kreditorių posėdį, siekiant nuspręsti, ar reikėtų tęsti NCHZ veiklą. |
| --- | --- |

(81)

Tol, kol aktas galiojo, negalėjo būti organizuojamas joks posėdis dėl NCHZ ekonominės ateities, ir nebuvo galima atlikti tyrimo, kuriuo būtų vertinama, ar tame etape NCHZ veiklos tęsimas buvo naudingas kreditoriams. Tik baigiantis akto galiojimui administratorius užsakė išsamią ekonominę analizę ir sušaukė bendrovės kreditorių posėdį, siekiant nuspręsti, ar reikėtų tęsti NCHZ veiklą.

| (82) | Be to, aktas buvo taikomas bendrovei NCHZ remiantis ne argumentais, į kuriuos būtų atsižvelgę bendrovės kreditoriai, bet kitais viešosios politikos argumentais. 2009 m. gruodžio 2 d. Vyriausybės sprendimo, kuriuo NCHZ skelbiama strategine bendrove pagal aktą, aiškinamajame memorandume minima rizika, kad uždarius NCHZ bendrovę tiesiogiai joje būtų prarasta 1 700 darbo vietų ir papildomai 5 000 darbo vietų NCHZ tiekėjų bendrovėse. Jame taip pat teigiama, kad NCHZ gamybos nutraukimas turėtų neigiamą poveikį visos Slovakijos chemijos pramonės veiklos rezultatams ir konkurencingumui, ir dėl to reikšmingai pablogėtų visos Slovakijos ekonomikos padėtis. Taigi, remiantis rinkos ekonomikos kreditoriaus principu, akivaizdu, kad Vyriausybės akto taikymas NCHZ bendrovei nebuvo pateisinamas. Slovakija toliau tvirtina, kad nors pirmuoju laikotarpiu nei kreditorius, nei teismas sprendimo nepriėmė, panašu, kad kreditoriai būtų nusprendę tęsti NCHZ veiklą net jei aktas nebūtų buvęs taikomas. Slovakija daro nuorodą į 2009 m. spalio 26 d. preliminarią analizę ir administratoriaus 2009 m. spalio mėn. viešus pareiškimus (t. y. iki akto įsigaliojimo), nurodydama, kad NCHZ veiklos tęsimas jam buvo tinkamesnis variantas. |
| --- | --- |

(82)

Be to, aktas buvo taikomas bendrovei NCHZ remiantis ne argumentais, į kuriuos būtų atsižvelgę bendrovės kreditoriai, bet kitais viešosios politikos argumentais. 2009 m. gruodžio 2 d. Vyriausybės sprendimo, kuriuo NCHZ skelbiama strategine bendrove pagal aktą, aiškinamajame memorandume minima rizika, kad uždarius NCHZ bendrovę tiesiogiai joje būtų prarasta 1 700 darbo vietų ir papildomai 5 000 darbo vietų NCHZ tiekėjų bendrovėse. Jame taip pat teigiama, kad NCHZ gamybos nutraukimas turėtų neigiamą poveikį visos Slovakijos chemijos pramonės veiklos rezultatams ir konkurencingumui, ir dėl to reikšmingai pablogėtų visos Slovakijos ekonomikos padėtis. Taigi, remiantis rinkos ekonomikos kreditoriaus principu, akivaizdu, kad Vyriausybės akto taikymas NCHZ bendrovei nebuvo pateisinamas. Slovakija toliau tvirtina, kad nors pirmuoju laikotarpiu nei kreditorius, nei teismas sprendimo nepriėmė, panašu, kad kreditoriai būtų nusprendę tęsti NCHZ veiklą net jei aktas nebūtų buvęs taikomas. Slovakija daro nuorodą į 2009 m. spalio 26 d. preliminarią analizę ir administratoriaus 2009 m. spalio mėn. viešus pareiškimus (t. y. iki akto įsigaliojimo), nurodydama, kad NCHZ veiklos tęsimas jam buvo tinkamesnis variantas.

| (83) | Tačiau administratoriaus preliminari analizė yra gana paviršutiniška, joje nėra alternatyvių variantų (turto pardavimo arba bendrovės likvidavimo) analizės, ir todėl ji negali būti laikoma tvirtu pagrindu, kuriuo kreditoriai būtų rėmęsi nuspręsdami, ar verta tęsti NCHZ veiklą. Be to, 2009 m. gruodį teismas pakeitė pirminį NCHZ administratorių nauju administratoriumi, kuris, remdamasis išsamesniu vertinimu, galėjo padaryti kitokią išvadą. Tačiau įsigaliojus aktui klausimas nebuvo toliau nagrinėjamas, ir todėl nei kreditoriams, nei teismui nebuvo suteikta galimybė aptarti šį klausimą ir priimti sprendimą, atsižvelgiant į savo ekonominį interesą. |
| --- | --- |

(83)

Tačiau administratoriaus preliminari analizė yra gana paviršutiniška, joje nėra alternatyvių variantų (turto pardavimo arba bendrovės likvidavimo) analizės, ir todėl ji negali būti laikoma tvirtu pagrindu, kuriuo kreditoriai būtų rėmęsi nuspręsdami, ar verta tęsti NCHZ veiklą. Be to, 2009 m. gruodį teismas pakeitė pirminį NCHZ administratorių nauju administratoriumi, kuris, remdamasis išsamesniu vertinimu, galėjo padaryti kitokią išvadą. Tačiau įsigaliojus aktui klausimas nebuvo toliau nagrinėjamas, ir todėl nei kreditoriams, nei teismui nebuvo suteikta galimybė aptarti šį klausimą ir priimti sprendimą, atsižvelgiant į savo ekonominį interesą.

| (84) | Nors kreditoriai ir teismas nusprendė tęsti NCHZ veiklą pasibaigus akto galiojimui, šis sprendimas buvo priimtas esant kitai ekonominei padėčiai, ir buvo pagrįstas žymiai sudėtingesniu ir pagrįstu ekonominiu vertinimu, parengtu 2010 m. gruodį, atsižvelgiant į akto galiojimo pabaigą. Toje analizėje pirmiausiai reikėjo atsižvelgti į tai, kad, pasibaigus pirmajam laikotarpiui, NCHZ turėjo 16 mln. EUR nesumokėtų įsiskolinimų (valstybiniam ir privačiam sektoriui) iš savo ankstesnės tęsiamos veiklos, ir jiems, palyginti su bet kokiais kitais įsiskolinimais iki bankroto, buvo teikiama pirmenybė. Todėl kreditorių padėtis buvo ne tokia pati, kaip bankroto procedūros pradžioje, kai didelės dalies tų įsiskolinimų dar nebuvo. |
| --- | --- |

(84)

Nors kreditoriai ir teismas nusprendė tęsti NCHZ veiklą pasibaigus akto galiojimui, šis sprendimas buvo priimtas esant kitai ekonominei padėčiai, ir buvo pagrįstas žymiai sudėtingesniu ir pagrįstu ekonominiu vertinimu, parengtu 2010 m. gruodį, atsižvelgiant į akto galiojimo pabaigą. Toje analizėje pirmiausiai reikėjo atsižvelgti į tai, kad, pasibaigus pirmajam laikotarpiui, NCHZ turėjo 16 mln. EUR nesumokėtų įsiskolinimų (valstybiniam ir privačiam sektoriui) iš savo ankstesnės tęsiamos veiklos, ir jiems, palyginti su bet kokiais kitais įsiskolinimais iki bankroto, buvo teikiama pirmenybė. Todėl kreditorių padėtis buvo ne tokia pati, kaip bankroto procedūros pradžioje, kai didelės dalies tų įsiskolinimų dar nebuvo.

| (85) | Be to, pritaikius aktą bendrovei NCHZ, iš karto neliko netikrumo, būdingo sprendimų priėmimui pagal įprastus bankroto įstatymus, o tai garantavo, kad NCHZ pilnai veiks bent iki akto galiojimo pabaigos – 2010 m. Tai buvo tvirtas ženklas bendrovės tiekėjams ir klientams, kurie gavo užtikrinimą, kad galės prekiauti su NCHZ, nes ji, remiantis aktu jai suteiktu strateginės bendrovės statusu, išliks visiškai veikianti. Kadangi chemijos sektoriuje tiekimo saugumas yra svarbus aspektas klientams, NCHZ taikomas aktas suteikė jai didelį pranašumą, palyginti su įprasta bankroto procedūra. NCHZ klientai gavo žymiai didesnį užtikrinimą, kad, nepaisant tolesnių nuostolių ir jos kreditorių požiūrio ar interesų, ji toliau vykdys veiklą bent jau iki akto galiojimo pabaigos. Taigi, NCHZ bendrovei buvo taikoma privilegijuota tvarka, palyginti su panašioje padėtyje atsidūrusiais konkurentais. |
| --- | --- |

(85)

Be to, pritaikius aktą bendrovei NCHZ, iš karto neliko netikrumo, būdingo sprendimų priėmimui pagal įprastus bankroto įstatymus, o tai garantavo, kad NCHZ pilnai veiks bent iki akto galiojimo pabaigos – 2010 m. Tai buvo tvirtas ženklas bendrovės tiekėjams ir klientams, kurie gavo užtikrinimą, kad galės prekiauti su NCHZ, nes ji, remiantis aktu jai suteiktu strateginės bendrovės statusu, išliks visiškai veikianti. Kadangi chemijos sektoriuje tiekimo saugumas yra svarbus aspektas klientams, NCHZ taikomas aktas suteikė jai didelį pranašumą, palyginti su įprasta bankroto procedūra. NCHZ klientai gavo žymiai didesnį užtikrinimą, kad, nepaisant tolesnių nuostolių ir jos kreditorių požiūrio ar interesų, ji toliau vykdys veiklą bent jau iki akto galiojimo pabaigos. Taigi, NCHZ bendrovei buvo taikoma privilegijuota tvarka, palyginti su panašioje padėtyje atsidūrusiais konkurentais.

| (86) | Rizika, kad bankroto atveju klientai pasirinks kitus tiekėjus, nėra tik hipotetinė. Iš tikrųjų, kaip rodo po akto įsigaliojimo administratoriaus parengta analizė, net kai taikomu aktu bendrovė buvo apsaugota, 2009 ir 2010 m. ji neteko kai kurių savo klientų. Jei aktas nebūtų buvęs taikytas, rizika, kad pardavimai dar labiau sumažės dėl bankroto procedūrų sukelto netikrumo, būtų buvusi žymiai didesnė. Tai taip pat būtų padidinę riziką, kad kreditoriai laikys, kad tęsti NCHZ veiklą yra ekonomiškai nebenaudinga. |
| --- | --- |

(86)

Rizika, kad bankroto atveju klientai pasirinks kitus tiekėjus, nėra tik hipotetinė. Iš tikrųjų, kaip rodo po akto įsigaliojimo administratoriaus parengta analizė, net kai taikomu aktu bendrovė buvo apsaugota, 2009 ir 2010 m. ji neteko kai kurių savo klientų. Jei aktas nebūtų buvęs taikytas, rizika, kad pardavimai dar labiau sumažės dėl bankroto procedūrų sukelto netikrumo, būtų buvusi žymiai didesnė. Tai taip pat būtų padidinę riziką, kad kreditoriai laikys, kad tęsti NCHZ veiklą yra ekonomiškai nebenaudinga.

| (87) | Slovakija taip pat pateikė hipotetinę administratoriaus analizę, atlikta remiantis antrojo etapo analizei taikyta metodika, kuri rodo, kad, jeigu būtų buvę nuspręsta likviduoti bendrovę pirmojo laikotarpio pradžioje, analizės rezultatas nebūtų buvęs kitoks, nei antrojo laikotarpio analizės rezultatas. Nepaisant to, kad dabartiniai įsiskolinimai yra mažesni ir sudaro iš viso 8,5 mln. EUR, iš likvidavimo gautos pajamos nebūtų buvusios didesnės nei sąnaudos ir dabartiniai įsipareigojimai. Tačiau ši analizė yra labai glausta ir hipotetinė, ir administratorius ją parengė tik pasibaigus galioti aktui (14) – ji buvo parengta ir pateikta tik 2014 m. kovo mėn. |
| --- | --- |

(87)

Slovakija taip pat pateikė hipotetinę administratoriaus analizę, atlikta remiantis antrojo etapo analizei taikyta metodika, kuri rodo, kad, jeigu būtų buvę nuspręsta likviduoti bendrovę pirmojo laikotarpio pradžioje, analizės rezultatas nebūtų buvęs kitoks, nei antrojo laikotarpio analizės rezultatas. Nepaisant to, kad dabartiniai įsiskolinimai yra mažesni ir sudaro iš viso 8,5 mln. EUR, iš likvidavimo gautos pajamos nebūtų buvusios didesnės nei sąnaudos ir dabartiniai įsipareigojimai. Tačiau ši analizė yra labai glausta ir hipotetinė, ir administratorius ją parengė tik pasibaigus galioti aktui (14) – ji buvo parengta ir pateikta tik 2014 m. kovo mėn.

| (88) | Slovakija neįrodė, kad NCHZ veiklos tęsimui būtų buvę iš tikrųjų pritarta bankroto laikotarpio pradžioje, remiantis tinkama išsamia analize ir visų akcininkų diskusijomis, net jei aktas nebūtų buvęs taikytas NCHZ. Iš tikrųjų, jei aktas nebūtų buvęs taikytas NCHZ, ji būtų susidūrusi su papildomomis negatyviomis pasekmėmis (pavyzdžiui, klientai pereitų prie saugesnių tiekėjų), o tai reikšmingai padidintų riziką, kad kreditoriai pasirinks nutraukti veiklą tame etape. |
| --- | --- |

(88)

Slovakija neįrodė, kad NCHZ veiklos tęsimui būtų buvę iš tikrųjų pritarta bankroto laikotarpio pradžioje, remiantis tinkama išsamia analize ir visų akcininkų diskusijomis, net jei aktas nebūtų buvęs taikytas NCHZ. Iš tikrųjų, jei aktas nebūtų buvęs taikytas NCHZ, ji būtų susidūrusi su papildomomis negatyviomis pasekmėmis (pavyzdžiui, klientai pereitų prie saugesnių tiekėjų), o tai reikšmingai padidintų riziką, kad kreditoriai pasirinks nutraukti veiklą tame etape.

| (89) | Pritaikius aktą bendrovei NCHZ, ji įgijo ekonominį pranašumą, nes aktas apsaugojo ją nuo įprastos bankroto procedūros pagal įprastus bankroto teisės aktus. Juo buvo atimta galimybė administratoriui, kreditoriams ir teismui nutraukti NCHZ veiklą arba reikšmingai sumažinti darbuotojų skaičių žr. 27 konstatuojamąją dalį) bankroto procedūros pradžioje arba vėliau (pavyzdžiui, 2010 m.), atsižvelgiant į NCHZ ekonominę padėtį. Jis taip pat suteikė užtikrinimą NCHZ ir trečiosioms šalims (konkrečiai klientams ir tiekėjams), kad veikla bus tęsiama, kas pagal įprastus bankroto įstatymus nėra niekad garantuojama. |
| --- | --- |

(89)

Pritaikius aktą bendrovei NCHZ, ji įgijo ekonominį pranašumą, nes aktas apsaugojo ją nuo įprastos bankroto procedūros pagal įprastus bankroto teisės aktus. Juo buvo atimta galimybė administratoriui, kreditoriams ir teismui nutraukti NCHZ veiklą arba reikšmingai sumažinti darbuotojų skaičių žr. 27 konstatuojamąją dalį) bankroto procedūros pradžioje arba vėliau (pavyzdžiui, 2010 m.), atsižvelgiant į NCHZ ekonominę padėtį. Jis taip pat suteikė užtikrinimą NCHZ ir trečiosioms šalims (konkrečiai klientams ir tiekėjams), kad veikla bus tęsiama, kas pagal įprastus bankroto įstatymus nėra niekad garantuojama.

| (90) | Atsižvelgdama į tai, kas paminėta, Komisija laikosi požiūrio, kad NCHZ taikomu aktu jai buvo suteiktas nederamas ekonominis pranašumas. |
| --- | --- |

(90)

Atsižvelgdama į tai, kas paminėta, Komisija laikosi požiūrio, kad NCHZ taikomu aktu jai buvo suteiktas nederamas ekonominis pranašumas.

5.2.3.   Priemonės atrankumas

| (91) | Sprendimas taikyti aktą NCHZ ir taip garantuoti jos veiklos tęsimą yra konkrečiai NCHZ bendrovei Vyriausybės priimta individuali priemonė, todėl iš esmės ji yra atrankinė. |
| --- | --- |

(91)

Sprendimas taikyti aktą NCHZ ir taip garantuoti jos veiklos tęsimą yra konkrečiai NCHZ bendrovei Vyriausybės priimta individuali priemonė, todėl iš esmės ji yra atrankinė.

| (92) | Slovakijos valdžios institucijos tvirtina, kad aktas buvo bendra priemonė, taikytina visoms bendrovėms, atitinkančioms jame nustatytus kriterijus. Neatsižvelgdama į tą faktą, kad susijusi priemonė yra ne pats aktas, bet jo taikymas Vyriausybės sprendimu bendrovei NCHZ, Komisija pažymi, kad, remiantis nustatyta ES teismų precendentų teise, tai, kad aktas buvo bendroji priemonė, neatmeta galimybės, kad juo buvo suteiktas atrankinis pranašumas konkrečiai įstaigai. |
| --- | --- |

(92)

Slovakijos valdžios institucijos tvirtina, kad aktas buvo bendra priemonė, taikytina visoms bendrovėms, atitinkančioms jame nustatytus kriterijus. Neatsižvelgdama į tą faktą, kad susijusi priemonė yra ne pats aktas, bet jo taikymas Vyriausybės sprendimu bendrovei NCHZ, Komisija pažymi, kad, remiantis nustatyta ES teismų precendentų teise, tai, kad aktas buvo bendroji priemonė, neatmeta galimybės, kad juo buvo suteiktas atrankinis pranašumas konkrečiai įstaigai.

| (93) | Pirma, nors aktas buvo bendra teisinė priemonė, bylos aplinkybės rodo, kad iš tikrųjų jis buvo skirtas konkrečiai NCHZ (kai kuriuose spaudos straipsniuose šis aktas buvo vadinamas „lex NCHZ“). Aktas buvo priimtas praėjus mėnesiui po paskelbto bendrovės bankroto ir NCHZ buvo vienintelė bendrovė, kuriai šis aktas buvo taikomas. |
| --- | --- |

(93)

Pirma, nors aktas buvo bendra teisinė priemonė, bylos aplinkybės rodo, kad iš tikrųjų jis buvo skirtas konkrečiai NCHZ (kai kuriuose spaudos straipsniuose šis aktas buvo vadinamas „lex NCHZ“). Aktas buvo priimtas praėjus mėnesiui po paskelbto bendrovės bankroto ir NCHZ buvo vienintelė bendrovė, kuriai šis aktas buvo taikomas.

| (94) | Antra, kad aktą būtų galima taikyti konkrečiai bendrovei, reikėjo Vyriausybės sprendimo, kuriuo bendrovė būtų paskelbta strategine, nes aktas nebuvo automatiškai taikomas kiekvienai bendrovei, kuri atitiko akto 1 skyriaus 2 dalyje nustatytus reikalavimus. Be to, turint omenyje tai, kad tų aplinkybių apibūdinimas yra bendro pobūdžio, Vyriausybė turėjo didelę veiksmų laisvę dėl to, kokias bendroves laikyti strateginėmis (15). |
| --- | --- |

(94)

Antra, kad aktą būtų galima taikyti konkrečiai bendrovei, reikėjo Vyriausybės sprendimo, kuriuo bendrovė būtų paskelbta strategine, nes aktas nebuvo automatiškai taikomas kiekvienai bendrovei, kuri atitiko akto 1 skyriaus 2 dalyje nustatytus reikalavimus. Be to, turint omenyje tai, kad tų aplinkybių apibūdinimas yra bendro pobūdžio, Vyriausybė turėjo didelę veiksmų laisvę dėl to, kokias bendroves laikyti strateginėmis (15).

| (95) | Todėl Komisija laiko, kad priemonė, kuria leidžiama, kad kauptųsi NCHZ nesumokėtos skolos valstybei, yra atrankinė priemonė pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(95)

Todėl Komisija laiko, kad priemonė, kuria leidžiama, kad kauptųsi NCHZ nesumokėtos skolos valstybei, yra atrankinė priemonė pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

5.2.4.   Konkurencijos iškraipymas ir poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai

| (96) | NCHZ tęsiama veikla pagal aktą leido jai sumažinti sąnaudas, kurias kitų atveju NCHZ būtų turėjusi. NCHZ veikla nedavė pakankamai pajamų, kad būtų padengtos visos veiklos sąnaudos, įskaitant socialinio draudimo įnašus ir kitas valstybės gautinas sumas, atsiradusias vykdant bankroto procedūrą. Nepaisant to, kad ji nesugebėjo sumokėti visų savo įsiskolinimų ir, visų pirma, įsiskolinimų valstybei (jie nebuvo sumokėti per 13 mėnesių nuo akto įsigaliojimo), NCHZ toliau vykdė veiklą rinkoje, siūlydama savo produktus konkurencijoje su kitais Europos chemijos produktų gamintojais. |
| --- | --- |

(96)

NCHZ tęsiama veikla pagal aktą leido jai sumažinti sąnaudas, kurias kitų atveju NCHZ būtų turėjusi. NCHZ veikla nedavė pakankamai pajamų, kad būtų padengtos visos veiklos sąnaudos, įskaitant socialinio draudimo įnašus ir kitas valstybės gautinas sumas, atsiradusias vykdant bankroto procedūrą. Nepaisant to, kad ji nesugebėjo sumokėti visų savo įsiskolinimų ir, visų pirma, įsiskolinimų valstybei (jie nebuvo sumokėti per 13 mėnesių nuo akto įsigaliojimo), NCHZ toliau vykdė veiklą rinkoje, siūlydama savo produktus konkurencijoje su kitais Europos chemijos produktų gamintojais.

| (97) | Be to, kaip apibūdinta pirmiau, taikomas aktas suteikė NCHZ ekonominį pranašumą, kurio neturėjo kitos panašioje padėtyje esančios bendrovės. Visų pirma, panašu, kad jis galėjo reikšmingai sumažinti klientų ir tiekėjų praradimo riziką, vykstant bankroto procedūrai. Tas faktas, kad NCHZ buvo įpareigota pagal aktą tęsti veiklą, padrąsino jos verslo partnerius tęsti santykius su ja. NCHZ tęsiant veiklą, kaip numatyta aktu, klientams buvo užtikrintas ypač svarbus chemijos pramonėje tiekimo saugumas. Jei aktas nebūtų buvęs taikytas, NCHZ klientai būtų labiau linkę ieškoti alternatyvių tiekimo šaltinių, bijodami, kad veikla staigiai nenutrūktų dėl bankrutuojančios bendrovės blogėjančios finansinės ir ekonominės padėties. |
| --- | --- |

(97)

Be to, kaip apibūdinta pirmiau, taikomas aktas suteikė NCHZ ekonominį pranašumą, kurio neturėjo kitos panašioje padėtyje esančios bendrovės. Visų pirma, panašu, kad jis galėjo reikšmingai sumažinti klientų ir tiekėjų praradimo riziką, vykstant bankroto procedūrai. Tas faktas, kad NCHZ buvo įpareigota pagal aktą tęsti veiklą, padrąsino jos verslo partnerius tęsti santykius su ja. NCHZ tęsiant veiklą, kaip numatyta aktu, klientams buvo užtikrintas ypač svarbus chemijos pramonėje tiekimo saugumas. Jei aktas nebūtų buvęs taikytas, NCHZ klientai būtų labiau linkę ieškoti alternatyvių tiekimo šaltinių, bijodami, kad veikla staigiai nenutrūktų dėl bankrutuojančios bendrovės blogėjančios finansinės ir ekonominės padėties.

| (98) | Vienos bendrovės sąnaudų sumažinimas yra veiklos pagalba, taigi, iškraipo konkurenciją, nes tas sąnaudas arba nesugebėjimo sumokėti pasekmes NCHZ konkurentai turėjo padengti patys. Be to, priemonės, galbūt, iškraipė konkurenciją, nes NCHZ buvo dirbtinai išlaikyta kalcio karbido rinkoje ir kitose rinkose, kuriose ji vykdė veiklą. |
| --- | --- |

(98)

Vienos bendrovės sąnaudų sumažinimas yra veiklos pagalba, taigi, iškraipo konkurenciją, nes tas sąnaudas arba nesugebėjimo sumokėti pasekmes NCHZ konkurentai turėjo padengti patys. Be to, priemonės, galbūt, iškraipė konkurenciją, nes NCHZ buvo dirbtinai išlaikyta kalcio karbido rinkoje ir kitose rinkose, kuriose ji vykdė veiklą.

| (99) | Kadangi kalcio karbido gamintojų Europoje yra nedaug, ir produktais prekiaujama visoje Europoje, ši priemonė taip pat akivaizdžiai daro poveikį valstybių narių prekybai. |
| --- | --- |

(99)

Kadangi kalcio karbido gamintojų Europoje yra nedaug, ir produktais prekiaujama visoje Europoje, ši priemonė taip pat akivaizdžiai daro poveikį valstybių narių prekybai.

5.2.5.   Išvada dėl valstybės pagalbos buvimo

| (100) | Atsižvelgdama į tai, kas paminėta, Komisija daro išvadą, kad NCHZ paskelbimas strategine bendrove pagal aktą buvo atrankinis pranašumas tos bendrovės naudai, buvo priskirtinas valstybei, ir apėmė valstybės išteklių naudojimą iškraipant konkurenciją rinkoje, kuri yra atvira valstybių narių tarpusavio prekybai. Todėl priemonė yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(100)

Atsižvelgdama į tai, kas paminėta, Komisija daro išvadą, kad NCHZ paskelbimas strategine bendrove pagal aktą buvo atrankinis pranašumas tos bendrovės naudai, buvo priskirtinas valstybei, ir apėmė valstybės išteklių naudojimą iškraipant konkurenciją rinkoje, kuri yra atvira valstybių narių tarpusavio prekybai. Todėl priemonė yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

| (101) | Pagalbos suma atitinka nesumokėtus įsiskolinimus valstybei ir valstybės įstaigoms, kurie susikaupė akto taikymo NCHZ laikotarpiu. Remiantis Slovakijos pateikta informacija, nesumokėta skola laikotarpio pradžioje buvo 735 817,44 EUR (16). Pasibaigus akto galiojimui, nesumokėti įsiskolinimai sudarė 5 519 241,54 EUR (17). Taigi, pagalbos suma yra 4 783 424,10 EUR. |
| --- | --- |

(101)

Pagalbos suma atitinka nesumokėtus įsiskolinimus valstybei ir valstybės įstaigoms, kurie susikaupė akto taikymo NCHZ laikotarpiu. Remiantis Slovakijos pateikta informacija, nesumokėta skola laikotarpio pradžioje buvo 735 817,44 EUR (16). Pasibaigus akto galiojimui, nesumokėti įsiskolinimai sudarė 5 519 241,54 EUR (17). Taigi, pagalbos suma yra 4 783 424,10 EUR.

5.3.   Remiantis kreditorių komiteto sprendimu tęsiama veikla

| (102) | Pasibaigus akto galiojimui, administratorius nebebuvo teisiškai įpareigotas tęsti bendrovės veiklą. Jis pranešė kreditoriams (turintiems užtikrinimo priemones ir jų neturintiems), kad bendrovės NCHZ nuostoliai nuolat didėjo nuo jos bankroto paskelbimo, ir kad įmonės veiklos sąnaudos buvo didesnės nei iš tos veiklos gaunamos sąnaudos. Nežiūrint to, kad visi kreditorių komiteto nariai ir užtikrinimo priemones turintys kreditoriai žinojo apie blogą bendrovės būklę, jie 2011 m. sausio mėn. susitarė, kad NCHZ veikla turi būti tęsiama. Kai bankroto teismas, pagal Slovakijos bankroto aktą, šį sprendimą vėliau patvirtino, jis tapo privalomas administratoriui. |
| --- | --- |

(102)

Pasibaigus akto galiojimui, administratorius nebebuvo teisiškai įpareigotas tęsti bendrovės veiklą. Jis pranešė kreditoriams (turintiems užtikrinimo priemones ir jų neturintiems), kad bendrovės NCHZ nuostoliai nuolat didėjo nuo jos bankroto paskelbimo, ir kad įmonės veiklos sąnaudos buvo didesnės nei iš tos veiklos gaunamos sąnaudos. Nežiūrint to, kad visi kreditorių komiteto nariai ir užtikrinimo priemones turintys kreditoriai žinojo apie blogą bendrovės būklę, jie 2011 m. sausio mėn. susitarė, kad NCHZ veikla turi būti tęsiama. Kai bankroto teismas, pagal Slovakijos bankroto aktą, šį sprendimą vėliau patvirtino, jis tapo privalomas administratoriui.

5.3.1.   Priskyrimas valstybei ir ekonominis pranašumas

| (103) | NCHZ veiklos tęsimas pasibaigus akto galiojimui buvo pagrįstas kreditorių komiteto (užtikrinimo priemones turintiems kreditoriams atstovaujančios organizacijos), kurio didžioji dalis narių buvo privačios bendrovės, sprendimu. Atlikus oficialią tyrimo procedūrą paaiškėjo, kad nė vienas kreditorių komiteto narys, nei užtikrinimo priemones turintis kreditorius pagal Slovakijos bankroto aktą veto teisių neturėjo. Iš tikrųjų balsavimas šiose organizacijose vyko balsų daugumos principu. Todėl jokia valstybės įstaiga nebūtų galėjusi primesti savo interesų, siekdama sustabdyti tolesnį skolų kaupimąsi. |
| --- | --- |

(103)

NCHZ veiklos tęsimas pasibaigus akto galiojimui buvo pagrįstas kreditorių komiteto (užtikrinimo priemones turintiems kreditoriams atstovaujančios organizacijos), kurio didžioji dalis narių buvo privačios bendrovės, sprendimu. Atlikus oficialią tyrimo procedūrą paaiškėjo, kad nė vienas kreditorių komiteto narys, nei užtikrinimo priemones turintis kreditorius pagal Slovakijos bankroto aktą veto teisių neturėjo. Iš tikrųjų balsavimas šiose organizacijose vyko balsų daugumos principu. Todėl jokia valstybės įstaiga nebūtų galėjusi primesti savo interesų, siekdama sustabdyti tolesnį skolų kaupimąsi.

| (104) | Todėl galima daryti išvadą, kad NCHZ veiklos tęsimas buvo pagrįstas privataus sektoriaus kreditorių priimtu sprendimu, nes viešojo sektoriaus kreditoriai negalėjo vetuoti NCHZ veiklos tęsimo. Dėl šios priežasties sprendimas tęsti NCHZ veiklą, pasibaigus akto galiojimui, negali būti priskirtinas valstybei. |
| --- | --- |

(104)

Todėl galima daryti išvadą, kad NCHZ veiklos tęsimas buvo pagrįstas privataus sektoriaus kreditorių priimtu sprendimu, nes viešojo sektoriaus kreditoriai negalėjo vetuoti NCHZ veiklos tęsimo. Dėl šios priežasties sprendimas tęsti NCHZ veiklą, pasibaigus akto galiojimui, negali būti priskirtinas valstybei.

| (105) | Tai taip pat rodo, kad įvairių viešojo sektoriaus kreditorių sprendimas aktyviai paremti NCHZ veiklos tęsimą antruoju laikotarpiu buvo priimtas tuo pačiu metu ir tomis pačiomis sąlygomis (pari passu), kaip ir panašių privataus sektoriaus kreditorių sprendimai, ir tai reiškia, kad privataus sektoriaus kreditoriai veikė laikydamiesi rinkos ekonomikos kreditoriaus principo. |
| --- | --- |

(105)

Tai taip pat rodo, kad įvairių viešojo sektoriaus kreditorių sprendimas aktyviai paremti NCHZ veiklos tęsimą antruoju laikotarpiu buvo priimtas tuo pačiu metu ir tomis pačiomis sąlygomis (pari passu), kaip ir panašių privataus sektoriaus kreditorių sprendimai, ir tai reiškia, kad privataus sektoriaus kreditoriai veikė laikydamiesi rinkos ekonomikos kreditoriaus principo.

| (106) | Be to, siekdama užbaigtumo, Komisija patikrino administratoriaus pateiktą ekonominę analizę, su kuria atitinkamu laiku galėjo susipažinti kreditoriai ir teismas. Analizėje nurodyti keli galimi scenarijai ir lyginamos sąnaudos ir pajamos iš NCHZ kreditorių perspektyvos. Visų pirma, analizėje nurodoma, kad, nutraukus NCHZ veiklą, sąnaudos labai išaugtų ir sudarytų iš viso daugiau kaip 48 mln. EUR. Didžioji dalis sąnaudų susijusi su chemijos produktų gamybos įmonių uždarymu ir aplinkos išvalymu (apie 37,3 mln. EUR), ir sąnaudomis darbuotojams (10,5 mln. EUR, jei įvykdomi visi teisiniai įsipareigojimai). Kartu buvo tikimasi gauti apie 47–52 mln. EUR pajamų už tam tikrą parduotą turtą (neatsižvelgiant į papildomas įrangos išmontavimo ir pašalinimo sąnaudas). |
| --- | --- |

(106)

Be to, siekdama užbaigtumo, Komisija patikrino administratoriaus pateiktą ekonominę analizę, su kuria atitinkamu laiku galėjo susipažinti kreditoriai ir teismas. Analizėje nurodyti keli galimi scenarijai ir lyginamos sąnaudos ir pajamos iš NCHZ kreditorių perspektyvos. Visų pirma, analizėje nurodoma, kad, nutraukus NCHZ veiklą, sąnaudos labai išaugtų ir sudarytų iš viso daugiau kaip 48 mln. EUR. Didžioji dalis sąnaudų susijusi su chemijos produktų gamybos įmonių uždarymu ir aplinkos išvalymu (apie 37,3 mln. EUR), ir sąnaudomis darbuotojams (10,5 mln. EUR, jei įvykdomi visi teisiniai įsipareigojimai). Kartu buvo tikimasi gauti apie 47–52 mln. EUR pajamų už tam tikrą parduotą turtą (neatsižvelgiant į papildomas įrangos išmontavimo ir pašalinimo sąnaudas).

| (107) | Kadangi nesumokėtiems įsiskolinimams (viešajam ir privačiajam sektoriui) dėl veiklos vykstant bankroto procedūrai (tuo metu 16 mln. EUR) buvo taikoma lengvatinė tvarka, nebus patenkintas joks iki bankroto pateiktas reikalavimas. Tačiau analizėje laikoma, kad parduodant veikiančią įmonę, būtų buvę galima gauti daugiau pajamų, nes, nutraukus veiklą, kai kuri technologinė įranga būtų sugadinta nepataisomai. Analizėje taip pat teigiama, kad nors pirmasis konkursas nebuvo sėkmingas, keli pirkėjai susidomėjo. Apskritai, analizėje padaryta išvada, kad kreditoriams būtų naudinga tęsti NCHZ veiklą, ir ją parduoti kaip veikiančią. |
| --- | --- |

(107)

Kadangi nesumokėtiems įsiskolinimams (viešajam ir privačiajam sektoriui) dėl veiklos vykstant bankroto procedūrai (tuo metu 16 mln. EUR) buvo taikoma lengvatinė tvarka, nebus patenkintas joks iki bankroto pateiktas reikalavimas. Tačiau analizėje laikoma, kad parduodant veikiančią įmonę, būtų buvę galima gauti daugiau pajamų, nes, nutraukus veiklą, kai kuri technologinė įranga būtų sugadinta nepataisomai. Analizėje taip pat teigiama, kad nors pirmasis konkursas nebuvo sėkmingas, keli pirkėjai susidomėjo. Apskritai, analizėje padaryta išvada, kad kreditoriams būtų naudinga tęsti NCHZ veiklą, ir ją parduoti kaip veikiančią.

| (108) | Kartu su administratoriaus ekonomine analize taip pat buvo pateikta NCHZ valdybos analizė. Toje analizėje laikoma, kad tikėtina reali bendrovės turto vertė, nutraukus veiklą, sudarys tik 15,5 mln. EUR, dėl ko kreditoriams NCHZ veiklos nutraukimas atrodė dar nepatrauklesnis. Be to, tyrime tvirtinama, kad bendrovė galėjo būti sėkmingai parduota pritaikius tam tikras restruktūrizavimo priemones; kadangi pagal aktą atleisti darbuotojus tapo gana sudėtinga, NCHZ darbuotojų skaičių sumažino tik pasibaigus akto galiojimui, antrojo laikotarpio pradžioje. Apskritai, tyrime taip pat padaryta išvada, kad geriausias sprendimas kreditoriams būtų parduoti NCHZ, kaip veikiančią bendrovę. |
| --- | --- |

(108)

Kartu su administratoriaus ekonomine analize taip pat buvo pateikta NCHZ valdybos analizė. Toje analizėje laikoma, kad tikėtina reali bendrovės turto vertė, nutraukus veiklą, sudarys tik 15,5 mln. EUR, dėl ko kreditoriams NCHZ veiklos nutraukimas atrodė dar nepatrauklesnis. Be to, tyrime tvirtinama, kad bendrovė galėjo būti sėkmingai parduota pritaikius tam tikras restruktūrizavimo priemones; kadangi pagal aktą atleisti darbuotojus tapo gana sudėtinga, NCHZ darbuotojų skaičių sumažino tik pasibaigus akto galiojimui, antrojo laikotarpio pradžioje. Apskritai, tyrime taip pat padaryta išvada, kad geriausias sprendimas kreditoriams būtų parduoti NCHZ, kaip veikiančią bendrovę.

| (109) | Pasiūlymui tęsti veiklą, remiantis tais dokumentais, galiausiai pritarė visi kreditoriai (viešojo ir privataus sektoriaus). Komisija pažymi, kad skola bent jau kai kuriems privatiems kreditoriams bankroto laikotarpiu taip pat augo ir galiausiai sudarė 11,5 mln. EUR. |
| --- | --- |

(109)

Pasiūlymui tęsti veiklą, remiantis tais dokumentais, galiausiai pritarė visi kreditoriai (viešojo ir privataus sektoriaus). Komisija pažymi, kad skola bent jau kai kuriems privatiems kreditoriams bankroto laikotarpiu taip pat augo ir galiausiai sudarė 11,5 mln. EUR.

| (110) | Be to, iš išsamių tyrimų paaiškėjo, kad tik du iš keturių valstybės kreditorių (Nacionalinio turto fondo, Aplinkos fondo, Slovakijos garantijų ir vystymo banko ir Novakų miesto), atstovaujami kreditorių organizacijų, buvo tiesiogiai susirūpinę tolesnio NCHZ skolų jiems kaupimosi grėsme, šiai bendrovei tęsiant veiklą. Tai buvo Aplinkos fondas (jo papildomi reikalavimai antruoju laikotarpiu sudarė tik [100–500] tūkst. E) ir Novakų miestas (jo papildomi nepatenkinti reikalavimai antruoju laikotarpiu sudarė [300–800] tūkst. EUR). Pagrindiniams valstybės kreditoriams, kuriems skolos išaugo taikant bankroto procedūrą, visų pirma, viešosios sveikatos ir socialinio draudimo bendrovėms, nebuvo atstovaujama nė vienoje iš kreditorių organizacijų, kuriose buvo sprendžiama, ar tęsti NCHZ veiklą. Todėl jie neturėjo galimybės daryti tiesioginį poveikį sprendimų priėmimui, taigi, negalėjo užkirsti kelio NCHZ veiklos tęsimui. Tie viešojo sektoriaus kreditoriai darė viską, ką galėjo, kad skolos jiems būtų grąžintos: užregistravo savo reikalavimus pas bankroto administratorių ir taikė visus priverstinio vykdymo mechanizmus, numatytus pagal Bankroto aktą. |
| --- | --- |

(110)

Be to, iš išsamių tyrimų paaiškėjo, kad tik du iš keturių valstybės kreditorių (Nacionalinio turto fondo, Aplinkos fondo, Slovakijos garantijų ir vystymo banko ir Novakų miesto), atstovaujami kreditorių organizacijų, buvo tiesiogiai susirūpinę tolesnio NCHZ skolų jiems kaupimosi grėsme, šiai bendrovei tęsiant veiklą. Tai buvo Aplinkos fondas (jo papildomi reikalavimai antruoju laikotarpiu sudarė tik [100–500] tūkst. E) ir Novakų miestas (jo papildomi nepatenkinti reikalavimai antruoju laikotarpiu sudarė [300–800] tūkst. EUR). Pagrindiniams valstybės kreditoriams, kuriems skolos išaugo taikant bankroto procedūrą, visų pirma, viešosios sveikatos ir socialinio draudimo bendrovėms, nebuvo atstovaujama nė vienoje iš kreditorių organizacijų, kuriose buvo sprendžiama, ar tęsti NCHZ veiklą. Todėl jie neturėjo galimybės daryti tiesioginį poveikį sprendimų priėmimui, taigi, negalėjo užkirsti kelio NCHZ veiklos tęsimui. Tie viešojo sektoriaus kreditoriai darė viską, ką galėjo, kad skolos jiems būtų grąžintos: užregistravo savo reikalavimus pas bankroto administratorių ir taikė visus priverstinio vykdymo mechanizmus, numatytus pagal Bankroto aktą.

| (111) | Atsižvelgdama į tai, kas paminėta, Komisija mano, kad atskirų valstybės įstaigų elgesys atitiko privataus kreditoriaus interesą. |
| --- | --- |

(111)

Atsižvelgdama į tai, kas paminėta, Komisija mano, kad atskirų valstybės įstaigų elgesys atitiko privataus kreditoriaus interesą.

| (112) | Todėl Komisija daro išvadą, kad antruoju laikotarpiu, kai aktas nebebuvo taikomas ir NCHZ tęsė veiklą remdamasi kreditorių komiteto sprendimu, NCHZ pranašumai prieš konkurentus nebuvo didesni, nei jai veikiant įprastomis rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(112)

Todėl Komisija daro išvadą, kad antruoju laikotarpiu, kai aktas nebebuvo taikomas ir NCHZ tęsė veiklą remdamasi kreditorių komiteto sprendimu, NCHZ pranašumai prieš konkurentus nebuvo didesni, nei jai veikiant įprastomis rinkos sąlygomis.

5.3.2.   Išvada dėl valstybės pagalbos buvimo

| (113) | Kadangi bent dvi iš suvestinių sąlygų, siekiant nustatyti valstybės pagalbą (priskirtinumas valstybei ir ekonominio pranašumo buvimas), nėra tenkinamos, Komisija daro išvadą, kad NCHZ veiklos tęsimas, remiantis kreditorių komiteto sprendimu, nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(113)

Kadangi bent dvi iš suvestinių sąlygų, siekiant nustatyti valstybės pagalbą (priskirtinumas valstybei ir ekonominio pranašumo buvimas), nėra tenkinamos, Komisija daro išvadą, kad NCHZ veiklos tęsimas, remiantis kreditorių komiteto sprendimu, nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

5.4.   Neteisėta pagalba

| (114) | Komisija pažymi, kad akto taikymas NCHZ yra valstybės pagalba, todėl ši pagalba buvo suteikta pažeidžiant pranešimo ir priemonių neįgyvendinimo įsipareigojimus, nustatytus SESV 108 straipsnio 3 dalyje. Taigi, Komisija pažymi, kad NCHZ suteikta pagalba yra neteisėta valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(114)

Komisija pažymi, kad akto taikymas NCHZ yra valstybės pagalba, todėl ši pagalba buvo suteikta pažeidžiant pranešimo ir priemonių neįgyvendinimo įsipareigojimus, nustatytus SESV 108 straipsnio 3 dalyje. Taigi, Komisija pažymi, kad NCHZ suteikta pagalba yra neteisėta valstybės pagalba.

5.5.   Priemonių suderinamumas su vidaus rinka

| (115) | Kadangi pirmiau nurodyta priemonė yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, jos suderinamumas turi būti įvertintas, atsižvelgiant į to straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytas išimtis. |
| --- | --- |

(115)

Kadangi pirmiau nurodyta priemonė yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, jos suderinamumas turi būti įvertintas, atsižvelgiant į to straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytas išimtis.

| (116) | Atsižvelgiant į Teisingumo Teismo precedentų teisę, valstybė narė turi nurodyti galimas suderinamumo priežastis, ir įrodyti, kad sąlygos dėl tokio suderinamumo yra tenkinamos (18). Slovakijos valdžios institucijos laiko, kad priemonės nėra valstybės pagalba, ir nenurodė jokio galimo pagrindo suderinamumui įvertinti. |
| --- | --- |

(116)

Atsižvelgiant į Teisingumo Teismo precedentų teisę, valstybė narė turi nurodyti galimas suderinamumo priežastis, ir įrodyti, kad sąlygos dėl tokio suderinamumo yra tenkinamos (18). Slovakijos valdžios institucijos laiko, kad priemonės nėra valstybės pagalba, ir nenurodė jokio galimo pagrindo suderinamumui įvertinti.

| (117) | Nepaisant to, Komisija įvertino, ar kokios nors SESV nurodytos priežastys būtų taikytinos prima facie vertinamoms priemonėms. |
| --- | --- |

(117)

Nepaisant to, Komisija įvertino, ar kokios nors SESV nurodytos priežastys būtų taikytinos prima facie vertinamoms priemonėms.

| (118) | Tai, kad priemonių taikymo NCHZ metu dėl jos buvo pradėta bankroto procedūra, aiškiai parodo, jog ji buvo sunkumų patirianti įmonė pagal Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (toliau – Sanavimo ir restruktūrizavimo gairės) (19). |
| --- | --- |

(118)

Tai, kad priemonių taikymo NCHZ metu dėl jos buvo pradėta bankroto procedūra, aiškiai parodo, jog ji buvo sunkumų patirianti įmonė pagal Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (toliau – Sanavimo ir restruktūrizavimo gairės) (19).

| (119) | Todėl bet koks valstybės pagalbos suderinamumo su vidaus rinka vertinimas turėtų būti iš esmės atliekamas remiantis tose gairėse nurodytais kriterijais. |
| --- | --- |

(119)

Todėl bet koks valstybės pagalbos suderinamumo su vidaus rinka vertinimas turėtų būti iš esmės atliekamas remiantis tose gairėse nurodytais kriterijais.

| (120) | Komisija pažymi, kad nepanašu, jog Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 3.1 punkte nurodytos sąlygos yra tenkinamos: visų pirma, priemonėmis nesuteikiama likvidumo parama paskolų garantijų arba paskolų forma, ir jos nebuvo derinamos su Slovakijos įsipareigojimu perduoti Komisijai restruktūrizavimo arba likvidavimo planą, ir t. t. |
| --- | --- |

(120)

Komisija pažymi, kad nepanašu, jog Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 3.1 punkte nurodytos sąlygos yra tenkinamos: visų pirma, priemonėmis nesuteikiama likvidumo parama paskolų garantijų arba paskolų forma, ir jos nebuvo derinamos su Slovakijos įsipareigojimu perduoti Komisijai restruktūrizavimo arba likvidavimo planą, ir t. t.

| (121) | Dėl restruktūrizavimo pagalbos, kaip apibrėžta Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 3.2 punkte, Komisija pastebi, kad Slovakija nepranešė nė apie vieną pirmiau nurodytų priemonių, kaip apie restruktūrizavimo pagalbą, ir neįrodė, kad yra kokie nors būtini jų elementai (restruktūrizavimo planas, nuosavas įnašas, kompensacinės priemonės, ir t. t.), kurie leistų jas laikyti restruktūrizavimo pagalba. |
| --- | --- |

(121)

Dėl restruktūrizavimo pagalbos, kaip apibrėžta Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 3.2 punkte, Komisija pastebi, kad Slovakija nepranešė nė apie vieną pirmiau nurodytų priemonių, kaip apie restruktūrizavimo pagalbą, ir neįrodė, kad yra kokie nors būtini jų elementai (restruktūrizavimo planas, nuosavas įnašas, kompensacinės priemonės, ir t. t.), kurie leistų jas laikyti restruktūrizavimo pagalba.

| (122) | Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 34 punkte teigiama, kad pagalbos suteikimo sąlyga turi būti restruktūrizavimo plano, kurį privalo patvirtinti Komisija, visais atvejais, kai taikoma individuali pagalba, įgyvendinimas. Šiuo atveju pagalba buvo suteikta be patikimo restruktūrizavimo plano, tenkinančio Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse nustatytas sąlygas. Šios aplinkybės jau savaime pakanka, kad priemonės nebūtų laikomos suderintomis su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(122)

Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 34 punkte teigiama, kad pagalbos suteikimo sąlyga turi būti restruktūrizavimo plano, kurį privalo patvirtinti Komisija, visais atvejais, kai taikoma individuali pagalba, įgyvendinimas. Šiuo atveju pagalba buvo suteikta be patikimo restruktūrizavimo plano, tenkinančio Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse nustatytas sąlygas. Šios aplinkybės jau savaime pakanka, kad priemonės nebūtų laikomos suderintomis su vidaus rinka.

| (123) | Be to, Komisija pastebi, kad Slovakija nepateikė Komisijai jokių faktų, kurie užtikrintų atitiktį būtiniems reikalavimams dėl to, kad restruktūrizavimo pagalbą būtų galima laikyti suderinama: NCHZ ilgalaikio gyvybingumo atkūrimas, nuosavo indėlio priimtinas lygis, tinkamos kompensacinės priemonės, ir t. t. |
| --- | --- |

(123)

Be to, Komisija pastebi, kad Slovakija nepateikė Komisijai jokių faktų, kurie užtikrintų atitiktį būtiniems reikalavimams dėl to, kad restruktūrizavimo pagalbą būtų galima laikyti suderinama: NCHZ ilgalaikio gyvybingumo atkūrimas, nuosavo indėlio priimtinas lygis, tinkamos kompensacinės priemonės, ir t. t.

| (124) | Komisija daro išvadą, kad pirmiau nurodytos priemonės nėra suderinamos remiantis Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėmis, ir todėl yra valstybės pagalba, kuri yra nesuderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(124)

Komisija daro išvadą, kad pirmiau nurodytos priemonės nėra suderinamos remiantis Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėmis, ir todėl yra valstybės pagalba, kuri yra nesuderinama su vidaus rinka.

5.6.   Pagalbos susigrąžinimas

| (125) | Remdamasi Sutartimi ir Teismo nustatyta precedentų teise, Komisija įprasta tvarka turėtų nuspręsti, kad atitinkama valstybė narė uždraustų neteisėtai suteiktą pagalbą, kai nustatoma, kad tokia pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka (20). Teismas taip pat nuosekliai laikėsi nuomonės, kad įpareigojimas valstybei narei uždrausti pagalbą, kuri buvo paskelbta nesuderinama su vidaus rinka, yra skirtas anksčiau buvusiai padėčiai atstatyti (21). |
| --- | --- |

(125)

Remdamasi Sutartimi ir Teismo nustatyta precedentų teise, Komisija įprasta tvarka turėtų nuspręsti, kad atitinkama valstybė narė uždraustų neteisėtai suteiktą pagalbą, kai nustatoma, kad tokia pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka (20). Teismas taip pat nuosekliai laikėsi nuomonės, kad įpareigojimas valstybei narei uždrausti pagalbą, kuri buvo paskelbta nesuderinama su vidaus rinka, yra skirtas anksčiau buvusiai padėčiai atstatyti (21).

| (126) | Šiomis aplinkybėmis Teismas nustatė, kad šis tikslas yra pasiektas, kai pagalbos gavėjas grąžina jam išmokėtas neteisėtos pagalbos sumas, taip atsisakydamas pranašumo, kurį buvo įgijęs prieš konkurentus rinkoje, ir atkuriama iki pagalbos suteikimo buvusi padėtis (22). |
| --- | --- |

(126)

Šiomis aplinkybėmis Teismas nustatė, kad šis tikslas yra pasiektas, kai pagalbos gavėjas grąžina jam išmokėtas neteisėtos pagalbos sumas, taip atsisakydamas pranašumo, kurį buvo įgijęs prieš konkurentus rinkoje, ir atkuriama iki pagalbos suteikimo buvusi padėtis (22).

| (127) | Atsižvelgiant į precedentų teisę, Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnio 1 dalyje teigiama, kad „jeigu esant neteisėtai pagalbai priimami neigiami sprendimai, Komisija nusprendžia, kad suinteresuotoji valstybė narė turi imtis visų priemonių, kurios būtinos, kad pagalba būtų išieškota iš gavėjo [...]“ (23). |
| --- | --- |

(127)

Atsižvelgiant į precedentų teisę, Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnio 1 dalyje teigiama, kad „jeigu esant neteisėtai pagalbai priimami neigiami sprendimai, Komisija nusprendžia, kad suinteresuotoji valstybė narė turi imtis visų priemonių, kurios būtinos, kad pagalba būtų išieškota iš gavėjo [...]“ (23).

| (128) | Taigi, atsižvelgiant į tai, kad nė apie vieną minėtą priemonę Komisijai nebuvo pranešta, pažeidžiant Sutarties 108 straipsnį, jos turi būti laikomos neteisėta ir nesuderinama pagalba, ir suteiktos sumos turi būti išieškotos, siekiant atkurti rinkoje iki jų suteikimo buvusią padėtį. Išieškoma suma turi būti už laikotarpį nuo tada, kai pagalbos gavėjas įgijo pranašumą, t. y. nuo tada, kai pagalba buvo suteikta gavėjui, iki veiksmingo jos išieškojimo, o išieškotinoms sumoms turi būti skaičiuojamos palūkanos iki jų veiksmingo išieškojimo. Išieškant sumas, bus atsižvelgiama į nesumokėtų skolų, sudarančių valstybės pagalbą, sumas, kurios, kaip įrodyta, jau buvo sumokėtos iš pajamų, gautų pardavus NCHZ turtą. |
| --- | --- |

(128)

Taigi, atsižvelgiant į tai, kad nė apie vieną minėtą priemonę Komisijai nebuvo pranešta, pažeidžiant Sutarties 108 straipsnį, jos turi būti laikomos neteisėta ir nesuderinama pagalba, ir suteiktos sumos turi būti išieškotos, siekiant atkurti rinkoje iki jų suteikimo buvusią padėtį. Išieškoma suma turi būti už laikotarpį nuo tada, kai pagalbos gavėjas įgijo pranašumą, t. y. nuo tada, kai pagalba buvo suteikta gavėjui, iki veiksmingo jos išieškojimo, o išieškotinoms sumoms turi būti skaičiuojamos palūkanos iki jų veiksmingo išieškojimo. Išieškant sumas, bus atsižvelgiama į nesumokėtų skolų, sudarančių valstybės pagalbą, sumas, kurios, kaip įrodyta, jau buvo sumokėtos iš pajamų, gautų pardavus NCHZ turtą.

| (129) | Atsižvelgdama į NCHZ įmonės pardavimą per „Via Chem Slovakia“ ir „Fortischem“, Komisija išnagrinės galimą ekonominį tęstinumą tarp šių bendrovių, kad galėtų nustatyti, ar pagalba turėtų būti išieškoma ir iš jų. |
| --- | --- |

(129)

Atsižvelgdama į NCHZ įmonės pardavimą per „Via Chem Slovakia“ ir „Fortischem“, Komisija išnagrinės galimą ekonominį tęstinumą tarp šių bendrovių, kad galėtų nustatyti, ar pagalba turėtų būti išieškoma ir iš jų.

5.7.   NCHZ ekonominis tęstinumas pardavus verslą

| (130) | Kaip nurodyta, Komisijai priėmus neigiamą sprendimą dėl nesuderinamos pagalbos įmonei išieškojimo pagal SESV 107 ir 108 straipsnius, atitinkama valstybė narė turi išieškoti nesuderinamą pagalbą. Įsipareigojimas išieškoti gali būti perduotas naujai bendrovei, kuriai buvo perduota atitinkama bendrovė arba parduota dalis jos turto, kai to perdavimo arba pardavimo struktūra leidžia daryti išvadą, kad tarp dviejų bendrovių yra ekonominis tęstinumas (24). |
| --- | --- |

(130)

Kaip nurodyta, Komisijai priėmus neigiamą sprendimą dėl nesuderinamos pagalbos įmonei išieškojimo pagal SESV 107 ir 108 straipsnius, atitinkama valstybė narė turi išieškoti nesuderinamą pagalbą. Įsipareigojimas išieškoti gali būti perduotas naujai bendrovei, kuriai buvo perduota atitinkama bendrovė arba parduota dalis jos turto, kai to perdavimo arba pardavimo struktūra leidžia daryti išvadą, kad tarp dviejų bendrovių yra ekonominis tęstinumas (24).

| (131) | Dėl sandorio tikslo Komisija pažymi, kad, nors ji neturi tiesioginio įrodymo, jog sandoriu buvo siekiama išvengti galimo išieškojimo sprendimo poveikio, vis dėlto Slovakijos valdžios institucijoms buvo aišku, kad Komisija preliminariai tyrė skundą dėl NCHZ nuo 2011 m. spalio 17 d. (žr. (2) konstatuojamąją dalį), ir kad 2009 m. liepos 22 d. sprendimu (žr. (12) konstatuojamąją dalį) buvo pateiktas galiojantis reikalavimas NCHZ sumokėti 19,6 mln. EUR baudą dėl dalyvavimo karteliniame susitarime. |
| --- | --- |

(131)

Dėl sandorio tikslo Komisija pažymi, kad, nors ji neturi tiesioginio įrodymo, jog sandoriu buvo siekiama išvengti galimo išieškojimo sprendimo poveikio, vis dėlto Slovakijos valdžios institucijoms buvo aišku, kad Komisija preliminariai tyrė skundą dėl NCHZ nuo 2011 m. spalio 17 d. (žr. (2) konstatuojamąją dalį), ir kad 2009 m. liepos 22 d. sprendimu (žr. (12) konstatuojamąją dalį) buvo pateiktas galiojantis reikalavimas NCHZ sumokėti 19,6 mln. EUR baudą dėl dalyvavimo karteliniame susitarime.

| (132) | Remiantis Teismo sprendimu byloje Italija ir SIM 2 prieš Komisiją
   (25), kuriuo Komisija pagrindė savo sprendimus dėl bendrovių „Olympic Airlines“, „Alitalia“ ir „SERNAM“
   (26), ekonominio tęstinumo tarp pagalbos gavėjo ir įmonės, kuriai buvo perduotas jos turtas, vertinimas yra parengtas remiantis rodiklių rinkiniu. Gali būti atsižvelgiama į šiuos veiksnius: pardavimo kainos atitikimas rinkos kainai, parduoto turto (turtas ir įsiskolinimai, darbo jėgos išlaikymas, turtas apskritai) apimtis, pirkėjo (-ų) tapatybė, pardavimo laiko pasirinkimas (pradėjus preliminarų vertinimą, oficialią tyrimo procedūrą ar pateikus galutinį sprendimą), ir veiklos ekonominė logika. Šį rodiklių rinkinį Teismas patvirtino savo 2012 m. kovo 28 d. sprendime dėl bylos Ryanair prieš Komisiją, kuriuo buvo patvirtintas „Alitalia“ sprendimas
   (27). |
| --- | --- |

(132)

Remiantis Teismo sprendimu byloje Italija ir SIM 2 prieš Komisiją
   (25), kuriuo Komisija pagrindė savo sprendimus dėl bendrovių „Olympic Airlines“, „Alitalia“ ir „SERNAM“
   (26), ekonominio tęstinumo tarp pagalbos gavėjo ir įmonės, kuriai buvo perduotas jos turtas, vertinimas yra parengtas remiantis rodiklių rinkiniu. Gali būti atsižvelgiama į šiuos veiksnius: pardavimo kainos atitikimas rinkos kainai, parduoto turto (turtas ir įsiskolinimai, darbo jėgos išlaikymas, turtas apskritai) apimtis, pirkėjo (-ų) tapatybė, pardavimo laiko pasirinkimas (pradėjus preliminarų vertinimą, oficialią tyrimo procedūrą ar pateikus galutinį sprendimą), ir veiklos ekonominė logika. Šį rodiklių rinkinį Teismas patvirtino savo 2012 m. kovo 28 d. sprendime dėl bylos Ryanair prieš Komisiją, kuriuo buvo patvirtintas „Alitalia“ sprendimas
   (27).

| (133) | Atsižvelgdama į NCHZ verslo pardavimą bendrovei „Via Chem Slovakia“ ir vėliau bendrovei „Fortischem“, Komisija pagal pirmiau nurodytus kriterijus išnagrinės, ar yra ekonominis tęstinumas tarp NCHZ ir galiausiai „Fortischem“ įsigyto ir šiuo metu vykdomo verslo. |
| --- | --- |

(133)

Atsižvelgdama į NCHZ verslo pardavimą bendrovei „Via Chem Slovakia“ ir vėliau bendrovei „Fortischem“, Komisija pagal pirmiau nurodytus kriterijus išnagrinės, ar yra ekonominis tęstinumas tarp NCHZ ir galiausiai „Fortischem“ įsigyto ir šiuo metu vykdomo verslo.

| (134) | Komisija mano, kad nėra būtinybės atskirai nagrinėti dviejų sandorių, kurių pasekoje „Fortischem“ įsigijo NCHZ verslą, t. y. pirmiausia NCHZ pardavimą bendrovei „Via Chem Slovakia“, o tada pardavimą bendrovei „Fortischem“, ekonominį tęstinumą. „Via Chem Slovakia“ pardavė verslą „Fortischem“ antruoju sandoriu, sudarytu 2012 m. rugpjūčio 1 d., t. y. praėjus tik vienai dienai po pirmojo sandorio užbaigimo. Todėl „Via Chem Slovakia“ faktiškai niekada nevaldė NCHZ ir jos verslo veiklos, kaip to reikalaujama. |
| --- | --- |

(134)

Komisija mano, kad nėra būtinybės atskirai nagrinėti dviejų sandorių, kurių pasekoje „Fortischem“ įsigijo NCHZ verslą, t. y. pirmiausia NCHZ pardavimą bendrovei „Via Chem Slovakia“, o tada pardavimą bendrovei „Fortischem“, ekonominį tęstinumą. „Via Chem Slovakia“ pardavė verslą „Fortischem“ antruoju sandoriu, sudarytu 2012 m. rugpjūčio 1 d., t. y. praėjus tik vienai dienai po pirmojo sandorio užbaigimo. Todėl „Via Chem Slovakia“ faktiškai niekada nevaldė NCHZ ir jos verslo veiklos, kaip to reikalaujama.

| (135) | Komisija pripažįsta, kad dviejų sandorių apimtis nėra tiksliai tokia pati, nes „Via Chem Slovakia“ liko tam tikro nekilnojamojo turto (pastatų ir žemės) savininke. Tačiau iš pateiktos informacijos yra akivaizdu, kad visa „Via Chem Slovakia“ įsigyta bendrovės NCHZ ekonominė veikla buvo iškart perduota „Fortischem“. Išskyrus nekilnojamąjį turtą, „Fortischem“ perėmė iš „Via Chem Slovakia“ visą turtą ir teises, susijusias su chemijos produktų gamyba (gamybos įrenginius ir įrangą, sutartis, ir t. t.), taip pat įsipareigojimus dėl chemijos produktų gamybos (įskaitant visas darbo sutartis). Bendrovei „Fortischem“ neparduotas nekilnojamasis turtas, kuris buvo būtinas, kad ji galėtų tęsti NCHZ ekonominę veiklą, buvo jai suteiktas pagal nuomos sutartį. Todėl Komisija tiesiogiai išnagrinės, ar yra ekonominis tęstinumas tarp NCHZ ir bendrovės „Fortischem“ įsigytos jo verslo veiklos. Į konkrečius dviejų sandorių ypatumus bus atsižvelgta tiek, kiek jie yra susiję su šiuo vertinimu. |
| --- | --- |

(135)

Komisija pripažįsta, kad dviejų sandorių apimtis nėra tiksliai tokia pati, nes „Via Chem Slovakia“ liko tam tikro nekilnojamojo turto (pastatų ir žemės) savininke. Tačiau iš pateiktos informacijos yra akivaizdu, kad visa „Via Chem Slovakia“ įsigyta bendrovės NCHZ ekonominė veikla buvo iškart perduota „Fortischem“. Išskyrus nekilnojamąjį turtą, „Fortischem“ perėmė iš „Via Chem Slovakia“ visą turtą ir teises, susijusias su chemijos produktų gamyba (gamybos įrenginius ir įrangą, sutartis, ir t. t.), taip pat įsipareigojimus dėl chemijos produktų gamybos (įskaitant visas darbo sutartis). Bendrovei „Fortischem“ neparduotas nekilnojamasis turtas, kuris buvo būtinas, kad ji galėtų tęsti NCHZ ekonominę veiklą, buvo jai suteiktas pagal nuomos sutartį. Todėl Komisija tiesiogiai išnagrinės, ar yra ekonominis tęstinumas tarp NCHZ ir bendrovės „Fortischem“ įsigytos jo verslo veiklos. Į konkrečius dviejų sandorių ypatumus bus atsižvelgta tiek, kiek jie yra susiję su šiuo vertinimu.

5.7.1.   Pardavimo kaina

| (136) | Savo sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Komisija išreiškė abejones dėl to, ar konkurso laimėtojo „Via Chem Slovakia“ sumokėta 2,2 mln. EUR kaina už bendrovės turtą buvo rinkos kaina. |
| --- | --- |

(136)

Savo sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Komisija išreiškė abejones dėl to, ar konkurso laimėtojo „Via Chem Slovakia“ sumokėta 2,2 mln. EUR kaina už bendrovės turtą buvo rinkos kaina.

| (137) | Konkurso dalyviams buvo taikomos sąlygos, kurios, atrodo, sumažino turto vertę. Remiantis konkurso sąlygomis, potencialūs konkurso dalyviai galėjo rinktis, ar teikti pasiūlymą prisiimant teisių perėmėjo įsipareigojimus (išsamiau žr. (17) ir (18) konstatuojamose dalyse), arba ne. |
| --- | --- |

(137)

Konkurso dalyviams buvo taikomos sąlygos, kurios, atrodo, sumažino turto vertę. Remiantis konkurso sąlygomis, potencialūs konkurso dalyviai galėjo rinktis, ar teikti pasiūlymą prisiimant teisių perėmėjo įsipareigojimus (išsamiau žr. (17) ir (18) konstatuojamose dalyse), arba ne.

| (138) | Konkurso taisyklėse buvo nustatyta, kad jei didžiausią sumą pasiūlo konkurso dalyvis, kuris nėra prisiėmęs įsipareigojimų, įsipareigojimus prisiėmęs didžiausią sumą nurodęs konkurso dalyvis galės būti prilyginamas didžiausią sumą pasiūliusiam konkurso dalyviui. Komisija mano, kad galimybė gavėjui padidinti savo siūlomą sumą po to, kai jau pateikti visi pasiūlymai, gali atgrasyti potencialius dalyvius ir (arba) turėti neigiamą poveikį jau pateiktiems pasiūlymams. |
| --- | --- |

(138)

Konkurso taisyklėse buvo nustatyta, kad jei didžiausią sumą pasiūlo konkurso dalyvis, kuris nėra prisiėmęs įsipareigojimų, įsipareigojimus prisiėmęs didžiausią sumą nurodęs konkurso dalyvis galės būti prilyginamas didžiausią sumą pasiūliusiam konkurso dalyviui. Komisija mano, kad galimybė gavėjui padidinti savo siūlomą sumą po to, kai jau pateikti visi pasiūlymai, gali atgrasyti potencialius dalyvius ir (arba) turėti neigiamą poveikį jau pateiktiems pasiūlymams.

| (139) | Iš tikrųjų, vienas iš elementų, užtikrinančių, kad konkurse bus pasiūlyta didžiausia kaina, yra netikrumas dėl to, kokias kainas pasiūlys kiti konkurso dalyviai. Jei kainą siūlantis konkurso dalyvis, kuris yra įsipareigojęs dėl teisių perėmimo, žino, kad jo pasiūlyta kaina tik turi būti didžiausia tarp įsipareigojimus prisiėmusių konkurso dalyvių pasiūlymų, jis gali pasiūlyti mažesnę kainą, jei konkurso sąlygose nenumatyta jokia galimybė jai prilygti. |
| --- | --- |

(139)

Iš tikrųjų, vienas iš elementų, užtikrinančių, kad konkurse bus pasiūlyta didžiausia kaina, yra netikrumas dėl to, kokias kainas pasiūlys kiti konkurso dalyviai. Jei kainą siūlantis konkurso dalyvis, kuris yra įsipareigojęs dėl teisių perėmimo, žino, kad jo pasiūlyta kaina tik turi būti didžiausia tarp įsipareigojimus prisiėmusių konkurso dalyvių pasiūlymų, jis gali pasiūlyti mažesnę kainą, jei konkurso sąlygose nenumatyta jokia galimybė jai prilygti.

| (140) | Be to, ši sąlyga turėtų atgrasyti konkurso dalyvius, kurie nenori siūlyti kainos prisiimdami įsipareigojimus, nes jie žino, kad net tuo atveju, jei jų pasiūlyta kaina yra didžiausia, ji gali būti atmesta, nes kitas pirkėjas, kuris yra pasirengęs prisiimti įsipareigojimus, gali padidinti savo siūlomą kainą. Tokiu atveju įsipareigojimų neprisiėmęs konkurso dalyvis neturi galimybės pasiūlyti iš naujo didesnę kainą. |
| --- | --- |

(140)

Be to, ši sąlyga turėtų atgrasyti konkurso dalyvius, kurie nenori siūlyti kainos prisiimdami įsipareigojimus, nes jie žino, kad net tuo atveju, jei jų pasiūlyta kaina yra didžiausia, ji gali būti atmesta, nes kitas pirkėjas, kuris yra pasirengęs prisiimti įsipareigojimus, gali padidinti savo siūlomą kainą. Tokiu atveju įsipareigojimų neprisiėmęs konkurso dalyvis neturi galimybės pasiūlyti iš naujo didesnę kainą.

| (141) | Atsižvelgiant į tai, kas paminėta, atrodo, kad konkurso sąlygose pirmenybė teikiama įsipareigojimus prisiėmusiems konkurso dalyviams, nes dviem konkurso dalyviams pasiūlius tą pačią kainą, kai vienas iš jų yra prisiėmęs įsipareigojimus, o kitas – ne, pirmenybė teikiama to konkurso dalyvio, kuris yra prisiėmęs įsipareigojimus, pasiūlymui. Atrodytų, kad tai yra požymis, jog kaina, kuri būtų pasiūlyta įsipareigojimų neprisiėmusio konkurso dalyvio, potencialiai galėtų būti didesnė nei konkurso laimėtojo pasiūlyta kaina. Gali būti pagrįstai laikoma, jog įsipareigojimų prievolė turi finansines pasekmes pirkėjui, ir jis į tai atsižvelgia teikdamas pasiūlymą. Jei įsipareigojimai nebūtų taikomi, gali būti, kad tas pirkėjas pasiūlytų didesnę kainą. |
| --- | --- |

(141)

Atsižvelgiant į tai, kas paminėta, atrodo, kad konkurso sąlygose pirmenybė teikiama įsipareigojimus prisiėmusiems konkurso dalyviams, nes dviem konkurso dalyviams pasiūlius tą pačią kainą, kai vienas iš jų yra prisiėmęs įsipareigojimus, o kitas – ne, pirmenybė teikiama to konkurso dalyvio, kuris yra prisiėmęs įsipareigojimus, pasiūlymui. Atrodytų, kad tai yra požymis, jog kaina, kuri būtų pasiūlyta įsipareigojimų neprisiėmusio konkurso dalyvio, potencialiai galėtų būti didesnė nei konkurso laimėtojo pasiūlyta kaina. Gali būti pagrįstai laikoma, jog įsipareigojimų prievolė turi finansines pasekmes pirkėjui, ir jis į tai atsižvelgia teikdamas pasiūlymą. Jei įsipareigojimai nebūtų taikomi, gali būti, kad tas pirkėjas pasiūlytų didesnę kainą.

| (142) | Slovakija tvirtina, kad net ketinantis prisiimti įsipareigojimus konkurso dalyvis negalėtų būti tikras, kad nebus kito konkurso dalyvio, kuris ketintų prisiimti įsipareigojimus ir pasiūlyti potencialiai didesnę kainą. Tačiau tai nesusilpnina to fakto, kad įsipareigojimų neprisiėmę konkurso dalyviai paprastai buvo vertinami ne taip palankiai, kaip įsipareigojimus prisiėmę konkurso dalyviai, ir kad tai galėjo atgrasyti potencialius konkurso dalyvius, nepageidaujančius prisiimti įsipareigojimų, dalyvauti konkurse. |
| --- | --- |

(142)

Slovakija tvirtina, kad net ketinantis prisiimti įsipareigojimus konkurso dalyvis negalėtų būti tikras, kad nebus kito konkurso dalyvio, kuris ketintų prisiimti įsipareigojimus ir pasiūlyti potencialiai didesnę kainą. Tačiau tai nesusilpnina to fakto, kad įsipareigojimų neprisiėmę konkurso dalyviai paprastai buvo vertinami ne taip palankiai, kaip įsipareigojimus prisiėmę konkurso dalyviai, ir kad tai galėjo atgrasyti potencialius konkurso dalyvius, nepageidaujančius prisiimti įsipareigojimų, dalyvauti konkurse.

| (143) | Slovakija taip pat tvirtina, kad, atsižvelgiant į visą įsipareigojimų apimtį, kuri viršijo 11 mln. EUR, tikrai neatrodė, kad koks konkurso dalyvis pateiktų pasiūlymą, prisiimdamas šiuos įsipareigojimus. Ji tvirtina, kad, visų pirma, atsižvelgiant į tai, kad pirmajame konkurse pasiūlyta tik 2 mln. EUR kaina, joks racionalus konkurso dalyvis neprisiimtų įsipareigojimų su tokiomis finansinėmis pasekmėmis. Įsipareigojimai iš tikrųjų apima mažiausiai 11 mln. EUR vertės investicijas. Tačiau investicijos yra skirtos finansuoti priemones, užtikrinančias atitiktį taikomiems aplinkos įstatymams, kad būtų galima tęsti chemijos produktų gamybą. Bet kuris konkurso dalyvis, pageidaujantis tęsti cheminių produktų gamybą, turės investuoti tokią sumą, ir todėl į ją turės atsižvelgti ir įsipareigojimų neprisiimantys konkurso dalyviai. Nors kiti du įsipareigojimai (nurodyti (17) konstatuojamoje dalyje) turėjo potencialų poveikį kainai, pirkėjas, planuojantis išlaikyti NCHZ veiklą ar net ją išplėsti, nelaikytų tų įsipareigojimų pernelyg apsunkinančiais, atsižvelgiant į konkurse teikiamą pranašumą įsipareigojimus prisiėmusiems konkurso dalyviams. Taigi, galimybė pateikti pasiūlymą prisiimant įsipareigojimus negali būti laikoma „visiškai neįtikėtina“, nes ji galėjo turėti poveikį konkurse pasiūlytai kainai. |
| --- | --- |

(143)

Slovakija taip pat tvirtina, kad, atsižvelgiant į visą įsipareigojimų apimtį, kuri viršijo 11 mln. EUR, tikrai neatrodė, kad koks konkurso dalyvis pateiktų pasiūlymą, prisiimdamas šiuos įsipareigojimus. Ji tvirtina, kad, visų pirma, atsižvelgiant į tai, kad pirmajame konkurse pasiūlyta tik 2 mln. EUR kaina, joks racionalus konkurso dalyvis neprisiimtų įsipareigojimų su tokiomis finansinėmis pasekmėmis. Įsipareigojimai iš tikrųjų apima mažiausiai 11 mln. EUR vertės investicijas. Tačiau investicijos yra skirtos finansuoti priemones, užtikrinančias atitiktį taikomiems aplinkos įstatymams, kad būtų galima tęsti chemijos produktų gamybą. Bet kuris konkurso dalyvis, pageidaujantis tęsti cheminių produktų gamybą, turės investuoti tokią sumą, ir todėl į ją turės atsižvelgti ir įsipareigojimų neprisiimantys konkurso dalyviai. Nors kiti du įsipareigojimai (nurodyti (17) konstatuojamoje dalyje) turėjo potencialų poveikį kainai, pirkėjas, planuojantis išlaikyti NCHZ veiklą ar net ją išplėsti, nelaikytų tų įsipareigojimų pernelyg apsunkinančiais, atsižvelgiant į konkurse teikiamą pranašumą įsipareigojimus prisiėmusiems konkurso dalyviams. Taigi, galimybė pateikti pasiūlymą prisiimant įsipareigojimus negali būti laikoma „visiškai neįtikėtina“, nes ji galėjo turėti poveikį konkurse pasiūlytai kainai.

| (144) | Nors, galiausiai, pasiūlymo nepateikė nė vienas įsipareigojimus prisiėmęs konkurso dalyvis, konkurso sąlygose nebuvo galimybės priimti kiek galima daugiau konkurso dalyvių, kad jie varžytųsi tarpusavyje dėl to, kas pateiks geriausią pasiūlymą (tai išankstinė sąlyga, siekiant parduoti už didžiausią įmanomą rinkos kainą). |
| --- | --- |

(144)

Nors, galiausiai, pasiūlymo nepateikė nė vienas įsipareigojimus prisiėmęs konkurso dalyvis, konkurso sąlygose nebuvo galimybės priimti kiek galima daugiau konkurso dalyvių, kad jie varžytųsi tarpusavyje dėl to, kas pateiks geriausią pasiūlymą (tai išankstinė sąlyga, siekiant parduoti už didžiausią įmanomą rinkos kainą).

| (145) | Be to, pardavimas buvo organizuotas kaip viso veikiančio verslo pardavimas, t. y. viso turto bendrai, ir joks konkurso dalyvis negalėjo nusipirkti jokios atskiros turto dalies. Tai atėmė galimybę gauti kuo didesnę galutinę kainą, priimant konkurso pasiūlymus dėl NCHZ atskirų veiklos sričių (tuo pačiu išvengiant galimų sunkumų (arba sumažinant juos), jei veikla būtų nutraukta. Komisija pastebi, kad Slovakijos valdžios institucijų pateikti dokumentai rodo, jog buvo tokių potencialių konkurso dalyvių, kurie norėjo įsigyti tik atskiras NCHZ verslo dalis (pavyzdžiui, „bluO Epsilon Limited“ norėjo įsigyti tik karbido gamybos įrangą). Todėl negali būti atmesta mintis, kad pardavus atskiras NCHZ verslo dalis, būtų buvę galima gauti didesnę bendrą pardavimo kainą. |
| --- | --- |

(145)

Be to, pardavimas buvo organizuotas kaip viso veikiančio verslo pardavimas, t. y. viso turto bendrai, ir joks konkurso dalyvis negalėjo nusipirkti jokios atskiros turto dalies. Tai atėmė galimybę gauti kuo didesnę galutinę kainą, priimant konkurso pasiūlymus dėl NCHZ atskirų veiklos sričių (tuo pačiu išvengiant galimų sunkumų (arba sumažinant juos), jei veikla būtų nutraukta. Komisija pastebi, kad Slovakijos valdžios institucijų pateikti dokumentai rodo, jog buvo tokių potencialių konkurso dalyvių, kurie norėjo įsigyti tik atskiras NCHZ verslo dalis (pavyzdžiui, „bluO Epsilon Limited“ norėjo įsigyti tik karbido gamybos įrangą). Todėl negali būti atmesta mintis, kad pardavus atskiras NCHZ verslo dalis, būtų buvę galima gauti didesnę bendrą pardavimo kainą.

| (146) | „Via Chem Slovakia“ pardavimas bendrovei „Fortischem“ buvo tik perdavimas tarp dviejų privačių partnerių, ir joks konkursas nebuvo organizuotas. Dėl kainos buvo tiesiog susitarta tarp dviejų privačių šalių, be galimybės kitoms šalims pasiūlyti didesnę kainą. Todėl abejonės dėl to, ar „Via Chem Slovakia“ sumokėta kaina atitiko rinkos kainą, taip pat taikytinos ir „Fortischem“ sumokėtos kainos atveju. |
| --- | --- |

(146)

„Via Chem Slovakia“ pardavimas bendrovei „Fortischem“ buvo tik perdavimas tarp dviejų privačių partnerių, ir joks konkursas nebuvo organizuotas. Dėl kainos buvo tiesiog susitarta tarp dviejų privačių šalių, be galimybės kitoms šalims pasiūlyti didesnę kainą. Todėl abejonės dėl to, ar „Via Chem Slovakia“ sumokėta kaina atitiko rinkos kainą, taip pat taikytinos ir „Fortischem“ sumokėtos kainos atveju.

| (147) | Atsižvelgiant į tai, kas paminėta, atrodo, kad NCHZ turtas nebuvo parduotas taip, kad būtų užtikrintos kuo didesnės pajamos iš perduoto verslo. |
| --- | --- |

(147)

Atsižvelgiant į tai, kas paminėta, atrodo, kad NCHZ turtas nebuvo parduotas taip, kad būtų užtikrintos kuo didesnės pajamos iš perduoto verslo.

| (148) | Atsižvelgdama į tai, kas paminėta, Komisija daro išvadą, kad „Via Chem Slovakia“ sumokėta kaina už NCHZ verslą tikriausiai nebuvo tikra rinkos kaina, nes konkurso sąlygos, taip pat tas faktas, kad konkurso dalyviai turėjo siūlyti kainą už bendrą turtą, turėjo poveikį kainai. |
| --- | --- |

(148)

Atsižvelgdama į tai, kas paminėta, Komisija daro išvadą, kad „Via Chem Slovakia“ sumokėta kaina už NCHZ verslą tikriausiai nebuvo tikra rinkos kaina, nes konkurso sąlygos, taip pat tas faktas, kad konkurso dalyviai turėjo siūlyti kainą už bendrą turtą, turėjo poveikį kainai.

5.7.2.   Sandorio mastas

| (149) | Siekiant išvengti ekonominio tęstinumo, turtas ir kitos perduoto verslo sudėtinės dalys turi sudaryti tik dalį buvusiosios bendrovės arba jos veiklos. Kuo didesnė pirminio verslo dalis yra perduota naujai įstaigai, tuo didesnė tikimybė, kad su šiuo turtu susijusi ekonominė veikla toliau naudojasi nesuderinama pagalba. |
| --- | --- |

(149)

Siekiant išvengti ekonominio tęstinumo, turtas ir kitos perduoto verslo sudėtinės dalys turi sudaryti tik dalį buvusiosios bendrovės arba jos veiklos. Kuo didesnė pirminio verslo dalis yra perduota naujai įstaigai, tuo didesnė tikimybė, kad su šiuo turtu susijusi ekonominė veikla toliau naudojasi nesuderinama pagalba.

| (150) | Nors Slovakija tvirtina, kad pardavimas buvo „turtinis sandoris“, pardavimo sąlygos faktiškai rodo, kad bendrovė buvo parduota kaip veikiantis verslas. Kaip nurodyta (19) konstatuojamoje dalyje, visas turtas ir bent dalis galimų perduoti įsipareigojimų buvo parduoti naujam savininkui. |
| --- | --- |

(150)

Nors Slovakija tvirtina, kad pardavimas buvo „turtinis sandoris“, pardavimo sąlygos faktiškai rodo, kad bendrovė buvo parduota kaip veikiantis verslas. Kaip nurodyta (19) konstatuojamoje dalyje, visas turtas ir bent dalis galimų perduoti įsipareigojimų buvo parduoti naujam savininkui.

| (151) | NCHZ pardavimą bendrovei „Via Chem Slovakia“ Slovakijos konkurencijos tarnyba patvirtino 2012 m. liepos 19 d. Iš šio sprendimo yra aišku, kad visas NCHZ, kaip veikiančios bendrovės, verslas sudarė pranešimo apie susijungimą ir, atitinkamai, pardavimą, esmę (28). |
| --- | --- |

(151)

NCHZ pardavimą bendrovei „Via Chem Slovakia“ Slovakijos konkurencijos tarnyba patvirtino 2012 m. liepos 19 d. Iš šio sprendimo yra aišku, kad visas NCHZ, kaip veikiančios bendrovės, verslas sudarė pranešimo apie susijungimą ir, atitinkamai, pardavimą, esmę (28).

| (152) | „Fortischem“ įsigytos įmonės veiklos apimtis išlieka tokia pati, kaip ir NCHZ veiklos ankstesnė apimtis. Tai matyti palyginus NCHZ gamybos programą pačioje bankroto procedūros (29) taikymo pradžioje su „Fortischem“ dabartine gamybos programa, paskelbta jos svetainėje (30). Abiem atvejais NCHZ ir „Fortischem“ pagrindinė veiklos sritis atitinkamai yra neorganiniai (elektrolitiniai) chemijos produktai, įskaitant kalcio karbidą, organines chemines medžiagas, polimerus ir PVC perdirbimo produktus. Visus 14 šios gamybos srities pagrindinių produktų, iš kurių 2008 m. (31) NCHZ gavo 99 % pajamų, gamina ir „Fortischem“. 2013 m. „Fortischem“ iš šių produktų pardavimo gavo iš viso 161,3 mln. EUR (32) pajamų. Šios pajamos yra prilyginamos NCHZ vykdant bankroto procedūrą gautoms maždaug 150–160 mln. EUR pajamoms (33). Todėl perduoto verslo gamybos programa ir pajamos išliko tokios pat, kaip ir NCHZ. Daugiau kaip 95 % iš 1 412 NCHZ darbuotojų taip pat buvo perduota bendrovei „Fortischem“. Darbuotojai nebuvo atleisti, o po to įdarbinti „Fortischem“ – jų darbo sutartys tiesiog buvo perduotos bendrovei „Fortischem“. |
| --- | --- |

(152)

„Fortischem“ įsigytos įmonės veiklos apimtis išlieka tokia pati, kaip ir NCHZ veiklos ankstesnė apimtis. Tai matyti palyginus NCHZ gamybos programą pačioje bankroto procedūros (29) taikymo pradžioje su „Fortischem“ dabartine gamybos programa, paskelbta jos svetainėje (30). Abiem atvejais NCHZ ir „Fortischem“ pagrindinė veiklos sritis atitinkamai yra neorganiniai (elektrolitiniai) chemijos produktai, įskaitant kalcio karbidą, organines chemines medžiagas, polimerus ir PVC perdirbimo produktus. Visus 14 šios gamybos srities pagrindinių produktų, iš kurių 2008 m. (31) NCHZ gavo 99 % pajamų, gamina ir „Fortischem“. 2013 m. „Fortischem“ iš šių produktų pardavimo gavo iš viso 161,3 mln. EUR (32) pajamų. Šios pajamos yra prilyginamos NCHZ vykdant bankroto procedūrą gautoms maždaug 150–160 mln. EUR pajamoms (33). Todėl perduoto verslo gamybos programa ir pajamos išliko tokios pat, kaip ir NCHZ. Daugiau kaip 95 % iš 1 412 NCHZ darbuotojų taip pat buvo perduota bendrovei „Fortischem“. Darbuotojai nebuvo atleisti, o po to įdarbinti „Fortischem“ – jų darbo sutartys tiesiog buvo perduotos bendrovei „Fortischem“.

| (153) | Slovakija tvirtina, kad buvo perduota mažiau kaip 60 % verslo, visų pirma todėl, kad nekilnojamasis turtas nebuvo perduotas. Tačiau, kaip paaiškinta pirmiau (žr. (134) konstatuojamąją dalį), „Fortischem“ nuomoja chemijos produktų gamybai reikalingą nekilnojamąjį turtą (žemę ir pastatus) iš „Via Chem Slovakia“. Išskyrus nekilnojamąjį turtą, visą kitą turtą, teises ir įsipareigojimus, susijusius su perduotu verslu, perėmė „Fortischem“. Taigi, „Fortischem“ vykdo NCHZ veiklą, ir turi tą patį produktų portfelį. |
| --- | --- |

(153)

Slovakija tvirtina, kad buvo perduota mažiau kaip 60 % verslo, visų pirma todėl, kad nekilnojamasis turtas nebuvo perduotas. Tačiau, kaip paaiškinta pirmiau (žr. (134) konstatuojamąją dalį), „Fortischem“ nuomoja chemijos produktų gamybai reikalingą nekilnojamąjį turtą (žemę ir pastatus) iš „Via Chem Slovakia“. Išskyrus nekilnojamąjį turtą, visą kitą turtą, teises ir įsipareigojimus, susijusius su perduotu verslu, perėmė „Fortischem“. Taigi, „Fortischem“ vykdo NCHZ veiklą, ir turi tą patį produktų portfelį.

| (154) | Be to, „Fortischem“ paliko postuose NCHZ vadovus. Pavyzdžiui, NCHZ generalinis direktorius dar iki verslo perdavimo tapo „Fortischem“ direktorių valdybos pirmininku. |
| --- | --- |

(154)

Be to, „Fortischem“ paliko postuose NCHZ vadovus. Pavyzdžiui, NCHZ generalinis direktorius dar iki verslo perdavimo tapo „Fortischem“ direktorių valdybos pirmininku.

| (155) | Įsigydama NCHZ verslą, „Fortischem“ taip pat viešai paskelbė spaudoje neketinanti daryti jokių esminių pakeitimų dėl darbuotojų ar gamybos, ir kad ji paliks postuose dabartinius vadovus (34). |
| --- | --- |

(155)

Įsigydama NCHZ verslą, „Fortischem“ taip pat viešai paskelbė spaudoje neketinanti daryti jokių esminių pakeitimų dėl darbuotojų ar gamybos, ir kad ji paliks postuose dabartinius vadovus (34).

| (156) | Todėl, kalbant apie sandorio mastą, „Fortischem“ veiksmingai perėmė visą NCHZ ekonominę veiklą, kartu su visu susijusiu turtu, teisėmis, ir įsipareigojimais. Tai, kad dalis turto yra naudojama nuomos pagrindu, o ne tiesioginės nuosavybės būdu, nekeičia to fakto, kad „Fortischem“ tiesiog tęsia NCHZ ekonominę veiklą tokiu pat mastu, kaip iki sandorio. |
| --- | --- |

(156)

Todėl, kalbant apie sandorio mastą, „Fortischem“ veiksmingai perėmė visą NCHZ ekonominę veiklą, kartu su visu susijusiu turtu, teisėmis, ir įsipareigojimais. Tai, kad dalis turto yra naudojama nuomos pagrindu, o ne tiesioginės nuosavybės būdu, nekeičia to fakto, kad „Fortischem“ tiesiog tęsia NCHZ ekonominę veiklą tokiu pat mastu, kaip iki sandorio.

| (157) | Be to, dvi suinteresuotosios šalys, kurios pateikė pastabas, taip pat tvirtina, kad bendrovės „Fortischem“ elgesys nesiskiria nuo NCHZ: ji siūlo tą patį produktų portfelį tose pačios geografinėse rinkose, ir vienintelis matomas pasikeitimas yra naujas pavadinimas. |
| --- | --- |

(157)

Be to, dvi suinteresuotosios šalys, kurios pateikė pastabas, taip pat tvirtina, kad bendrovės „Fortischem“ elgesys nesiskiria nuo NCHZ: ji siūlo tą patį produktų portfelį tose pačios geografinėse rinkose, ir vienintelis matomas pasikeitimas yra naujas pavadinimas.

| (158) | Todėl „Fortischem“ tęsia NCHZ veiklą be jokių esminių prekybos, darbuotojų, ar gamybos politikos pakeitimų. |
| --- | --- |

(158)

Todėl „Fortischem“ tęsia NCHZ veiklą be jokių esminių prekybos, darbuotojų, ar gamybos politikos pakeitimų.

5.7.3.   Savininkų tapatybė

| (159) | Jei įsigyjamos bendrovės savininkai yra tie patys, kaip parduodamos bendrovės, tai yra tvirtas ekonominio tęstinumo požymis. |
| --- | --- |

(159)

Jei įsigyjamos bendrovės savininkai yra tie patys, kaip parduodamos bendrovės, tai yra tvirtas ekonominio tęstinumo požymis.

| (160) | Šiuo atveju Komisija nesugebėjo surinkti kokių įrodymų, kurie patvirtintų skundų pateikėjų tvirtinimus, kad yra ryšys tarp NCHZ verslo pirminių ir naujų galutinių savininkų. Nors tiesioginiai savininkai yra skirtingi, nėra įmanoma patikrinti, remiantis nepriklausomais ir patikimais šaltiniais, kas yra kai kurių Kipre įsisteigusių tiesioginių arba netiesioginių patronuojančiųjų bendrovių galutiniai savininkai. |
| --- | --- |

(160)

Šiuo atveju Komisija nesugebėjo surinkti kokių įrodymų, kurie patvirtintų skundų pateikėjų tvirtinimus, kad yra ryšys tarp NCHZ verslo pirminių ir naujų galutinių savininkų. Nors tiesioginiai savininkai yra skirtingi, nėra įmanoma patikrinti, remiantis nepriklausomais ir patikimais šaltiniais, kas yra kai kurių Kipre įsisteigusių tiesioginių arba netiesioginių patronuojančiųjų bendrovių galutiniai savininkai.

| (161) | Tačiau Slovakijos valdžios institucijos pateikė „Energochemica“, kuri yra dabartinė „Fortischem“ patronuojančioji bendrovė, priesaikos deklaraciją, kurioje pareiškiama, kad „Fortischem“ savininkai nėra jokiu būdu susiję su ankstesniais NCHZ savininkais. |
| --- | --- |

(161)

Tačiau Slovakijos valdžios institucijos pateikė „Energochemica“, kuri yra dabartinė „Fortischem“ patronuojančioji bendrovė, priesaikos deklaraciją, kurioje pareiškiama, kad „Fortischem“ savininkai nėra jokiu būdu susiję su ankstesniais NCHZ savininkais.

| (162) | Kadangi nėra jokių įrodymų, kad būtų priešingai, Komisija daro prielaidą, kad tarp bendrovei „Fortischem“ perduoto NCHZ verslo pirminių ir galutinių naujų savininkų ryšio nėra. |
| --- | --- |

(162)

Kadangi nėra jokių įrodymų, kad būtų priešingai, Komisija daro prielaidą, kad tarp bendrovei „Fortischem“ perduoto NCHZ verslo pirminių ir galutinių naujų savininkų ryšio nėra.

5.7.4.   Pardavimo laiko pasirinkimas

| (163) | Pardavimas įvyko Komisijai pradėjus pirminį tyrimą dėl skundo ir persiuntus skundą valstybei, kad ji pateiktų pastabas. Todėl bent jau Slovakijos valstybė žinojo, kad yra galimybė, jog atitinkamos priemonės galėtų būti neteisėta ir nesuderinama pagalba, kurią reikėtų susigrąžinti. |
| --- | --- |

(163)

Pardavimas įvyko Komisijai pradėjus pirminį tyrimą dėl skundo ir persiuntus skundą valstybei, kad ji pateiktų pastabas. Todėl bent jau Slovakijos valstybė žinojo, kad yra galimybė, jog atitinkamos priemonės galėtų būti neteisėta ir nesuderinama pagalba, kurią reikėtų susigrąžinti.

5.7.5.   Veiklos ekonominė logika

| (164) | Ekonominės logikos kriterijumi siekiama patikrinti, ar turtą įsigyjantis subjektas naudoja jį taip pat, kaip pardavėjas, o gal, atvirkščiai, jis turtui taiko savo komercinę strategiją, ir taip gauna sąveiką, pateisinančią jo interesą įsigyti šį turtą. |
| --- | --- |

(164)

Ekonominės logikos kriterijumi siekiama patikrinti, ar turtą įsigyjantis subjektas naudoja jį taip pat, kaip pardavėjas, o gal, atvirkščiai, jis turtui taiko savo komercinę strategiją, ir taip gauna sąveiką, pateisinančią jo interesą įsigyti šį turtą.

| (165) | „Fortischem“ įsigijo visą NCHZ chemijos produktų gamybos padalinį, t. y. pagrindinę NCHZ veikiančio verslo dalį su daugiau kaip 95 % darbuotojų ir susijusiomis teisėmis ir įsipareigojimais. Kaip nurodyta pirmiau, „Fortischem“ produktų portfelis ir veiklos apimtis yra tokie patys, kaip bendrovės NCHZ. |
| --- | --- |

(165)

„Fortischem“ įsigijo visą NCHZ chemijos produktų gamybos padalinį, t. y. pagrindinę NCHZ veikiančio verslo dalį su daugiau kaip 95 % darbuotojų ir susijusiomis teisėmis ir įsipareigojimais. Kaip nurodyta pirmiau, „Fortischem“ produktų portfelis ir veiklos apimtis yra tokie patys, kaip bendrovės NCHZ.

| (166) | „Fortischem“ taip pat viešai paskelbė spaudoje, jog ji neplanuoja daryti esminių NCHZ vykdyto verslo ar veiklos apimties pakeitimų (35). Nors „Fortischem“ yra didesnės bendrovių grupės „Energochemica“ dalis, neatrodo, kad būtų koks didelis sinergijos poveikis su kitais grupės nariais. Nors kai kurie grupės nariai taip pat vykdo veiklą chemijos pramonėje, jų veiklos sritis yra kitokia (šviesos stabilizatoriai, fenolinės dervos, plovikliai, ir t. t.), ir dėl tos priežasties neatrodo, kad ji būtų glaudžiai susijusi su „Fortischem“ veikla. |
| --- | --- |

(166)

„Fortischem“ taip pat viešai paskelbė spaudoje, jog ji neplanuoja daryti esminių NCHZ vykdyto verslo ar veiklos apimties pakeitimų (35). Nors „Fortischem“ yra didesnės bendrovių grupės „Energochemica“ dalis, neatrodo, kad būtų koks didelis sinergijos poveikis su kitais grupės nariais. Nors kai kurie grupės nariai taip pat vykdo veiklą chemijos pramonėje, jų veiklos sritis yra kitokia (šviesos stabilizatoriai, fenolinės dervos, plovikliai, ir t. t.), ir dėl tos priežasties neatrodo, kad ji būtų glaudžiai susijusi su „Fortischem“ veikla.

| (167) | Todėl komercinė strategija išliko nepakitusi, ir „Fortischem“ tiesiog naudoja turtą taip pat, kaip ir pardavėjas. |
| --- | --- |

(167)

Todėl komercinė strategija išliko nepakitusi, ir „Fortischem“ tiesiog naudoja turtą taip pat, kaip ir pardavėjas.

5.7.6.   Išvada dėl ekonominio tęstinumo tarp NCHZ ir Fortischem įsigytos ir vykdytos veiklos

| (168) | Apskritai, atrodo, kad vienintelis pasikeitimas yra susijęs su bendrovės pavadinimu ir juridiniu asmeniu, kuriam ji priklauso. Konkursų sąlygų 1.2 straipsnyje nustatyta, kad bendrovę NCHZ ketinama parduoti visą, kaip kilnojamojo ir nekilnojamojo turto rinkinį, kartu su jos darbuotojais. 2012 m. sausio 16 d. Pardavimo susitarimo tarp „Via Chem Slovakia“ ir NCHZ 3.1 straipsnyje teigiama, kad veiklos tęstinumas, perduodamas pagal šį susitarimą, apima visą nekilnojamąjį turtą, kilnojamąjį turtą, kitas teises ir turto vertes, kurios: i) padeda tęsti veiklą, arba, dėl savo pobūdžio, turėtų tai padėti, ir ii) nuo aiškios datos priklauso Pardavėjui. Be to, įsigyjantis subjektas nekeičia nei NCHZ produktų portfelio, nei komercinės politikos. Galiausiai, už NCHZ verslą sumokėta kaina tikriausiai nėra rinkos kaina. |
| --- | --- |

(168)

Apskritai, atrodo, kad vienintelis pasikeitimas yra susijęs su bendrovės pavadinimu ir juridiniu asmeniu, kuriam ji priklauso. Konkursų sąlygų 1.2 straipsnyje nustatyta, kad bendrovę NCHZ ketinama parduoti visą, kaip kilnojamojo ir nekilnojamojo turto rinkinį, kartu su jos darbuotojais. 2012 m. sausio 16 d. Pardavimo susitarimo tarp „Via Chem Slovakia“ ir NCHZ 3.1 straipsnyje teigiama, kad veiklos tęstinumas, perduodamas pagal šį susitarimą, apima visą nekilnojamąjį turtą, kilnojamąjį turtą, kitas teises ir turto vertes, kurios: i) padeda tęsti veiklą, arba, dėl savo pobūdžio, turėtų tai padėti, ir ii) nuo aiškios datos priklauso Pardavėjui. Be to, įsigyjantis subjektas nekeičia nei NCHZ produktų portfelio, nei komercinės politikos. Galiausiai, už NCHZ verslą sumokėta kaina tikriausiai nėra rinkos kaina.

| (169) | Todėl Komisija daro išvadą, kad tarp NCHZ ir „Fortischem“ ekonominio tęstinumo nėra. |
| --- | --- |

(169)

Todėl Komisija daro išvadą, kad tarp NCHZ ir „Fortischem“ ekonominio tęstinumo nėra.

| (170) | Dėl to, kas paminėta, Komisija laikosi požiūrio, kad Slovakijos suteiktas pranašumas bendrovei NCHZ yra neteisėta ir nesuderinama valstybės pagalba, ir kad šios nesuderinamos valstybės pagalbos, suteiktos bendrovei NCHZ, susigrąžinimas turi būti taikomas ir naujajam verslo savininkui. Nuolat dalyvaudama rinkoje, bendrovė „Fortischem“ toliau gauna naudą iš NCHZ ekonominei veiklai suteiktos valstybės pagalbos, ir toliau iškreipia rinką. |
| --- | --- |

(170)

Dėl to, kas paminėta, Komisija laikosi požiūrio, kad Slovakijos suteiktas pranašumas bendrovei NCHZ yra neteisėta ir nesuderinama valstybės pagalba, ir kad šios nesuderinamos valstybės pagalbos, suteiktos bendrovei NCHZ, susigrąžinimas turi būti taikomas ir naujajam verslo savininkui. Nuolat dalyvaudama rinkoje, bendrovė „Fortischem“ toliau gauna naudą iš NCHZ ekonominei veiklai suteiktos valstybės pagalbos, ir toliau iškreipia rinką.

6.   IŠVADA

| (171) | Komisija daro išvadą, kad Slovakijos Vyriausybės sprendimas paskelbti NCHZ strategine bendrove pagal aktą, ir tokiu būdu apsaugoti ją nuo bankroto akto įprasto taikymo, buvo valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(171)

Komisija daro išvadą, kad Slovakijos Vyriausybės sprendimas paskelbti NCHZ strategine bendrove pagal aktą, ir tokiu būdu apsaugoti ją nuo bankroto akto įprasto taikymo, buvo valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

| (172) | Komisija taip pat nustatė, kad tokia pagalba buvo suteikta neteisėtai, pažeidžiant pranešimo ir priemonių neįgyvendinimo įsipareigojimus, numatytus Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalyje. |
| --- | --- |

(172)

Komisija taip pat nustatė, kad tokia pagalba buvo suteikta neteisėtai, pažeidžiant pranešimo ir priemonių neįgyvendinimo įsipareigojimus, numatytus Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalyje.

| (173) | Galiausiai, Komisija daro išvadą, kad tokia pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka, nes nebuvo tenkinamos atitinkamos 2004 m. Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių sąlygos, ir nebuvo nustatytos kitos suderinamumo priežastys. |
| --- | --- |

(173)

Galiausiai, Komisija daro išvadą, kad tokia pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka, nes nebuvo tenkinamos atitinkamos 2004 m. Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių sąlygos, ir nebuvo nustatytos kitos suderinamumo priežastys.

| (174) | Ši pagalba turi būti susigrąžinta iš NCHZ, ir vykdomasis raštas turėtų taip pat būti taikomas bendrovei „Fortischem“, kurią su NCHZ sieja ekonominis tęstinumas. |
| --- | --- |

(174)

Ši pagalba turi būti susigrąžinta iš NCHZ, ir vykdomasis raštas turėtų taip pat būti taikomas bendrovei „Fortischem“, kurią su NCHZ sieja ekonominis tęstinumas.

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

4 783 424,10 EUR valstybės pagalba bendrovei NCHZ, suteikta paskelbus ją strategine bendrove pagal Strategiškai svarbių bendrovių aktą, ir tokiu būdu apsaugant ją nuo bankroto akto įprasto taikymo, buvo Slovakijos suteikta neteisėtai, pažeidžiant Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį, ir yra nesuderinama su vidaus rinka.

2 straipsnis

Sprendimas leisti bendrovei NCHZ tęsti veiklą pasibaigus akto galiojimo laikui, remiantis kreditorių komiteto sprendimu, nebuvo valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

3 straipsnis

1.   Slovakija turi susigrąžinti iš NCHZ 1 straipsnyje nurodytą nesuderinamą pagalbą.

2.   Atsižvelgiant į ekonominį tęstinumą tarp NCHZ ir „Fortischem“, įsipareigojimas grąžinti pagalbą turėtų taip pat būti taikomas „Fortischem“.

3.   Sumoms, kurios turi būti susigrąžintos, turi būti skaičiuojamos palūkanos nuo tos datos, kai jos buvo suteiktos NCHZ iki jų faktinio susigrąžinimo.

4.   Palūkanų norma taikoma pagrindinei sumai ir susikaupusioms palūkanoms, remiantis Reglamento (EB) Nr. 794/2004 (36) V skyriumi ir Reglamentu (EB) Nr. 271/2008 (37), iš dalies keičiančiu Reglamentą (EB) Nr. 794/2004.

4 straipsnis

1.   1 straipsnyje nurodyta pagalba turi būti susigrąžinta nedelsiant ir veiksmingai.

2.   Slovakija turi užtikrinti, kad šis sprendimas būtų įgyvendintas per keturis mėnesius nuo šio sprendimo pranešimo.

5 straipsnis

1.   Praėjus dviem mėnesiams po šio sprendimo pranešimo Slovakija turi pateikti šią informaciją:

| a) | nurodyti visą sumą (pagrindinę sumą ir susigrąžinimo palūkanas), kuri turi būti susigrąžinta iš gavėjų; |
| --- | --- |

a)

nurodyti visą sumą (pagrindinę sumą ir susigrąžinimo palūkanas), kuri turi būti susigrąžinta iš gavėjų;

| b) | išsamų priemonių, kurios jau buvo taikytos arba, kurias planuojama taikyti, siekiant laikytis šio sprendimo, apibūdinimą; |
| --- | --- |

b)

išsamų priemonių, kurios jau buvo taikytos arba, kurias planuojama taikyti, siekiant laikytis šio sprendimo, apibūdinimą;

| c) | dokumentus, įrodančius, kad gavėjui buvo nurodyta grąžinti pagalbą. |
| --- | --- |

c)

dokumentus, įrodančius, kad gavėjui buvo nurodyta grąžinti pagalbą.

2.   Slovakija turi informuoti Komisiją apie pažangą, taikant nacionalines priemones šiam sprendimui įgyvendinti iki tol, kol bus susigrąžinta 1 straipsnyje nurodyta pagalba. Ji turi iškart, Komisijai paprašius, pateikti informaciją apie priemones, kurios jau buvo taikytos arba, kurias planuojama taikyti, siekiant laikytis šio sprendimo. Ji taip pat turi pateikti išsamią informaciją apie jau susigrąžintą iš gavėjų pagalbos sumą ir susigrąžinimo palūkanas.

6 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Slovakijai.

Briuselis, 2014 m. spalio 15 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  2013 m. liepos 2 d. Komisijos sprendimas C(2013) 3555 final (OL C 297, 2013 10 12, p. 85).

1

final

(2)  Skundo pateikėjas prašė neatskleisti jo tapatybės.

2

(3)  Žr. 1 išnašą.

3

(4)  Bendrovės savininkas buvo „Disor Holdings Limited“ – nedeklaravusi verslo veiklos Kipre registruota bendrovė, kurios galutiniai savininkai nėra viešai žinomi.

4

(5)  Bauda skirta Komisijos 2009 m. liepos 22 d. sprendimu byloje COMP/39.396 – Kalcio karbido ir magnio pagrindo reagentai, naudojami plieno ir dujų pramonėje (OL C 301, 2009 12 11, p. 18).

5

(6)  Remiantis taikomomis taisyklėmis, kreditorių komiteto nariai yra užtikrinimo priemonių neturintys kreditoriai, išrinkti visų kreditorių posėdyje, kuriame kiekvieno kreditoriaus balsas yra lygus jo reikalavimų sumai.

6

(7)  Konfidenciali informacija.

7

(8)  Zákon č. 7/2005 Z.z. z 9. decembra 2004 o konkurze a reštrukturalizácii a o zmene a doplnení niektorých zákonov [2004 m. gruodžio 9 d. Aktas Nr. 7/2005 dėl bankroto ir restruktūrizavimo ir iš dalies keičiantis tam tikrus aktus].

8

Zákon č. 7/2005 Z.z. z 9. decembra 2004 o konkurze a reštrukturalizácii a o zmene a doplnení niektorých zákonov

(9)  2009 m. gruodžio 2 d. Vyriausybės sprendimo Nr. 534/2009, kuriuo „NCHZ“ skelbiama esanti strateginė bendrovė, aiškinamasis memorandumas.

9

(10)  Kreditorių komiteto nariais buvo šie privačiojo sektoriaus atstovai: bendrovė „INVEST – KREDIT, s.r.o.“ (ji priklauso vieninteliam „NCHZ“ akcininkui – „DISOR HOLDINGS LIMITED“); bendrovė „Novácká Energetika, a.s.“ (kuri iš pradžių buvo „NCHZ“ patronuojamoji bendrovė, o nuo 2011 m. sausio mėn. jos didžiausias akcininkas yra „STUPEFY HOLDINGS LIMITED“); bendrovė „M-ENERGO, s.r.o.“ (kurios didžiausias akcininkas yra „STUPEFY HOLDINGS LIMITED“) ir bendrovė „DAK KIABA, s.r.o.“

10

(11)  „Obchodný vestník“ [Komercinis biuletenis] Nr. 37B, 2011 2 23.

11

(12)  Socialinio draudimo bendrovė nebuvo užtikrinimo priemones turintis kreditorius, nes įsiskolinimai jai atsirado tik jau pradėjus bankroto procedūrą.

12

(13)  Visi skaičiai suapvalinti

13

(14)  2012 m. birželio 5 d. sprendimas, Komisija prieš EDF, C-124/10, ES:C:2012:318, 83–85 pastraipos ir 105 pastraipa; 2002 m. gegužės 16 d. sprendimas, Prancūzija prieš Komisiją, C-482/99, ES:C:2002:294, 71 ir 72 pastraipos; 1998 m. balandžio 30 d. sprendimas, City Flyer Express Ltd prieš Komisiją, T-16/96, ES:T:1998:78, 76 pastraipa.

14

Komisija prieš EDF

Prancūzija prieš Komisiją

City Flyer Express Ltd prieš Komisiją

(15)  Šiuo klausimu žr. visų pirma bylos Hijos de Andrés Molina, SA (HAMSA) prieš Komisiją,T-152/99, ES:T:2002:188, 157 pastraipą.

15

Hijos de Andrés Molina, SA (HAMSA)

Komisiją,

(16)  Ši suma atitinka nesumokėtas skolas, grąžintinas viešojo sektoriaus kreditoriams 2009 m. gruodžio 31 d. Slovakijos valdžios institucijos tvirtina, kad nėra tikslios informacijos dėl sumų konkrečią datą, kai „NCHZ“ buvo paskelbta strategine bendrove. Todėl šis skaičius yra tiksliausias turimas apytikris (ir gana sumažintas) nesumokėtų įsiskolinimų sumos įvertis akto taikymo pradžioje.

16

(17)  Ši suma atitinka nesumokėtas skolas, grąžintinas viešojo sektoriaus kreditoriams 2010 m. gruodžio 31 d. Slovakijos valdžios institucijos tvirtina, kad nėra tikslios informacijos dėl sumų konkrečią datą, kai „NCHZ“ nustojo buvusi strategine bendrove pagal aktą. Todėl šis skaičius yra tiksliausias turimas apytikris (ir gana sumažintas) nesumokėtų įsiskolinimų sumos įvertis akto taikymo pabaigoje.

17

(18)  Byla Italija prieš Komisiją, C-364/90, ES:C:1993:157, 20 pastraipa.

18

Italija prieš Komisiją

(19)  OL C 244, 2004 10 1, p. 2.

19

(20)  Žr. Bylos Komisija prieš Vokietiją, C-364/72, ES:C:1973:87, 13 pastraipą.

20

Komisija prieš Vokietiją

(21)  Žr. Sujungtas bylas Ispanija prieš Komisiją, C-278/92, C-279/92 ir C-280/92, ES:C:1994:325, 75 pastraipa.

21

Ispanija

Komisiją

(22)  Žr. bylosBelgija prieš Komisiją, C-75/97, ES:C:1999:311, 64 ir 65 pastraipas.

22

Belgija prieš Komisiją

(23)  1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999, nustatantis išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (OL L 83, 1999 3 27, p. 1).

23

(24)  2012 m. kovo 28 d. Bendrojo Teismo sprendimas Ryanair Ltd prieš Europos Komisiją; byla T-123/09, 155 pastraipa.

24

Ryanair Ltd

Europos Komisiją

(25)  2003 m. gegužės 8 d. Teismo sprendimas Italijos Respublika ir SIM 2 Multimedia SpA prieš Europos Bendrijų Komisiją, sujungtos bylos C-328/99 ir C-399/00.

25

Italijos Respublika ir SIM 2 Multimedia SpA

Europos Bendrijų Komisiją,

(26)  2008 m. rugsėjo 17 d. Komisijos sprendimas, valstybės pagalba N 321/2008, N 322/2008 ir N 323/2008 – Graikija – Vente de certains actifs d'Olympic Airlines/Olympic Airways Services; 2008 m. lapkričio 12 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos N 510/2008 – Italija – „Alitalia“ turto pardavimas; 2012 m. balandžio 4 d. Komisijos sprendimas dėl bylos SA.34547 – Prancūzija – Reprise des actifs du groupe SERNAM dans le cadre de son redressement judiciaire.

26

Vente de certains actifs d'Olympic Airlines/Olympic Airways Services

Reprise des actifs du groupe SERNAM dans le cadre de son redressement judiciaire

(27)  Bendrojo Teismo 2012 m. kovo 28 d. sprendimas byloje Ryanair Ltd prieš Europos Komisiją.

27

Ryanair Ltd

Europos Komisiją

(28)  Žr. visų pirma susijungimą patvirtinančio sprendimo (Sprendimas Nr. 2012/FH/3/1/032), kurį rasite http://www.antimon.gov.sk/2012fh31032/, 25–29 konstatuojamąsias dalis.

28

(29)  Žr. bankroto administratoriaus 2009 m. spalio 26 d. pristatymo „Novácké chemické závody, a.s. – Prezentácia správcu“ 4 ir 5 skaidres.

29

(30)  Žr. www.fortischem.sk.

30

(31)  Žr. bankroto administratoriaus 2009 m. spalio 26 d. pristatymo „Novácké chemické závody, a.s. – Prezentácia správcu“ 5 skaidrę.

31

(32)  Žr. „Energochemica Group“, kurios didžiausia narė yra „Fortischem“, 2013 m. metinę ataskaitą http://www.energochemica.eu/data/files/Vyrocka_ECH_2013.pdf.

32

(33)  Žr., pavyzdžiui, administratoriaus 2010 m. gruodžio mėn. pateiktą ekonominę analizę, p. 3 (žr. (106) konstatuojamąją dalį).

33

(34)  Žr., pavyzdžiui, 2012 m. rugpjūčio 2 d.„Webnoviny“ straipsnį Novácku chemičku bude prevádzkovať spoločnosť Fortischem, paskelbtą http://www.webnoviny.sk/ekonomika/novacku-chemicku-bude-prevadzkovat-s/526742-clanok.html

34

Novácku chemičku bude prevádzkovať spoločnosť Fortischem, paskelbtą

(35)  Žr. 33 išnašą.

35

(36)  2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (OL L 140, 2004 4 30, p. 1).

36

(37)  2008 m. sausio 30 d. Komisijos reglamentas (EB) nr 271/2008 iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinantį Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (OL L 82, 2008 3 25, p. 1).

37

---

| 15.10.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 269/93 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 269/93

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2015/1827

2015 m. kovo 23 d.

dėl valstybės pagalbos SA.28876 (12/C) (ex CP 202/09), kurią Graikija suteikė AB Pirėjo konteinerių terminalui ir Cosco Pacific Limited

(pranešta dokumentu Nr. C(2015) 66)

(Tekstas autentiškas tik graikų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

paprašiusi suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas pagal 1999 m. kovo 22 d. Reglamento (ΕΒ) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (1), 6 straipsnį ir atsižvelgusi į Graikijos ir į įmonės AB Pirėjo konteinerių terminalo pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | 2009 m. balandžio 30 d. raštu Pirėjo prefektas Komisijai pateikė skundą, kuriame teigiama, kad Graikijos valstybė skyrė neteisėtą valstybės pagalbą naujajam vienos Pirėjo uosto dalies koncesininkui – Cosco Pacific Limited (toliau – COSCO) patronuojamai specialios paskirties įmonei AB Pirėjo konteinerių terminalui (toliau – PKT). Tariama pagalba skirta suteikus mokesčių lengvatas ir po pasiūlymų pateikimo nustačius palankesnes nuostatas koncesijos sutartyje. |
| --- | --- |

(1)

2009 m. balandžio 30 d. raštu Pirėjo prefektas Komisijai pateikė skundą, kuriame teigiama, kad Graikijos valstybė skyrė neteisėtą valstybės pagalbą naujajam vienos Pirėjo uosto dalies koncesininkui – Cosco Pacific Limited (toliau – COSCO) patronuojamai specialios paskirties įmonei AB Pirėjo konteinerių terminalui (toliau – PKT). Tariama pagalba skirta suteikus mokesčių lengvatas ir po pasiūlymų pateikimo nustačius palankesnes nuostatas koncesijos sutartyje.

| (2) | 2009 m. gegužės 7 d. Graikijos uostų darbuotojų federacija nusiuntė raštą (2), kuriuo Komisiją informavo apie Graikijos valstybės PKT tariamai suteiktas mokesčių lengvatas. 2009 m. rugpjūčio 31 d. raštu Graikijos uostų darbuotojų federacija patvirtino, kad anksčiau siųstas raštas turi būti vertinamas kaip skundas, ir pabrėžė, kad pagalba buvo skirta ne tik suteikiant mokesčių lengvatas, bet ir koncesijos sutartį papildžius palankesnėmis nuostatomis. |
| --- | --- |

(2)

2009 m. gegužės 7 d. Graikijos uostų darbuotojų federacija nusiuntė raštą (2), kuriuo Komisiją informavo apie Graikijos valstybės PKT tariamai suteiktas mokesčių lengvatas. 2009 m. rugpjūčio 31 d. raštu Graikijos uostų darbuotojų federacija patvirtino, kad anksčiau siųstas raštas turi būti vertinamas kaip skundas, ir pabrėžė, kad pagalba buvo skirta ne tik suteikiant mokesčių lengvatas, bet ir koncesijos sutartį papildžius palankesnėmis nuostatomis.

| (3) | 2009 m. rugsėjo 23 d. raštu (3) Tarptautinė uostų darbuotojų taryba pateikė skundą, kuriame detaliai aprašė priemones, kuriomis, jų tvirtinimu, teikiama valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(3)

2009 m. rugsėjo 23 d. raštu (3) Tarptautinė uostų darbuotojų taryba pateikė skundą, kuriame detaliai aprašė priemones, kuriomis, jų tvirtinimu, teikiama valstybės pagalba.

| (4) | 2009 m. spalio 14 d. raštu Komisija paprašė Graikijos pateikti informaciją dėl tariamų valstybės pagalbos priemonių. 2009 m. lapkričio 12 d. raštu Graikijos valdžios institucijos paprašė pratęsti atsakymo pateikimo terminą, o Komisija 2009 m. lapkričio 18 d. raštu patenkino šį prašymą. 2010 m. vasario 3 d. Komisija nusiuntė priminimą dėl šio prašymo ir 2010 m. vasario 23 d. Graikijos valdžios institucijos atsakė į laišką, kuriuo buvo prašoma pateikti informaciją. |
| --- | --- |

(4)

2009 m. spalio 14 d. raštu Komisija paprašė Graikijos pateikti informaciją dėl tariamų valstybės pagalbos priemonių. 2009 m. lapkričio 12 d. raštu Graikijos valdžios institucijos paprašė pratęsti atsakymo pateikimo terminą, o Komisija 2009 m. lapkričio 18 d. raštu patenkino šį prašymą. 2010 m. vasario 3 d. Komisija nusiuntė priminimą dėl šio prašymo ir 2010 m. vasario 23 d. Graikijos valdžios institucijos atsakė į laišką, kuriuo buvo prašoma pateikti informaciją.

| (5) | 2010 m. gegužės 5 d. Komisijos tarnybų atstovai susitiko su Graikijos valdžios institucijų atstovais aptarti papildomus paaiškinimus. |
| --- | --- |

(5)

2010 m. gegužės 5 d. Komisijos tarnybų atstovai susitiko su Graikijos valdžios institucijų atstovais aptarti papildomus paaiškinimus.

| (6) | 2010 m. spalio 27 d. raštu Komisija Graikijos valdžios institucijų paprašė pateikti papildomos informacijos. 2011 m. lapkričio 18 d. raštu Graikijos valdžios institucijos paprašė pratęsti informacijos pateikimo terminą, o 2011 m. gruodžio 2 d. raštu Komisija sutiko tai padaryti. Į prašymą suteikti informacijos Graikijos valdžios institucijos atsakė 2011 m. vasario 8 d. |
| --- | --- |

(6)

2010 m. spalio 27 d. raštu Komisija Graikijos valdžios institucijų paprašė pateikti papildomos informacijos. 2011 m. lapkričio 18 d. raštu Graikijos valdžios institucijos paprašė pratęsti informacijos pateikimo terminą, o 2011 m. gruodžio 2 d. raštu Komisija sutiko tai padaryti. Į prašymą suteikti informacijos Graikijos valdžios institucijos atsakė 2011 m. vasario 8 d.

| (7) | 2012 m. liepos 11 d. raštu (4) Komisija pranešė Graikijai, kad nusprendė, jog skirtumai tarp koncesijos sutarties ir informacijos skelbime apie konkursą, taip pat mokestinė priemonė, susijusi su įmonių atleidimu nuo pajamų mokesčio, taikomo prekėms, darbams ir paslaugoms, kurie PKT teikiami ne Graikijoje, nėra valstybės pagalba. Taip pat Komisija nusprendė pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl visų kitų tariamų valstybės pagalbos priemonių. |
| --- | --- |

(7)

2012 m. liepos 11 d. raštu (4) Komisija pranešė Graikijai, kad nusprendė, jog skirtumai tarp koncesijos sutarties ir informacijos skelbime apie konkursą, taip pat mokestinė priemonė, susijusi su įmonių atleidimu nuo pajamų mokesčio, taikomo prekėms, darbams ir paslaugoms, kurie PKT teikiami ne Graikijoje, nėra valstybės pagalba. Taip pat Komisija nusprendė pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl visų kitų tariamų valstybės pagalbos priemonių.

| (8) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą 2012 m. spalio 5 d. (5) paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl priemonių. |
| --- | --- |

(8)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą 2012 m. spalio 5 d. (5) paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl priemonių.

| (9) | 2012 m. lapkričio 5 d. Komisija gavo pastabas iš pagalbos gavėjo. 2013 m. sausio 14 d. šios pastabos buvo perduotos Graikijai, taigi jai buvo suteikta galimybė atsakyti. Jos pastabos ir papildoma informacija gautos 2012 m. lapkričio 2 d., 2013 m. kovo 27 d. ir 2013 m. liepos 10 d. raštais. 2013 m. rugsėjo 13 d. įvyko Komisijos tarnybų ir Graikijos valdžios institucijų atstovų, kuriuos lydėjo ir pagalbos gavėjas, susitikimas. 2013 m. spalio 23 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė papildomos informacijos. 2014 m. sausio 17 d. Komisija nusiuntė priminimą apie vis dar trūkstamą informaciją. Graikijos valdžios institucijos atsakė 2014 m. vasario 4 d., o 2014 m. vasario 10 d. buvo surengtas dar vienas susitikimas. Po šio susitikimo 2014 m. kovo 10 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė papildomos informacijos, o 2014 m. kovo 12 d. įvyko dar vienas susitikimas. Po šio susitikimo Graikijos valdžios institucijos 2014 m. kovo 31 d., 2014 m. balandžio 16 d. ir balandžio 28 d. pateikė papildomos informacijos. Papildomi Graikijos valdžios institucijų ir pagalbos gavėjo susitikimai įvyko 2014 m. gegužės 19 d. ir gruodžio 8 d. |
| --- | --- |

(9)

2012 m. lapkričio 5 d. Komisija gavo pastabas iš pagalbos gavėjo. 2013 m. sausio 14 d. šios pastabos buvo perduotos Graikijai, taigi jai buvo suteikta galimybė atsakyti. Jos pastabos ir papildoma informacija gautos 2012 m. lapkričio 2 d., 2013 m. kovo 27 d. ir 2013 m. liepos 10 d. raštais. 2013 m. rugsėjo 13 d. įvyko Komisijos tarnybų ir Graikijos valdžios institucijų atstovų, kuriuos lydėjo ir pagalbos gavėjas, susitikimas. 2013 m. spalio 23 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė papildomos informacijos. 2014 m. sausio 17 d. Komisija nusiuntė priminimą apie vis dar trūkstamą informaciją. Graikijos valdžios institucijos atsakė 2014 m. vasario 4 d., o 2014 m. vasario 10 d. buvo surengtas dar vienas susitikimas. Po šio susitikimo 2014 m. kovo 10 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė papildomos informacijos, o 2014 m. kovo 12 d. įvyko dar vienas susitikimas. Po šio susitikimo Graikijos valdžios institucijos 2014 m. kovo 31 d., 2014 m. balandžio 16 d. ir balandžio 28 d. pateikė papildomos informacijos. Papildomi Graikijos valdžios institucijų ir pagalbos gavėjo susitikimai įvyko 2014 m. gegužės 19 d. ir gruodžio 8 d.

2.   PAGALBOS GAVĖJO IR TARIAMŲ PAGALBOS PRIEMONIŲ APIBŪDINIMAS

2.1.   Pirėjo uostas

| (10) | Pirėjo uostą sudaro dvi dalys: prekybos uostas ir keleivių uostas. Prekybos uostas turi tris terminalus: konteinerių, krovinių ir automobilių. |
| --- | --- |

(10)

Pirėjo uostą sudaro dvi dalys: prekybos uostas ir keleivių uostas. Prekybos uostas turi tris terminalus: konteinerių, krovinių ir automobilių.

| (11) | Konteinerių terminalo teritorijoje yra du molai. Pirėjo uosto direkcija (toliau – PUD) nusprendė išplėsti konteinerių terminalo infrastruktūrą, praplėsdama I molą, atnaujindama II molo įrangą ir pastatydama III molą. |
| --- | --- |

(11)

Konteinerių terminalo teritorijoje yra du molai. Pirėjo uosto direkcija (toliau – PUD) nusprendė išplėsti konteinerių terminalo infrastruktūrą, praplėsdama I molą, atnaujindama II molo įrangą ir pastatydama III molą.

2.2.   AB Pirėjo uosto direkcija

| (12) | Įmonė AB Pirėjo uosto direkcija buvo įsteigta Įstatymu Nr. 2688/1999 pertvarkius 1930 m. veiklą pradėjusią įstaigą Pirėjo uosto direkciją, kurios veiklą reglamentavo viešoji teisė, į viešąją komunalinių paslaugų įmonę. |
| --- | --- |

(12)

Įmonė AB Pirėjo uosto direkcija buvo įsteigta Įstatymu Nr. 2688/1999 pertvarkius 1930 m. veiklą pradėjusią įstaigą Pirėjo uosto direkciją, kurios veiklą reglamentavo viešoji teisė, į viešąją komunalinių paslaugų įmonę.

| (13) | 2002 m. vasario 13 d. Graikijos valstybė ir Pirėjo uosto direkcija pasirašė 40 metų trukmės koncesijos sutartį. Ji ratifikuota Įstatymu Nr. 3654/2008. Pagal šią sutartį Pirėjo uosto direkcija turi išskirtinę teisę naudoti ir eksploatuoti žemę, pastatus ir kitus infrastruktūros objektus, esančius Pirėjo uosto teritorijoje (6). Konkrečiai, koncesijos sutartis numato Pirėjo uosto direkcijai teisę suteikti trečiosioms šalims galimybę mokamai naudotis uosto dalimis (7). |
| --- | --- |

(13)

2002 m. vasario 13 d. Graikijos valstybė ir Pirėjo uosto direkcija pasirašė 40 metų trukmės koncesijos sutartį. Ji ratifikuota Įstatymu Nr. 3654/2008. Pagal šią sutartį Pirėjo uosto direkcija turi išskirtinę teisę naudoti ir eksploatuoti žemę, pastatus ir kitus infrastruktūros objektus, esančius Pirėjo uosto teritorijoje (6). Konkrečiai, koncesijos sutartis numato Pirėjo uosto direkcijai teisę suteikti trečiosioms šalims galimybę mokamai naudotis uosto dalimis (7).

2.3.   PUD ir PKT sutartis ir investicinis projektas

| (14) | Siekdama suteikti teisę naudotis ΙΙ ir ΙΙΙ molu, Pirėjo uosto direkcija paskelbė Europos viešąjį konkursą (8) dėl uosto paslaugų teikimo. Šio konkurso metu Pirėjo uosto direkcija gavo pasiūlymų iš COSCO ir iš įmonių konsorciumo Hutchinson Port Holdings L.T.D., Hutchinson Ports Investments S.A.R.L., Alapis Joint Stock Company S.A. ir Lyd S.A. |
| --- | --- |

(14)

Siekdama suteikti teisę naudotis ΙΙ ir ΙΙΙ molu, Pirėjo uosto direkcija paskelbė Europos viešąjį konkursą (8) dėl uosto paslaugų teikimo. Šio konkurso metu Pirėjo uosto direkcija gavo pasiūlymų iš COSCO ir iš įmonių konsorciumo Hutchinson Port Holdings L.T.D., Hutchinson Ports Investments S.A.R.L., Alapis Joint Stock Company S.A. ir Lyd S.A.

| (15) | Konkurso kvietime numatyta nuostata dėl apeliacinių skundų teikimo procedūros. Tačiau nė vienas iš dalyvių nesikreipė į teismą dėl konkurso procedūros ar dėl galutinio rezultato. Be to, procedūrą ir koncesijos sutarties planą patikrino ir patvirtino Graikijos audito rūmai. |
| --- | --- |

(15)

Konkurso kvietime numatyta nuostata dėl apeliacinių skundų teikimo procedūros. Tačiau nė vienas iš dalyvių nesikreipė į teismą dėl konkurso procedūros ar dėl galutinio rezultato. Be to, procedūrą ir koncesijos sutarties planą patikrino ir patvirtino Graikijos audito rūmai.

| (16) | 2008 m. lapkričio mėn. Pirėjo uosto direkcija su PKT pasirašė koncesijos sutartį, kuria Pirėjo uosto direkcija suteikė PKT teisę eksploatuoti ir išskirtinai naudotis Naujuoju konteinerių terminalu (N.SEMPO), kurį sudaro ten esantis ΙΙ molas, kuris turi būti atnaujintas, naujasis dar nepastatytas ΙΙΙ molas ir gretima teritorija, taip pat ir naudojimasis gretima jūrų švartavimosi zona, leidžiančia saugiai švartuoti ir aptarnauti laivus. |
| --- | --- |

(16)

2008 m. lapkričio mėn. Pirėjo uosto direkcija su PKT pasirašė koncesijos sutartį, kuria Pirėjo uosto direkcija suteikė PKT teisę eksploatuoti ir išskirtinai naudotis Naujuoju konteinerių terminalu (N.SEMPO), kurį sudaro ten esantis ΙΙ molas, kuris turi būti atnaujintas, naujasis dar nepastatytas ΙΙΙ molas ir gretima teritorija, taip pat ir naudojimasis gretima jūrų švartavimosi zona, leidžiančia saugiai švartuoti ir aptarnauti laivus.

| (17) | Pagal koncesijos sutartį PKT įpareigojamas atnaujinti esamą ΙΙ molą, pastatyti naują ΙΙΙ molą ir teikti įvairias su konteinerių terminalo veikla susijusias uosto paslaugas. Be to, koncesininkas visiškai savo lėšomis papildomai finansuos visus II molo atnaujinimus ir III molo statybą bei eksploatavimą. Todėl, tiek skelbimas apie konkursą, tiek ir koncesijos sutartis numatė, kad koncesininkas savo investicijoms nenaudos valstybės lėšų. |
| --- | --- |

(17)

Pagal koncesijos sutartį PKT įpareigojamas atnaujinti esamą ΙΙ molą, pastatyti naują ΙΙΙ molą ir teikti įvairias su konteinerių terminalo veikla susijusias uosto paslaugas. Be to, koncesininkas visiškai savo lėšomis papildomai finansuos visus II molo atnaujinimus ir III molo statybą bei eksploatavimą. Todėl, tiek skelbimas apie konkursą, tiek ir koncesijos sutartis numatė, kad koncesininkas savo investicijoms nenaudos valstybės lėšų.

| (18) | Taip pat buvo numatyta, kad koncesininkas prisiima visą su būtinų statinių atnaujinimu ir statyba susijusią (verslo) riziką. Taip pat jis prisiima įsipareigojimą užtikrinti naujojo konteinerių terminalo pajėgumą. |
| --- | --- |

(18)

Taip pat buvo numatyta, kad koncesininkas prisiima visą su būtinų statinių atnaujinimu ir statyba susijusią (verslo) riziką. Taip pat jis prisiima įsipareigojimą užtikrinti naujojo konteinerių terminalo pajėgumą.

| (19) | Pirėjo uosto direkcijos ir PKT koncesijos sutartis ratifikuota Įstatymu Nr. 3755/2009 (toliau – Įstatymas). Šio įstatymo 1 straipsnis apima koncesijos sutartį – tokią, kokia ji buvo pasirašyta, 2 straipsnyje apibrėžiamos specialios PKT taikomos mokestinės lengvatos, o 3 straipsnyje numatoma galimybė, kad PKT investicijos, susijusios su koncesijos sutartimi, suteikia specialų apsaugos režimą užsienio investicijoms, išdėstytą Dekrete Nr. 2687/1953. |
| --- | --- |

(19)

Pirėjo uosto direkcijos ir PKT koncesijos sutartis ratifikuota Įstatymu Nr. 3755/2009 (toliau – Įstatymas). Šio įstatymo 1 straipsnis apima koncesijos sutartį – tokią, kokia ji buvo pasirašyta, 2 straipsnyje apibrėžiamos specialios PKT taikomos mokestinės lengvatos, o 3 straipsnyje numatoma galimybė, kad PKT investicijos, susijusios su koncesijos sutartimi, suteikia specialų apsaugos režimą užsienio investicijoms, išdėstytą Dekrete Nr. 2687/1953.

3.   PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ

| (20) | Komisija, remdamasi 2012 m. liepos 11 d. sprendimu (9), nusprendė, kad skirtumai tarp koncesijos sutarties ir tarp informacijos skelbime apie konkursą, taip pat ir dvi mokesčių priemonės (10) nėra valstybės pagalba. Tame pačiame sprendime Komisija išreiškė abejones ir pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl kitų tariamų valstybės pagalbos priemonių:






  1. | atleidimo nuo pajamų mokesčio už susikaupusias palūkanas iki III molo veikimo pradžios (11); |
| --- | --- | --- |

(20)

Komisija, remdamasi 2012 m. liepos 11 d. sprendimu (9), nusprendė, kad skirtumai tarp koncesijos sutarties ir tarp informacijos skelbime apie konkursą, taip pat ir dvi mokesčių priemonės (10) nėra valstybės pagalba. Tame pačiame sprendime Komisija išreiškė abejones ir pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl kitų tariamų valstybės pagalbos priemonių:

1.

atleidimo nuo pajamų mokesčio už susikaupusias palūkanas iki III molo veikimo pradžios (11);

| 2. | teisės į PVM likutį, neatsižvelgiant į sutarties įvykdymo mastą; sąvokos „investicinė prekė“ apibrėžimo atsižvelgiant į PVM taisykles; teisės imti delspinigius už paslaugas pirmą dieną po 60 dienos nuo prašymo grąžinti PVM pateikimo (12); |
| --- | --- |

2.

teisės į PVM likutį, neatsižvelgiant į sutarties įvykdymo mastą; sąvokos „investicinė prekė“ apibrėžimo atsižvelgiant į PVM taisykles; teisės imti delspinigius už paslaugas pirmą dieną po 60 dienos nuo prašymo grąžinti PVM pateikimo (12);

| 3. | nuostolių perkėlimo be laiko apribojimo (13); |
| --- | --- |

3.

nuostolių perkėlimo be laiko apribojimo (13);

| 4. | galimybės rinktis iš trijų skirtingų investicijų kainos nusidėvėjimo metodų, susijusių su II ir III molų rekonstrukcija (14); |
| --- | --- |

4.

galimybės rinktis iš trijų skirtingų investicijų kainos nusidėvėjimo metodų, susijusių su II ir III molų rekonstrukcija (14);

| 5. | atleidimo nuo paskolų sutarčių, kurios sudaromos siekiant finansuoti projektą, ir susijusių susitarimų (15) žyminio mokesčio; |
| --- | --- |

5.

atleidimo nuo paskolų sutarčių, kurios sudaromos siekiant finansuoti projektą, ir susijusių susitarimų (15) žyminio mokesčio;

| 6. | atleidimo nuo visų mokesčių, žyminio mokesčio, įmokų ir visų teisių, teikiančių naudą valstybei ar trečiosioms šalims, pasirašančioms paskolų kreditavimo sutartis, kuriomis jiems perleidžiamos jose numatytos teisės arba pareigos (16); |
| --- | --- |

6.

atleidimo nuo visų mokesčių, žyminio mokesčio, įmokų ir visų teisių, teikiančių naudą valstybei ar trečiosioms šalims, pasirašančioms paskolų kreditavimo sutartis, kuriomis jiems perleidžiamos jose numatytos teisės arba pareigos (16);

| 7. | atleidimo nuo žyminio mokesčio, taikomo bet kokio tipo kompensacijoms, kurias PUD skiria PKT pagal koncesijos sutartį ir kurios nepatenka į PVM kodekso taikymo sritį (17); |
| --- | --- |

7.

atleidimo nuo žyminio mokesčio, taikomo bet kokio tipo kompensacijoms, kurias PUD skiria PKT pagal koncesijos sutartį ir kurios nepatenka į PVM kodekso taikymo sritį (17);

| 8. | apsaugos teikimo pagal specialią užsienio investicijų apsaugos tvarką (18); |
| --- | --- |

8.

apsaugos teikimo pagal specialią užsienio investicijų apsaugos tvarką (18);

| 9. | išimtinio atleidimo nuo bendrųjų prievartinio turto eksproprijavimo taisyklių. |
| --- | --- |

9.

išimtinio atleidimo nuo bendrųjų prievartinio turto eksproprijavimo taisyklių.

| (21) | Konkrečiai, Komisija nusprendė, kad šios priemonės PKT suteikia atrankųjį pranašumą, nes sudaro nukrypimą nuo visuotinai taikomų mokestinių taisyklių, kuris negali būti pateisinamas remiantis Graikijos valstybės institucijų ekonominės politikos kriterijais. Tiksliau, Komisijos nuomone, tikslas skatinti investicijas į stambius infrastruktūros projektus sudaro ekonominės politikos kriterijų, kuris yra svetimas taikomai mokesčių sistemai ir negali pateisinti išskirtinio palankumo PKT. |
| --- | --- |

(21)

Konkrečiai, Komisija nusprendė, kad šios priemonės PKT suteikia atrankųjį pranašumą, nes sudaro nukrypimą nuo visuotinai taikomų mokestinių taisyklių, kuris negali būti pateisinamas remiantis Graikijos valstybės institucijų ekonominės politikos kriterijais. Tiksliau, Komisijos nuomone, tikslas skatinti investicijas į stambius infrastruktūros projektus sudaro ekonominės politikos kriterijų, kuris yra svetimas taikomai mokesčių sistemai ir negali pateisinti išskirtinio palankumo PKT.

| (22) | Be to, Komisija mano, kad fakto, jog kai kurios iš šių ar panašios mokesčių lengvatos buvo įtrauktos į ankstesnes viešųjų pirkimų sutartis, dėl kurių Komisija priėmė teigiamus sprendimus, nepakanka, kad būtų galima įrodyti, kad šios priemonės gali būti pateisinamos Graikijos mokesčių sistemos logika. |
| --- | --- |

(22)

Be to, Komisija mano, kad fakto, jog kai kurios iš šių ar panašios mokesčių lengvatos buvo įtrauktos į ankstesnes viešųjų pirkimų sutartis, dėl kurių Komisija priėmė teigiamus sprendimus, nepakanka, kad būtų galima įrodyti, kad šios priemonės gali būti pateisinamos Graikijos mokesčių sistemos logika.

| (23) | Be to, Komisija išreiškė abejones dėl specialių priemonių suderinamumo su Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies a ir c punktais, kuriuos ginčija Graikijos valdžios institucijos. Tiksliau, Komisija išreiškė abejones dėl SESV 107 straipsnio 3 dalies a punkto, kadangi suderinamumą su šiuo straipsniu Komisija apibrėžė 2007–2013 m. gairėse dėl nacionalinės regioninės pagalbos, ir Graikijos valdžios institucijos nepateikė argumentų dėl šių priemonių suderinamumo su nustatytomis sąlygomis. Komisija išreiškė abejonių dėl SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkto, kuriame kalbama apie būtinumo ir proporcingumo priemones. |
| --- | --- |

(23)

Be to, Komisija išreiškė abejones dėl specialių priemonių suderinamumo su Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies a ir c punktais, kuriuos ginčija Graikijos valdžios institucijos. Tiksliau, Komisija išreiškė abejones dėl SESV 107 straipsnio 3 dalies a punkto, kadangi suderinamumą su šiuo straipsniu Komisija apibrėžė 2007–2013 m. gairėse dėl nacionalinės regioninės pagalbos, ir Graikijos valdžios institucijos nepateikė argumentų dėl šių priemonių suderinamumo su nustatytomis sąlygomis. Komisija išreiškė abejonių dėl SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkto, kuriame kalbama apie būtinumo ir proporcingumo priemones.

4.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ IR GRAIKIJOS PASTABOS

| (24) | Graikija ir pagalbos gavėjas kartu pateikė savo pastabas šioje byloje. Po oficialaus tyrimo pradžios Komisija negavo pastabų iš trečiųjų šalių. |
| --- | --- |

(24)

Graikija ir pagalbos gavėjas kartu pateikė savo pastabas šioje byloje. Po oficialaus tyrimo pradžios Komisija negavo pastabų iš trečiųjų šalių.

4.1.   Dėl valstybės pagalbos

Pranašumo nebuvimas

| (25) | Graikijos valstybės institucijos ir PKT teigia, kad visuotinai taikoma mokesčių taisyklės išimtis nesuteikia atrankiojo pranašumo ir kad Komisija neturi įtakos atrankumui ir pranašumui. Taigi, net kai yra nustatoma atranki priemonė, negalima tvirtinti, kad ji automatiškai suteikia naudą, ir atvirkščiai. Šios bendros taisyklės taikymas skirtingais atvejais galėtų paskatinti diskriminaciją arba sukelti sunkumų asmenims, kuriems ši taisyklė yra taikoma. Išimtis turi tikslą užtikrinti skirtingą objektyviai skirtingų atvejų vertinimą ir dėl to nesukuria nei diskriminacijos, nei netyčinių sunkumų. |
| --- | --- |

(25)

Graikijos valstybės institucijos ir PKT teigia, kad visuotinai taikoma mokesčių taisyklės išimtis nesuteikia atrankiojo pranašumo ir kad Komisija neturi įtakos atrankumui ir pranašumui. Taigi, net kai yra nustatoma atranki priemonė, negalima tvirtinti, kad ji automatiškai suteikia naudą, ir atvirkščiai. Šios bendros taisyklės taikymas skirtingais atvejais galėtų paskatinti diskriminaciją arba sukelti sunkumų asmenims, kuriems ši taisyklė yra taikoma. Išimtis turi tikslą užtikrinti skirtingą objektyviai skirtingų atvejų vertinimą ir dėl to nesukuria nei diskriminacijos, nei netyčinių sunkumų.

| (26) | Taip pat teigiama, kad tokiu pačiu būdu, kuriuo įmonėms patikima vykdyti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, įmonėms, kurioms pagal ilgalaikes koncesijos sutartis patikima kurti ir eksploatuoti viešąją infrastruktūrą privačiomis lėšomis, numatomi įpareigojimai investuoti dideles sumas į infrastruktūrą, kuri grąžinama valstybei po koncesijos sutarties pabaigos. Todėl aptariamos mokestinės priemonės turi tikslą kompensuoti šių įmonių patiriamus „struktūrinius sunkumus“. Šiuo klausimu jie remiasi Combus sprendimu (19), kai Teisingumo Teismas pasisakė, kad „struktūrinių sunkumų“ panaikinimas neprilygsta „pranašumo suteikimui“, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(26)

Taip pat teigiama, kad tokiu pačiu būdu, kuriuo įmonėms patikima vykdyti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, įmonėms, kurioms pagal ilgalaikes koncesijos sutartis patikima kurti ir eksploatuoti viešąją infrastruktūrą privačiomis lėšomis, numatomi įpareigojimai investuoti dideles sumas į infrastruktūrą, kuri grąžinama valstybei po koncesijos sutarties pabaigos. Todėl aptariamos mokestinės priemonės turi tikslą kompensuoti šių įmonių patiriamus „struktūrinius sunkumus“. Šiuo klausimu jie remiasi Combus sprendimu (19), kai Teisingumo Teismas pasisakė, kad „struktūrinių sunkumų“ panaikinimas neprilygsta „pranašumo suteikimui“, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

Atrankumo trūkumas ir (arba) pagrindimas remiantis mokesčių sistemos logika

i.   
  Dėl nagrinėjamų priemonių „bazinės sistemos“

| (27) | Pasak Graikijos valdžios institucijų ir PKT, teisinga mokesčių sistema yra bendra tvarka, galiojanti viešojo sektoriaus infrastruktūros projektams Graikijoje, įskaitant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę (VPSP). Ši tvarka taikoma visoms įmonėms, kurios verčiasi stambiais infrastruktūros projektais ir viešojo bei privačiojo sektoriaus partnerystės projektais, ir nė vienam iš jų neteikia pirmenybės. Mokesčių nuostatos pagal Įstatymą Nr. 3755/2009 atstovauja individualiam šios bendros sistemos taikymui. |
| --- | --- |

(27)

Pasak Graikijos valdžios institucijų ir PKT, teisinga mokesčių sistema yra bendra tvarka, galiojanti viešojo sektoriaus infrastruktūros projektams Graikijoje, įskaitant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę (VPSP). Ši tvarka taikoma visoms įmonėms, kurios verčiasi stambiais infrastruktūros projektais ir viešojo bei privačiojo sektoriaus partnerystės projektais, ir nė vienam iš jų neteikia pirmenybės. Mokesčių nuostatos pagal Įstatymą Nr. 3755/2009 atstovauja individualiam šios bendros sistemos taikymui.

| (28) | Kadangi šie projektai turi specifinių savybių (20), išskiriančių juos iš kitų projektų, įmonės, kurios imasi įgyvendinti viešuosius infrastruktūros projektus, atsiduria objektyviai skirtingoje teisinėje ir faktinėje padėtyje, nei kitos įmonės, užsiimančios kitokio pobūdžio veikla. Todėl visuotinai taikomos mokesčių taisyklės negali būti laikomos pagrįsta bazine sistema. Teisinga bazinė sistema yra ta, kuria atsižvelgiama į savybes, kurios yra pripažįstamos ES teisėje (21) ir kuria reikalaujama konkretaus situacijų vertinimo (22). |
| --- | --- |

(28)

Kadangi šie projektai turi specifinių savybių (20), išskiriančių juos iš kitų projektų, įmonės, kurios imasi įgyvendinti viešuosius infrastruktūros projektus, atsiduria objektyviai skirtingoje teisinėje ir faktinėje padėtyje, nei kitos įmonės, užsiimančios kitokio pobūdžio veikla. Todėl visuotinai taikomos mokesčių taisyklės negali būti laikomos pagrįsta bazine sistema. Teisinga bazinė sistema yra ta, kuria atsižvelgiama į savybes, kurios yra pripažįstamos ES teisėje (21) ir kuria reikalaujama konkretaus situacijų vertinimo (22).

| (29) | Taigi, Graikijos sukurtas mechanizmas, skirtas tinkamam viešųjų infrastruktūros projektų ypatybių, išskiriančių juos iš kitų sričių, vertinimui užtikrinti, yra tam tikrų mokestinių nuostatų, išaiškinančių tam tikrose apmokestinimo srityse taikomas taisykles, įvedimas, o jų įgyvendinimas i) kitu atveju galėtų sudaryti diskriminacines sąlygas, susijusias su viešaisiais infrastruktūros projektais, ii) pasižymi aiškumo ir nuoseklumo stoka bendrųjų mokesčių sistemos principų atžvilgiu arba iii) nusveria pirmiau minėtą reikalavimą užtikrinti veiksmingiausią viešųjų išteklių paskirstymą. |
| --- | --- |

(29)

Taigi, Graikijos sukurtas mechanizmas, skirtas tinkamam viešųjų infrastruktūros projektų ypatybių, išskiriančių juos iš kitų sričių, vertinimui užtikrinti, yra tam tikrų mokestinių nuostatų, išaiškinančių tam tikrose apmokestinimo srityse taikomas taisykles, įvedimas, o jų įgyvendinimas i) kitu atveju galėtų sudaryti diskriminacines sąlygas, susijusias su viešaisiais infrastruktūros projektais, ii) pasižymi aiškumo ir nuoseklumo stoka bendrųjų mokesčių sistemos principų atžvilgiu arba iii) nusveria pirmiau minėtą reikalavimą užtikrinti veiksmingiausią viešųjų išteklių paskirstymą.

| (30) | Be to, jie pabrėžia, kad teisėkūros metodas, naudojamas siekiant įvesti fiskalinę priemonę, nenustato bendro priemonės pobūdžio. Kalbėdami apie Gibraltaro sprendimą (23), jie teigia, kad vienai šaliai pritaikytos išimtys visuotinai galiojančioms taisyklėms savaime atrankumo ir pranašumo nesuteikia. Vien vadovautis „nukrypimu nuo normos“ paremtu požiūriu būtų per daug formalu ir šią metodiką būtų galima lengvai apeiti. |
| --- | --- |

(30)

Be to, jie pabrėžia, kad teisėkūros metodas, naudojamas siekiant įvesti fiskalinę priemonę, nenustato bendro priemonės pobūdžio. Kalbėdami apie Gibraltaro sprendimą (23), jie teigia, kad vienai šaliai pritaikytos išimtys visuotinai galiojančioms taisyklėms savaime atrankumo ir pranašumo nesuteikia. Vien vadovautis „nukrypimu nuo normos“ paremtu požiūriu būtų per daug formalu ir šią metodiką būtų galima lengvai apeiti.

ii.   
  Nagrinėjamų priemonių tikslas

| (31) | Graikijos valstybės institucijos ir PKT teigia, kad, remiantis teismų praktika Adria-Wien sprendime, priemonės, įvertintos kaip teikiančios pirmenybę PKT, skatino sėkmingą viešųjų infrastruktūros projektų įgyvendinimą. Jie prieštarauja Komisijos sprendime pradėti procedūrą išreikštam vertinimui, kad šiam tikslui trūksta „aktualumo“ ir „tinkamumo“. |
| --- | --- |

(31)

Graikijos valstybės institucijos ir PKT teigia, kad, remiantis teismų praktika Adria-Wien sprendime, priemonės, įvertintos kaip teikiančios pirmenybę PKT, skatino sėkmingą viešųjų infrastruktūros projektų įgyvendinimą. Jie prieštarauja Komisijos sprendime pradėti procedūrą išreikštam vertinimui, kad šiam tikslui trūksta „aktualumo“ ir „tinkamumo“.

| (32) | Jos taip pat kalba apie aplinkos taršos mokesčiais siekiamą tikslą, kad pagrįstų, jog Komisijos išvada sprendime pradėti procedūrą reiškia, kad bet kokia mokestinė priemonė, turinti specialų tikslą, kitokį nei surinkti mokestines pajamas, jokiu atveju negalėtų būti pateisinama bendruoju mokesčių sistemos pobūdžiu. Valstybės narės gali laisvai, atitikimo ES teisei ribose, vykdyti, jų vertinimu, tinkamiausią savo mokesčių sistemoms politiką. |
| --- | --- |

(32)

Jos taip pat kalba apie aplinkos taršos mokesčiais siekiamą tikslą, kad pagrįstų, jog Komisijos išvada sprendime pradėti procedūrą reiškia, kad bet kokia mokestinė priemonė, turinti specialų tikslą, kitokį nei surinkti mokestines pajamas, jokiu atveju negalėtų būti pateisinama bendruoju mokesčių sistemos pobūdžiu. Valstybės narės gali laisvai, atitikimo ES teisei ribose, vykdyti, jų vertinimu, tinkamiausią savo mokesčių sistemoms politiką.

| (33) | Be to, jos teigia, kad Komisija neteisingai nusprendė, kad šiam mokesčių sistemos tikslui trūksta „aktualumo“ (24), nes teismas Azorų sprendime (25) nenurodė, kad tikslas nėra svarbus. Atrankumo analizė nėra skirta nustatyti, ar nagrinėjamų priemonių, kaip tokių, tikslas yra „tinkamas“ ar „aktualus“. Priemonės tikslą sudaro pagrindas, kuriuo remiantis galima palyginti įmonių teisinę ir faktinę situaciją. |
| --- | --- |

(33)

Be to, jos teigia, kad Komisija neteisingai nusprendė, kad šiam mokesčių sistemos tikslui trūksta „aktualumo“ (24), nes teismas Azorų sprendime (25) nenurodė, kad tikslas nėra svarbus. Atrankumo analizė nėra skirta nustatyti, ar nagrinėjamų priemonių, kaip tokių, tikslas yra „tinkamas“ ar „aktualus“. Priemonės tikslą sudaro pagrindas, kuriuo remiantis galima palyginti įmonių teisinę ir faktinę situaciją.

| (34) | Jos teigia, kad Komisija nepaaiškino, kodėl politikos tikslas nėra tinkamas arba aktualus vertinant atrankumą. Šiuo atžvilgiu jos remiasi Adria-Wien
   (26), Regione Sardegna
   (27) ir British Aggregates sprendimais (28) tvirtindamos, kad teismas neprieštaravo šiems tikslams, bet tiesiog pateikė paaiškinimą, ar nagrinėjamos priemonės buvo atrankios. |
| --- | --- |

(34)

Jos teigia, kad Komisija nepaaiškino, kodėl politikos tikslas nėra tinkamas arba aktualus vertinant atrankumą. Šiuo atžvilgiu jos remiasi Adria-Wien
   (26), Regione Sardegna
   (27) ir British Aggregates sprendimais (28) tvirtindamos, kad teismas neprieštaravo šiems tikslams, bet tiesiog pateikė paaiškinimą, ar nagrinėjamos priemonės buvo atrankios.

iii.   
  Faktinė ir teisinė PKT padėtis, atsižvelgiant į nagrinėjamos priemonės tikslą

| (35) | Graikijos valdžios institucijos ir PKT teigia, kad, atsižvelgiant į sėkmingą viešojo sektoriaus infrastruktūros projektų įgyvendinimo tikslą, PKT ir įmonių, vykdančių tokios didelės apimties projektus, teisinė ir faktinė padėtis yra kitokia, nei kitų įmonių. Remdamiesi tuo, jie teigia, kad sprendime pradėti procedūrą Komisija neatsižvelgė į tokių projektų ypatybes. PKT ir kitoms panašioje situacijoje esančioms įmonėms taikomas mokesčių režimas negali suteikti konkurencinio pranašumo kitų įmonių, kurioms šis režimas nėra taikomas, atžvilgiu, jei šios dviejų tipų įmonės nekonkuruoja, siekdamos įgyvendinti atitinkamus viešojo sektoriaus infrastruktūros projektus. |
| --- | --- |

(35)

Graikijos valdžios institucijos ir PKT teigia, kad, atsižvelgiant į sėkmingą viešojo sektoriaus infrastruktūros projektų įgyvendinimo tikslą, PKT ir įmonių, vykdančių tokios didelės apimties projektus, teisinė ir faktinė padėtis yra kitokia, nei kitų įmonių. Remdamiesi tuo, jie teigia, kad sprendime pradėti procedūrą Komisija neatsižvelgė į tokių projektų ypatybes. PKT ir kitoms panašioje situacijoje esančioms įmonėms taikomas mokesčių režimas negali suteikti konkurencinio pranašumo kitų įmonių, kurioms šis režimas nėra taikomas, atžvilgiu, jei šios dviejų tipų įmonės nekonkuruoja, siekdamos įgyvendinti atitinkamus viešojo sektoriaus infrastruktūros projektus.

| (36) | Visoms tokius projektus įgyvendinančioms įmonėms šis režimas yra taikomas vienodai, neišskiriant nė vienos įmonės. Taip pat nėra taikomi jokie regiono, sektoriaus, biudžeto ar laiko apribojimai. Todėl de facto nėra jokio atrankumo. |
| --- | --- |

(36)

Visoms tokius projektus įgyvendinančioms įmonėms šis režimas yra taikomas vienodai, neišskiriant nė vienos įmonės. Taip pat nėra taikomi jokie regiono, sektoriaus, biudžeto ar laiko apribojimai. Todėl de facto nėra jokio atrankumo.

| (37) | Be to, Graikijos valdžios institucijos nepasiliko jokių įgaliojimų taikyti šias fiskalines nuostatas, kurios jau keletą metų buvo sistemingai pritaikomos vykdant visus viešosios infrastruktūros projektus. |
| --- | --- |

(37)

Be to, Graikijos valdžios institucijos nepasiliko jokių įgaliojimų taikyti šias fiskalines nuostatas, kurios jau keletą metų buvo sistemingai pritaikomos vykdant visus viešosios infrastruktūros projektus.

iv.   
  Mokesčių sistemos logika

| (38) | Graikijos valdžios institucijos ir PKT teigia, kad šios fiskalinės nuostatos ir mechanizmas, kurio dalimi jos yra, dera su pagrindiniais arba svarbiausiais principais, reglamentuojančiais atitinkamas Graikijos mokesčių taisykles, nes jos a) skirtos siekti viešosios politikos tikslų, derančių su pagrindiniais bendros mokesčių sistemos principais, ypač mokesčių sistemos proporcingumo, ūkio ir pajamų didinimo tikslais ir su pagrindine Graikijos politika, kuriant viešąją infrastruktūrą, b) skirtos užtikrinti, kad objektyviai skirtingos situacijos būtų vertinamos skirtingai, taip pritaikydamos lygybės ir proporcingumo principus ir užtikrindamos, kad siekiami rezultatai neiškraipytų mokesčių sistemos siekiamų rezultatų, c) taikomos remiantis objektyviais kriterijais, d) skirtos spręsti pagrindiniams ekonominiams ir finansiniams sunkumams, atsirandantiems įgyvendinant viešuosius infrastruktūros projektus ir galintiems trikdyti privačiojo sektoriaus dalyvavimą (29). |
| --- | --- |

(38)

Graikijos valdžios institucijos ir PKT teigia, kad šios fiskalinės nuostatos ir mechanizmas, kurio dalimi jos yra, dera su pagrindiniais arba svarbiausiais principais, reglamentuojančiais atitinkamas Graikijos mokesčių taisykles, nes jos a) skirtos siekti viešosios politikos tikslų, derančių su pagrindiniais bendros mokesčių sistemos principais, ypač mokesčių sistemos proporcingumo, ūkio ir pajamų didinimo tikslais ir su pagrindine Graikijos politika, kuriant viešąją infrastruktūrą, b) skirtos užtikrinti, kad objektyviai skirtingos situacijos būtų vertinamos skirtingai, taip pritaikydamos lygybės ir proporcingumo principus ir užtikrindamos, kad siekiami rezultatai neiškraipytų mokesčių sistemos siekiamų rezultatų, c) taikomos remiantis objektyviais kriterijais, d) skirtos spręsti pagrindiniams ekonominiams ir finansiniams sunkumams, atsirandantiems įgyvendinant viešuosius infrastruktūros projektus ir galintiems trikdyti privačiojo sektoriaus dalyvavimą (29).

| (39) | Be to, užtikrinant teisinį šių nuostatų tikrumą ir galimybę mokesčių mokėtojui mokėti mokesčius, jomis skatinamos privačiojo sektoriaus investicijos į viešojo sektoriaus infrastruktūrą, taip išplečiant mokesčių bazę ir padedant surinkti didesnes mokestines pajamas. Todėl šios priemonės yra pateisinamos sistemos logika. |
| --- | --- |

(39)

Be to, užtikrinant teisinį šių nuostatų tikrumą ir galimybę mokesčių mokėtojui mokėti mokesčius, jomis skatinamos privačiojo sektoriaus investicijos į viešojo sektoriaus infrastruktūrą, taip išplečiant mokesčių bazę ir padedant surinkti didesnes mokestines pajamas. Todėl šios priemonės yra pateisinamos sistemos logika.

Trūksta paaiškinimo dėl sąlygų, susijusių su konkurencijos iškraipymu ir poveikiu prekybai

| (40) | Graikijos valstybės institucijos ir PKT tvirtina, kad Komisija padarė klaidą, nustatydama paslaugas ir geografinę rinką, svarbią konkurenciniam vertinimui, neišanalizavo konkurencijos sąlygų atitinkamose rinkose ir neįrodė, kad sprendime pradėti procedūrą minimi konkuruojantys Europos Sąjungos uostai yra faktiniai arba potencialūs Pirėjo uosto ir PKT konkurentai. |
| --- | --- |

(40)

Graikijos valstybės institucijos ir PKT tvirtina, kad Komisija padarė klaidą, nustatydama paslaugas ir geografinę rinką, svarbią konkurenciniam vertinimui, neišanalizavo konkurencijos sąlygų atitinkamose rinkose ir neįrodė, kad sprendime pradėti procedūrą minimi konkuruojantys Europos Sąjungos uostai yra faktiniai arba potencialūs Pirėjo uosto ir PKT konkurentai.

| (41) | Jie taip pat teigia, kad Komisija neišnagrinėjo atitinkamos rinkos, kurioje veikia PKT, ir konkurencijos sąlygų toje rinkoje. Toks tyrimas galėjo įrodyti, kad specialios finansinės nuostatos neturi neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

(41)

Jie taip pat teigia, kad Komisija neišnagrinėjo atitinkamos rinkos, kurioje veikia PKT, ir konkurencijos sąlygų toje rinkoje. Toks tyrimas galėjo įrodyti, kad specialios finansinės nuostatos neturi neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai Europos Sąjungoje.

| (42) | Kalbėdami apie konkurenciją rinkoje, jie tvirtina, kad, remiantis WAM (30) sprendimu, vien fakto, kad tarp ES valstybių narių vyksta konteinerių krovinių prekyba ir kad tarp jų yra skirtingų, dėl uosto valdymo paslaugų teikimo konkuruojančių uostų, neužtenka, kad bet kokia uosto operatoriui suteikta parama atitiktų poveikio prekybai ir (arba) konkurencijos iškraipymo kriterijus, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. Taigi, jie tvirtina, kad Komisija neišanalizavo mokesčių priemonių poveikio konkurencijai ir prekybai atitinkamose rinkose. |
| --- | --- |

(42)

Kalbėdami apie konkurenciją rinkoje, jie tvirtina, kad, remiantis WAM (30) sprendimu, vien fakto, kad tarp ES valstybių narių vyksta konteinerių krovinių prekyba ir kad tarp jų yra skirtingų, dėl uosto valdymo paslaugų teikimo konkuruojančių uostų, neužtenka, kad bet kokia uosto operatoriui suteikta parama atitiktų poveikio prekybai ir (arba) konkurencijos iškraipymo kriterijus, kaip apibrėžta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. Taigi, jie tvirtina, kad Komisija neišanalizavo mokesčių priemonių poveikio konkurencijai ir prekybai atitinkamose rinkose.

| (43) | Dėl pirmiau išdėstytų argumentų PKT pateikė išsamias pastabas. |
| --- | --- |

(43)

Dėl pirmiau išdėstytų argumentų PKT pateikė išsamias pastabas.

Atitinkamos rinkos apibrėžimas

| (44) | Apibrėždamas atitinkamą rinką, PKT remiasi Komisijos sprendimais susijungimų srityje (31), kad patvirtintų, jog uostų konteinerių terminalų paslaugos teikiamos dviejose atskirose susijusiose rinkose: išvežimo į atokesnes teritorijas ir krovinių pervežimo. |
| --- | --- |

(44)

Apibrėždamas atitinkamą rinką, PKT remiasi Komisijos sprendimais susijungimų srityje (31), kad patvirtintų, jog uostų konteinerių terminalų paslaugos teikiamos dviejose atskirose susijusiose rinkose: išvežimo į atokesnes teritorijas ir krovinių pervežimo.

| (45) | Taip pat teigiama, kad sprendime pradėti procedūrą Komisija, kalbėdama apie krovinių išvežimą į atokesnes teritorijas, mano, kad geografinę rinką sudaro Graikija ir rytinio Viduržemio jūros regiono šalys ir nepaaiškina, kodėl vartoja skirtingą apibrėžimą nei Graikijos Konkurencijos komisija, nusprendusi, kad geografinė krovos paslaugų rinka, kai kroviniai vežami į atokesnes teritorijas, apsiriboja vidurio ir pietų Graikija (32). |
| --- | --- |

(45)

Taip pat teigiama, kad sprendime pradėti procedūrą Komisija, kalbėdama apie krovinių išvežimą į atokesnes teritorijas, mano, kad geografinę rinką sudaro Graikija ir rytinio Viduržemio jūros regiono šalys ir nepaaiškina, kodėl vartoja skirtingą apibrėžimą nei Graikijos Konkurencijos komisija, nusprendusi, kad geografinė krovos paslaugų rinka, kai kroviniai vežami į atokesnes teritorijas, apsiriboja vidurio ir pietų Graikija (32).

| (46) | Be to, PKT teigia, kad ir pasiūlos, ir paklausos požiūriu vidurio ir pietų Graikija sudaro geografinę rinką, kuri skiriasi nuo šiaurinės Graikijos dalies dėl šių aplinkybių: a) PKT pajėgumo aptarnauti daug didesnius transporto srautus nei gali aptarnauti Salonikų ar bet kuris kitas Graikijos uostas ir konkurencingesnių sąlygų, susidarančių dėl didesnio šio uosto techninio pajėgumo, b) pramonės koncentracijos, prekybos ir gyventojų gausos, ypač, didesnėje Atėnų teritorijoje ir apskritai vidurio ir pietinėje šalies dalyje, c) Graikijos topografijos, dėl kurios atsiranda papildomų išlaidų pervežant konteinerius iš Salonikų į šiaurinę, vidurio ir pietinę Graikijos dalis ir atgal. |
| --- | --- |

(46)

Be to, PKT teigia, kad ir pasiūlos, ir paklausos požiūriu vidurio ir pietų Graikija sudaro geografinę rinką, kuri skiriasi nuo šiaurinės Graikijos dalies dėl šių aplinkybių: a) PKT pajėgumo aptarnauti daug didesnius transporto srautus nei gali aptarnauti Salonikų ar bet kuris kitas Graikijos uostas ir konkurencingesnių sąlygų, susidarančių dėl didesnio šio uosto techninio pajėgumo, b) pramonės koncentracijos, prekybos ir gyventojų gausos, ypač, didesnėje Atėnų teritorijoje ir apskritai vidurio ir pietinėje šalies dalyje, c) Graikijos topografijos, dėl kurios atsiranda papildomų išlaidų pervežant konteinerius iš Salonikų į šiaurinę, vidurio ir pietinę Graikijos dalis ir atgal.

| (47) | Kalbėdami apie konteinerių perkrovimo paslaugas, PKT remiasi Komisijos sprendimu Maersk/ECT ir Hutchinson/Evergreen bylose, kai Komisija nustatė, kad atitinkama geografinė konteinerių perkrovimo rinka apima rytinės Viduržemio jūros ir Juodosios jūros regionus. PKT taip pat mano, kad Komisija, nuspręsdama pradėti procedūrą, laiko, kad geografinės rinkos ribos apima „Graikiją ir rytinę Viduržemio jūros dalį“. |
| --- | --- |

(47)

Kalbėdami apie konteinerių perkrovimo paslaugas, PKT remiasi Komisijos sprendimu Maersk/ECT ir Hutchinson/Evergreen bylose, kai Komisija nustatė, kad atitinkama geografinė konteinerių perkrovimo rinka apima rytinės Viduržemio jūros ir Juodosios jūros regionus. PKT taip pat mano, kad Komisija, nuspręsdama pradėti procedūrą, laiko, kad geografinės rinkos ribos apima „Graikiją ir rytinę Viduržemio jūros dalį“.

Konkurencijos sąlygos atitinkamoje rinkoje

| (48) | Kalbėdami apie perkrovimo paslaugas, PKT teigia, kad jų įmonė, teikdama atviros jūros konteinerių perkrovimo paslaugas rytinėje Viduržemio jūros dalyje, nekonkuruoja su ES uostais, o tik su Pirėjo uosto direkcijos I prieplauka. Be to, jie tvirtina, kad Komisija nepaaiškino, kodėl mano, kad ES valstybėse narėse yra uostų (33), konkuruojančių su PKT minėtoje rinkoje. PKT nuomone, Komisijos pareiškimas, kad „<...> Salonikų uostas, Konstancos uostas Rumunijoje, Koperio uostas Slovėnijoje ir nemažai Italijos uostų gali būti laikomi tiesioginiais konkurentais“ neatitinka Komisijos išvadų sprendime C 21/2009 (34). Italijos uostai ir Koperio uostas Slovėnijoje priklauso centrinės Viduržemio jūros dalies, o ne rytinės Viduržemio jūros dalies rinkai, prie kurios juos, pasak PKT, priskyrė Komisija. Be to, atokesnėms teritorijoms skirtos perkrovimo paslaugos, kurias teikia šie uostai („įtakos zona“), per Pirėjo uostą šiuo metu neteikiamos (35). |
| --- | --- |

(48)

Kalbėdami apie perkrovimo paslaugas, PKT teigia, kad jų įmonė, teikdama atviros jūros konteinerių perkrovimo paslaugas rytinėje Viduržemio jūros dalyje, nekonkuruoja su ES uostais, o tik su Pirėjo uosto direkcijos I prieplauka. Be to, jie tvirtina, kad Komisija nepaaiškino, kodėl mano, kad ES valstybėse narėse yra uostų (33), konkuruojančių su PKT minėtoje rinkoje. PKT nuomone, Komisijos pareiškimas, kad „<...> Salonikų uostas, Konstancos uostas Rumunijoje, Koperio uostas Slovėnijoje ir nemažai Italijos uostų gali būti laikomi tiesioginiais konkurentais“ neatitinka Komisijos išvadų sprendime C 21/2009 (34). Italijos uostai ir Koperio uostas Slovėnijoje priklauso centrinės Viduržemio jūros dalies, o ne rytinės Viduržemio jūros dalies rinkai, prie kurios juos, pasak PKT, priskyrė Komisija. Be to, atokesnėms teritorijoms skirtos perkrovimo paslaugos, kurias teikia šie uostai („įtakos zona“), per Pirėjo uostą šiuo metu neteikiamos (35).

| (49) | PKT teigia, kad pasiūlos atžvilgiu šie uostai iki tam tikro lygio galėtų būti laikomi pakaitiniais jų uostui, kadangi galėtų aptarnauti tam tikrų, tačiau ne visų rūšių konteinerius gabenančius laivus, kurių negali aptarnauti jų įmonės konteinerių terminalas, nes šiuose uostuose mažesnis vandens gylis ir menkesnės uostų kranų galimybės (36). Paklausos atžvilgiu šie uostai negali būti laikomi pakaitiniais Pirėjo uostui, nes a) Pirėjas siūlo trumpesnį ir ekonomiškesnį (37) nukrypimą nuo Sueco-Gibraltaro ašies, kuri atitinka pagrindinius atviros jūros konteinerius gabenančių laivų maršrutus Viduržemio jūroje (38), b) Pirėjas siūlo žemiausias pasaulyje degalų atsargų kainas ir, c) ypač Konstancos atveju, atsiranda papildomų išlaidų šturmanų paslaugoms Dardaneluose ir Bosfore. |
| --- | --- |

(49)

PKT teigia, kad pasiūlos atžvilgiu šie uostai iki tam tikro lygio galėtų būti laikomi pakaitiniais jų uostui, kadangi galėtų aptarnauti tam tikrų, tačiau ne visų rūšių konteinerius gabenančius laivus, kurių negali aptarnauti jų įmonės konteinerių terminalas, nes šiuose uostuose mažesnis vandens gylis ir menkesnės uostų kranų galimybės (36). Paklausos atžvilgiu šie uostai negali būti laikomi pakaitiniais Pirėjo uostui, nes a) Pirėjas siūlo trumpesnį ir ekonomiškesnį (37) nukrypimą nuo Sueco-Gibraltaro ašies, kuri atitinka pagrindinius atviros jūros konteinerius gabenančių laivų maršrutus Viduržemio jūroje (38), b) Pirėjas siūlo žemiausias pasaulyje degalų atsargų kainas ir, c) ypač Konstancos atveju, atsiranda papildomų išlaidų šturmanų paslaugoms Dardaneluose ir Bosfore.

| (50) | Taigi, PKT teigia, kad sprendime pradėti procedūrą nurodomi uostai nei faktiškai, nei galimai negali būti laikomi pakaitiniais PKT konteinerių uostui teikiant konteinerių perkrovimo paslaugas rytinėje Viduržemio jūros dalyje. |
| --- | --- |

(50)

Taigi, PKT teigia, kad sprendime pradėti procedūrą nurodomi uostai nei faktiškai, nei galimai negali būti laikomi pakaitiniais PKT konteinerių uostui teikiant konteinerių perkrovimo paslaugas rytinėje Viduržemio jūros dalyje.

| (51) | Be to, PKT remiasi Komisijos sprendimu dėl investicijų Pirėjo uoste, kuriame Komisija nusprendė, kad konkurencija tarp šių konkrečių uostų ir Pirėjo uosto yra nedidelė (39). Jie taip pat teigia, kad Komisija neišnagrinėjo mokestinių nuostatų įtakos konkurencijai ir prekybiniams mainams atitinkamose rinkose. Be to, šios įtakos įvertinimas reikalautų išnagrinėti lygiavertes mokestines sistemas, veikiančias atitinkamose rinkose, nes galbūt kiti uostai naudojasi panašiomis arba lygiavertėmis mokestinėmis nuostatomis. |
| --- | --- |

(51)

Be to, PKT remiasi Komisijos sprendimu dėl investicijų Pirėjo uoste, kuriame Komisija nusprendė, kad konkurencija tarp šių konkrečių uostų ir Pirėjo uosto yra nedidelė (39). Jie taip pat teigia, kad Komisija neišnagrinėjo mokestinių nuostatų įtakos konkurencijai ir prekybiniams mainams atitinkamose rinkose. Be to, šios įtakos įvertinimas reikalautų išnagrinėti lygiavertes mokestines sistemas, veikiančias atitinkamose rinkose, nes galbūt kiti uostai naudojasi panašiomis arba lygiavertėmis mokestinėmis nuostatomis.

| (52) | Jie taip pat tvirtina, kad PKT nagrinėjamose rinkose konkuruoja tik su Pirėjo uosto direkcija, kuri naudojasi I prieplaukos konteinerių terminalu Pirėjo uoste. Tačiau, kalbant apie Pirėjo uosto direkciją, Komisija yra pripažinusi, kad dėl koncesijos PKT padidės konteinerių srauto krovos paslaugų konkurencija Pirėjo uoste (40). |
| --- | --- |

(52)

Jie taip pat tvirtina, kad PKT nagrinėjamose rinkose konkuruoja tik su Pirėjo uosto direkcija, kuri naudojasi I prieplaukos konteinerių terminalu Pirėjo uoste. Tačiau, kalbant apie Pirėjo uosto direkciją, Komisija yra pripažinusi, kad dėl koncesijos PKT padidės konteinerių srauto krovos paslaugų konkurencija Pirėjo uoste (40).

| (53) | Kalbant apie galimus konkurentus, kurių gali atsirasti privatizavus Pirėjo uosto direkciją ir kitus Graikijos uostus, PKT tvirtina, kad Graikijos uostus naudojančios organizacijos, kurioms nebuvo suteikta panašių koncesijų, nėra tokioje pačioje padėtyje, todėl nagrinėjamomis mokestinėmis nuostatomis nesuteikiama konkurencinio pranašumo, o konkurencija neiškraipoma. |
| --- | --- |

(53)

Kalbant apie galimus konkurentus, kurių gali atsirasti privatizavus Pirėjo uosto direkciją ir kitus Graikijos uostus, PKT tvirtina, kad Graikijos uostus naudojančios organizacijos, kurioms nebuvo suteikta panašių koncesijų, nėra tokioje pačioje padėtyje, todėl nagrinėjamomis mokestinėmis nuostatomis nesuteikiama konkurencinio pranašumo, o konkurencija neiškraipoma.

| (54) | Jie taip pat tvirtina, kad Komisija nepateikia duomenų, kuriais būtų įrodyta, kad kitos uostus naudojančios organizacijos būtų suinteresuotos įgyvendinti reikšmingas investicijas, kad įrengtų didelį uosto konteinerių terminalą Graikijoje. Pasak PKT, tikimybė, kad atsiras tokia konkurencija, itin nedidelė, nes joks kitas Graikijoje esantis uostas negalėtų turėti Pirėjui būdingų ypatybių (41). |
| --- | --- |

(54)

Jie taip pat tvirtina, kad Komisija nepateikia duomenų, kuriais būtų įrodyta, kad kitos uostus naudojančios organizacijos būtų suinteresuotos įgyvendinti reikšmingas investicijas, kad įrengtų didelį uosto konteinerių terminalą Graikijoje. Pasak PKT, tikimybė, kad atsiras tokia konkurencija, itin nedidelė, nes joks kitas Graikijoje esantis uostas negalėtų turėti Pirėjui būdingų ypatybių (41).

| (55) | Galiausiai dėl konkurencijos su Pirėjo uosto direkcija jie tvirtina, kad Komisijos nuomonė yra netiksli, nes PKT jau konkuruoja su konteinerių terminalu, kurį naudoja Pirėjo uosto direkcija I prieplaukoje, tad koncesija nulemia rinkos atvėrimą konkurencijai, o ne konkurencijos iškraipymą. Dėl to jie taip pat tvirtina, kad PKT naudojasi tam tikromis mokestinio pobūdžio teisinėmis nuostatomis, kurių pagrindu tam tikrų nagrinėjamų mokestinių nuostatų priėmimas buvo palaikytas būtinu užtikrinant, kad PKT nesusidurtų su konkurenciniais sunkumais. |
| --- | --- |

(55)

Galiausiai dėl konkurencijos su Pirėjo uosto direkcija jie tvirtina, kad Komisijos nuomonė yra netiksli, nes PKT jau konkuruoja su konteinerių terminalu, kurį naudoja Pirėjo uosto direkcija I prieplaukoje, tad koncesija nulemia rinkos atvėrimą konkurencijai, o ne konkurencijos iškraipymą. Dėl to jie taip pat tvirtina, kad PKT naudojasi tam tikromis mokestinio pobūdžio teisinėmis nuostatomis, kurių pagrindu tam tikrų nagrinėjamų mokestinių nuostatų priėmimas buvo palaikytas būtinu užtikrinant, kad PKT nesusidurtų su konkurenciniais sunkumais.

4.2.   Tariamų valstybės pagalbos priemonių palyginimas su panašiomis kitų sutarčių, susijusių su didelio masto infrastruktūros projektais, nuostatomis
   (42)

| (56) | Graikijos valdžios institucijos ir PKT pabrėžia, kad nuostatos, panašios į įstatymo 2 ir 3 straipsnių nuostatas, buvo įtrauktos į Graikijos įstatymus, kuriais buvo patvirtinta nemažai atskirų viešojo sektoriaus infrastruktūros projektų, įskaitant Įstatymą Nr. 3389/2005 dėl viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės (toliau – VPSP). Kadangi Komisija šiuos įstatymus išnagrinėjo remdamasi SESV 107 straipsnio 1 dalimi ir nusprendė, kad jie nereiškia valstybės pagalbos, ji padarė išvadą, kad PKT palankios mokestinės nuostatos yra atrankioji priemonė ir ja suteikiamas nepelnytas pranašumas, kuris patenka į SESV 107 straipsnio 1 dalies taikymo sritį; šis pranašumas sukeltų pavojų teisiniam tikrumui ir neatitiktų praktikos bei ankstesnių Komisijos teiginių dėl minėtų nuostatų taikymo viešojo sektoriaus infrastruktūros projektuose Graikijoje. |
| --- | --- |

(56)

Graikijos valdžios institucijos ir PKT pabrėžia, kad nuostatos, panašios į įstatymo 2 ir 3 straipsnių nuostatas, buvo įtrauktos į Graikijos įstatymus, kuriais buvo patvirtinta nemažai atskirų viešojo sektoriaus infrastruktūros projektų, įskaitant Įstatymą Nr. 3389/2005 dėl viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės (toliau – VPSP). Kadangi Komisija šiuos įstatymus išnagrinėjo remdamasi SESV 107 straipsnio 1 dalimi ir nusprendė, kad jie nereiškia valstybės pagalbos, ji padarė išvadą, kad PKT palankios mokestinės nuostatos yra atrankioji priemonė ir ja suteikiamas nepelnytas pranašumas, kuris patenka į SESV 107 straipsnio 1 dalies taikymo sritį; šis pranašumas sukeltų pavojų teisiniam tikrumui ir neatitiktų praktikos bei ankstesnių Komisijos teiginių dėl minėtų nuostatų taikymo viešojo sektoriaus infrastruktūros projektuose Graikijoje.

| (57) | Remdamiesi sprendimu dėl Atėnų tarptautinio oro uosto (43), kuriame Komisija nusprendė, kad mokestinės nuostatos buvo taikomos aviacijos paslaugoms, kurios tada dar nebuvo liberalizuotos, Graikijos valdžios institucijos ir PKT tvirtina, kad ta pati išvada gali būti padaryta ir šiame sprendime dėl uosto įrenginių paslaugų. Be to, Graikijos valdžios institucijos laikosi argumento, kad Komisija minėtas nuostatas išnagrinėjo aname sprendime. |
| --- | --- |

(57)

Remdamiesi sprendimu dėl Atėnų tarptautinio oro uosto (43), kuriame Komisija nusprendė, kad mokestinės nuostatos buvo taikomos aviacijos paslaugoms, kurios tada dar nebuvo liberalizuotos, Graikijos valdžios institucijos ir PKT tvirtina, kad ta pati išvada gali būti padaryta ir šiame sprendime dėl uosto įrenginių paslaugų. Be to, Graikijos valdžios institucijos laikosi argumento, kad Komisija minėtas nuostatas išnagrinėjo aname sprendime.

| (58) | Ryšium su Atėnų aplinkkeliu (Atikos keliu) (44) ir Rio-Antirio tiltu, jų nuomone, Komisija atidžiai išnagrinėjo darbų sąnaudų pasidalijimą tarp viešojo ir privačiojo sektorių bei nagrinėjamas mokestines nuostatas. Tada Komisija padarė išvadą, kad viešojo sektoriaus įnešama suma (paskolų ir valstybės garantijų forma) buvo nustatyta kaip „rinkos kaina“ (t. y. mažiausia suma, kurią gali įnešti viešasis sektorius), taikant nediskriminacinę atviro konkurso procedūrą. Sprendime dėl Atikos kelio Komisija padarė išvadą, kad mokestinės nuostatos buvo taikytino mokestinio statuso patikslinimas, be kurio būtų kilęs pavojus projekto sėkmingumui, ir nelaikė, kad jos sudarė dalį koncesininko atlygio. Bet kokia finansinė vertė, kuri galėjo būti susijusi su patvirtintų mokestinių nuostatų taikymu, negalėjo būti laikoma viešojo sektoriaus įnašo dalimi, nes ji galėtų būti tiksliai įvertinta tik pasibaigus koncesijos laikotarpiui. Šios nuostatos buvo tik patikslinimai, reikalingi tam, kad nebūtų atgrasomi privatūs investuotojai, ypač kai tai susiję su konkrečios rūšies didelės rizikos netvariais statybos projektais. Taigi, PKT negali būti traktuojamas skirtingai nei pirmiau nurodyti koncesininkai, nes visais atvejais šios nuostatos buvo „patikslinančio“ pobūdžio, o ne „atlygio“ forma, kaip nutarė Komisija sprendime pradėti procedūrą. |
| --- | --- |

(58)

Ryšium su Atėnų aplinkkeliu (Atikos keliu) (44) ir Rio-Antirio tiltu, jų nuomone, Komisija atidžiai išnagrinėjo darbų sąnaudų pasidalijimą tarp viešojo ir privačiojo sektorių bei nagrinėjamas mokestines nuostatas. Tada Komisija padarė išvadą, kad viešojo sektoriaus įnešama suma (paskolų ir valstybės garantijų forma) buvo nustatyta kaip „rinkos kaina“ (t. y. mažiausia suma, kurią gali įnešti viešasis sektorius), taikant nediskriminacinę atviro konkurso procedūrą. Sprendime dėl Atikos kelio Komisija padarė išvadą, kad mokestinės nuostatos buvo taikytino mokestinio statuso patikslinimas, be kurio būtų kilęs pavojus projekto sėkmingumui, ir nelaikė, kad jos sudarė dalį koncesininko atlygio. Bet kokia finansinė vertė, kuri galėjo būti susijusi su patvirtintų mokestinių nuostatų taikymu, negalėjo būti laikoma viešojo sektoriaus įnašo dalimi, nes ji galėtų būti tiksliai įvertinta tik pasibaigus koncesijos laikotarpiui. Šios nuostatos buvo tik patikslinimai, reikalingi tam, kad nebūtų atgrasomi privatūs investuotojai, ypač kai tai susiję su konkrečios rūšies didelės rizikos netvariais statybos projektais. Taigi, PKT negali būti traktuojamas skirtingai nei pirmiau nurodyti koncesininkai, nes visais atvejais šios nuostatos buvo „patikslinančio“ pobūdžio, o ne „atlygio“ forma, kaip nutarė Komisija sprendime pradėti procedūrą.

| (59) | Be to, teismų praktika (45), kurią Komisija sprendime pradėti procedūrą nurodo dėl to, kad tai, jog Komisija nepareiškė savo pozicijos dėl konkrečių priemonių, nereiškia, kad šios priemonės yra patvirtintos (46), negali būti taikoma viešinamuose sprendimuose, kaip tai nurodo Graikijos valdžios institucijos ir PKT. |
| --- | --- |

(59)

Be to, teismų praktika (45), kurią Komisija sprendime pradėti procedūrą nurodo dėl to, kad tai, jog Komisija nepareiškė savo pozicijos dėl konkrečių priemonių, nereiškia, kad šios priemonės yra patvirtintos (46), negali būti taikoma viešinamuose sprendimuose, kaip tai nurodo Graikijos valdžios institucijos ir PKT.

| (60) | Kalbant apie vėlesnius sprendimus dėl valstybės pagalbos kitiems infrastruktūros projektams, Komisijai nereikėjo detaliai nurodyti nagrinėjamų mokestinių nuostatų, nes tai nebūtų pakeitę pozicijos, kurią ji pareiškė sprendimuose dėl Rio-Antirio tilto ir Atikos kelio (47). |
| --- | --- |

(60)

Kalbant apie vėlesnius sprendimus dėl valstybės pagalbos kitiems infrastruktūros projektams, Komisijai nereikėjo detaliai nurodyti nagrinėjamų mokestinių nuostatų, nes tai nebūtų pakeitę pozicijos, kurią ji pareiškė sprendimuose dėl Rio-Antirio tilto ir Atikos kelio (47).

| (61) | Graikijos valdžios institucijos ir PKT tvirtina, kad svarbiausia, ar, atsižvelgiant į Komisijos pritarimą pirmiau nurodytuose ankstesniuose sprendimuose, nagrinėjamos mokestinės nuostatos gali būti laikomos suderinamomis su valstybės pagalbos taisyklėmis, o ne tai, ar šios nuostatos yra susijusios su ankstesniu Komisijos įvertinimu, kaip nurodoma sprendime pradėti procedūrą. Be to, jei šios nuostatos būtų įtrauktos į minėtos koncesijos dokumentus, Komisija būtų padariusi tokias pačias išvadas, kaip ankstesniuose savo sprendimuose. |
| --- | --- |

(61)

Graikijos valdžios institucijos ir PKT tvirtina, kad svarbiausia, ar, atsižvelgiant į Komisijos pritarimą pirmiau nurodytuose ankstesniuose sprendimuose, nagrinėjamos mokestinės nuostatos gali būti laikomos suderinamomis su valstybės pagalbos taisyklėmis, o ne tai, ar šios nuostatos yra susijusios su ankstesniu Komisijos įvertinimu, kaip nurodoma sprendime pradėti procedūrą. Be to, jei šios nuostatos būtų įtrauktos į minėtos koncesijos dokumentus, Komisija būtų padariusi tokias pačias išvadas, kaip ankstesniuose savo sprendimuose.

| (62) | Jie taip pat teigia, kad sprendime pradėti procedūrą Komisija atskyrė šį sprendimą nuo ankstesnių sprendimų dėl vieno formalumo, kad mokestinės nuostatos buvo patvirtintos Įstatymu Nr. 3755/2009, o ne įtrauktos į koncesijos sutartį. Be to, jie pažymi, kad: i) konkurso dalyviai buvo informuoti apie taikomas minėtas mokestines nuostatas kaip standartinę Graikijos viešojo sektoriaus infrastruktūros projektų, susijusių su VPSP, sistemą; ii) PKT sutartys dėl Pirėjo ir Salonikų konteinerių terminalų koncesijos buvo vykdomos Graikijos Ministro Pirmininko ir jūrininkystės ministro lygmeniu; jie pranešė apie projektą investuotojams tarptautiniu mastu ir pasiūlė visą priemonių paketą, kuriuo Graikija disponuoja viešojo sektoriaus infrastruktūros projektams, finansuojamiems privačiojo sektoriaus lėšomis, vykdyti; iii) PKT žinojo, kad Komisija buvo išnagrinėjusi visus ankstesnius tokius projektus ir nebuvo pareiškusi prieštaravimų; iv) PKT konkurso procedūros metu paprašė Graikijos Vyriausybės ir Pirėjo uosto direkcijos įtraukti šias nuostatas į koncesijos sutartį; v) PKT šį klausimą pateikė Graikijos Ministrui Pirmininkui ir jūrininkystės ministrui ir tada buvo dar kartą patikinti, kad buvo priimtas atitinkamas įstatymas; vi) dėl minėtų argumentų per visą konkurso vykdymo ir savo pasiūlymo rengimo laikotarpį PKT buvo įsitikinęs, kad koncesijos sutartis veiks tuo pačiu pagrindu, kaip ir kitos viešojo sektoriaus infrastruktūros projektų koncesijos, todėl ir kreditoriai turės būti susipažinę su koncesijos sąlygomis. |
| --- | --- |

(62)

Jie taip pat teigia, kad sprendime pradėti procedūrą Komisija atskyrė šį sprendimą nuo ankstesnių sprendimų dėl vieno formalumo, kad mokestinės nuostatos buvo patvirtintos Įstatymu Nr. 3755/2009, o ne įtrauktos į koncesijos sutartį. Be to, jie pažymi, kad: i) konkurso dalyviai buvo informuoti apie taikomas minėtas mokestines nuostatas kaip standartinę Graikijos viešojo sektoriaus infrastruktūros projektų, susijusių su VPSP, sistemą; ii) PKT sutartys dėl Pirėjo ir Salonikų konteinerių terminalų koncesijos buvo vykdomos Graikijos Ministro Pirmininko ir jūrininkystės ministro lygmeniu; jie pranešė apie projektą investuotojams tarptautiniu mastu ir pasiūlė visą priemonių paketą, kuriuo Graikija disponuoja viešojo sektoriaus infrastruktūros projektams, finansuojamiems privačiojo sektoriaus lėšomis, vykdyti; iii) PKT žinojo, kad Komisija buvo išnagrinėjusi visus ankstesnius tokius projektus ir nebuvo pareiškusi prieštaravimų; iv) PKT konkurso procedūros metu paprašė Graikijos Vyriausybės ir Pirėjo uosto direkcijos įtraukti šias nuostatas į koncesijos sutartį; v) PKT šį klausimą pateikė Graikijos Ministrui Pirmininkui ir jūrininkystės ministrui ir tada buvo dar kartą patikinti, kad buvo priimtas atitinkamas įstatymas; vi) dėl minėtų argumentų per visą konkurso vykdymo ir savo pasiūlymo rengimo laikotarpį PKT buvo įsitikinęs, kad koncesijos sutartis veiks tuo pačiu pagrindu, kaip ir kitos viešojo sektoriaus infrastruktūros projektų koncesijos, todėl ir kreditoriai turės būti susipažinę su koncesijos sąlygomis.

| (63) | Taigi, konkurso dėl koncesijos PKT procedūra negali būti traktuojama skirtingai nei ankstesniais atvejais, nes didelio masto infrastruktūros projektams taikoma standartinė mokesčių sistema buvo žinoma visiems konkurso dalyviams. Jie taip pat pabrėžia, kad konkurso procedūros metu nebuvo jokios konkrečios priežasties archyvuoti visą šį keitimąsi informacija, nes šių nuostatų patvirtinimas nebuvo Pirėjo uosto direkcijos jurisdikcijoje, o jų taikymas, remiantis Komisijos sudarytu precedentiniu atveju, vis vien buvo įprastinė Graikijoje praktika. |
| --- | --- |

(63)

Taigi, konkurso dėl koncesijos PKT procedūra negali būti traktuojama skirtingai nei ankstesniais atvejais, nes didelio masto infrastruktūros projektams taikoma standartinė mokesčių sistema buvo žinoma visiems konkurso dalyviams. Jie taip pat pabrėžia, kad konkurso procedūros metu nebuvo jokios konkrečios priežasties archyvuoti visą šį keitimąsi informacija, nes šių nuostatų patvirtinimas nebuvo Pirėjo uosto direkcijos jurisdikcijoje, o jų taikymas, remiantis Komisijos sudarytu precedentiniu atveju, vis vien buvo įprastinė Graikijoje praktika.

| (64) | Taigi, jei Komisija remsis šiuo formalumu kaip vienintele priežastimi PKT traktuoti skirtingai negu kitas įmones, įgyvendinančias viešąsias infrastruktūras Graikijoje, šis formalumas neatitiks teisinio tikrumo ir teisėtų lūkesčių principų. |
| --- | --- |

(64)

Taigi, jei Komisija remsis šiuo formalumu kaip vienintele priežastimi PKT traktuoti skirtingai negu kitas įmones, įgyvendinančias viešąsias infrastruktūras Graikijoje, šis formalumas neatitiks teisinio tikrumo ir teisėtų lūkesčių principų.

| (65) | Dėl Komisijos pareiškimo, kad „Graikijos valdžios institucijų pateiktais duomenimis patvirtinama išvada, kad konkurso dalyviai neturėjo informacijos apie konkrečius pranašumus <...>“ (48), PKT tvirtina, kad jie tokių žinių neturi ir kad šių nuostatų priėmimas pagal įstatymą, kuriuo patvirtinama koncesijos sutartis, jokiu būdu nėra to įrodymas. |
| --- | --- |

(65)

Dėl Komisijos pareiškimo, kad „Graikijos valdžios institucijų pateiktais duomenimis patvirtinama išvada, kad konkurso dalyviai neturėjo informacijos apie konkrečius pranašumus <...>“ (48), PKT tvirtina, kad jie tokių žinių neturi ir kad šių nuostatų priėmimas pagal įstatymą, kuriuo patvirtinama koncesijos sutartis, jokiu būdu nėra to įrodymas.

4.3.   Dėl tariamų valstybės pagalbos priemonių atitikties

| (66) | Graikijos valdžios institucijos ir PKT tvirtina, kad, jei Komisija padarys išvadą, kad nagrinėjamos mokestinės nuostatos yra valstybės pagalba, ši pagalba turės būti laikoma suderinama su vidaus rinka pagal 107 straipsnio 3 dalies a ir c punktus, atsižvelgiant į konkrečių investicijų, infrastruktūros ir paslaugų svarbą Graikijos ūkio plėtrai, o ypač konteinerių transportavimo jūromis sektoriaus plėtrai ir modernizavimui. |
| --- | --- |

(66)

Graikijos valdžios institucijos ir PKT tvirtina, kad, jei Komisija padarys išvadą, kad nagrinėjamos mokestinės nuostatos yra valstybės pagalba, ši pagalba turės būti laikoma suderinama su vidaus rinka pagal 107 straipsnio 3 dalies a ir c punktus, atsižvelgiant į konkrečių investicijų, infrastruktūros ir paslaugų svarbą Graikijos ūkio plėtrai, o ypač konteinerių transportavimo jūromis sektoriaus plėtrai ir modernizavimui.

| (67) | Nagrinėjamo investicinio projekto tikslas – išplėsti Pirėjo uostą, kaip modernų konteinerių transportavimo jūromis terminalą Viduržemio jūroje, ir padidinti jo sandėliavimo patalpų talpą, taip pagerinant jo našumą veiksmingiau valdyti jūra gabenamų konteinerių srautą. Iš II prieplaukos veiklos rezultatų (49) matyti, kad šis tikslas jau pasiektas. Be to, šiuo projektu siekiama ir bendro Komisijos intereso tikslo, susijusio su ES transporto politika, kaip pažymima įvairiuose ES teisės aktuose ir pranešimuose. |
| --- | --- |

(67)

Nagrinėjamo investicinio projekto tikslas – išplėsti Pirėjo uostą, kaip modernų konteinerių transportavimo jūromis terminalą Viduržemio jūroje, ir padidinti jo sandėliavimo patalpų talpą, taip pagerinant jo našumą veiksmingiau valdyti jūra gabenamų konteinerių srautą. Iš II prieplaukos veiklos rezultatų (49) matyti, kad šis tikslas jau pasiektas. Be to, šiuo projektu siekiama ir bendro Komisijos intereso tikslo, susijusio su ES transporto politika, kaip pažymima įvairiuose ES teisės aktuose ir pranešimuose.

| (68) | Įrangos įsigijimas ir III prieplaukos įrengimas laikomas pradine investicija, įgyvendinama pagal atitinkamas Sąjungos regioninės pagalbos taisykles, taikant SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą. Šią investiciją sudaro [...] (50) mln. EUR; ją pasitelkiant tiesiogiai ar netiesiogiai sukurta apie 900 darbo visą darbo dieną vietų, kurios bus išlaikytos visą 35 metų koncesijos laikotarpį. Atsižvelgiant į investicijos dydį, bet kokia galima pagalbos suma yra gerokai mažesnė nei aukščiausia 30 % pagalbos riba, taikoma Atikos prefektūroje iki 2010 m. pabaigos, arba didžiausia pagalbos suma, kurią nustatė Komisija, remdamasi sprendimais dėl uostų infrastruktūros (51). Taigi, pagalbos priemonės yra absoliučiai būtinos ir pagrįstos priemonės tokio masto infrastruktūros projektui paremti. PKT dalyvavimas projektuose atitinka ribas, nustatytas pagal regioninės pagalbos taisykles. Be to, bet kokia galima pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą tuo pačiu pagrindu, kaip ir pagalba, kurią Komisija patvirtino Pirėjo uosto direkcijai sprendime C 21/2009 (52). |
| --- | --- |

(68)

Įrangos įsigijimas ir III prieplaukos įrengimas laikomas pradine investicija, įgyvendinama pagal atitinkamas Sąjungos regioninės pagalbos taisykles, taikant SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą. Šią investiciją sudaro [...] (50) mln. EUR; ją pasitelkiant tiesiogiai ar netiesiogiai sukurta apie 900 darbo visą darbo dieną vietų, kurios bus išlaikytos visą 35 metų koncesijos laikotarpį. Atsižvelgiant į investicijos dydį, bet kokia galima pagalbos suma yra gerokai mažesnė nei aukščiausia 30 % pagalbos riba, taikoma Atikos prefektūroje iki 2010 m. pabaigos, arba didžiausia pagalbos suma, kurią nustatė Komisija, remdamasi sprendimais dėl uostų infrastruktūros (51). Taigi, pagalbos priemonės yra absoliučiai būtinos ir pagrįstos priemonės tokio masto infrastruktūros projektui paremti. PKT dalyvavimas projektuose atitinka ribas, nustatytas pagal regioninės pagalbos taisykles. Be to, bet kokia galima pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą tuo pačiu pagrindu, kaip ir pagalba, kurią Komisija patvirtino Pirėjo uosto direkcijai sprendime C 21/2009 (52).

| (69) | Konkrečiai gali būti laikoma, kad pagalba yra būtina, nes būtinas viešasis finansavimas plečiant uostų infrastruktūrą ekonomikos krizės laikotarpiu, remiantis šios srities ES politika (53), bei užtikrinant tokioms koncesijoms taikomos mokesčių sistemos aiškumą, lankstumą ir nuspėjamumą. Dėl pagalbos priemonių būtinumo Graikijos valdžios institucijos ir PKT tvirtina, kad mokestinėmis nuostatomis užtikrinta atitiktis direktyvoms dėl privačiojo sektoriaus vykdomų projektų finansavimo ir padėta išvengti įmonės bankroto dėl nesugebėjimo grąžinti paskolų ir sumokėti taikomų mokesčių. Nesant šių mokestinių nuostatų, susitarimai dėl projekto finansavimo, kuriuos būtų galėjęs pasiekti PKT, būtų buvę gerokai mažesnės vertės, o tai būtų galėję sukelti pavojų jos pasiūlymui arba koncesijos sutarties įgyvendinimui (rinkos nepakankamumas). Mokestinės nuostatos iš tikrųjų buvo būtinos užtikrinti koncesininko galimybę pasinaudoti būtinu privačiojo sektoriaus kreditorių finansavimu (54). Galiausiai finansavimas pinigais, o ne minėtomis priemonėmis, būtų buvusi nepagrįsta ir per didelė motyvacija, nes iš anksto tiksliai apskaičiuoti poreikius, kurių atsiranda dėl tokio rinkos nepakankamumo, yra sudėtinga. |
| --- | --- |

(69)

Konkrečiai gali būti laikoma, kad pagalba yra būtina, nes būtinas viešasis finansavimas plečiant uostų infrastruktūrą ekonomikos krizės laikotarpiu, remiantis šios srities ES politika (53), bei užtikrinant tokioms koncesijoms taikomos mokesčių sistemos aiškumą, lankstumą ir nuspėjamumą. Dėl pagalbos priemonių būtinumo Graikijos valdžios institucijos ir PKT tvirtina, kad mokestinėmis nuostatomis užtikrinta atitiktis direktyvoms dėl privačiojo sektoriaus vykdomų projektų finansavimo ir padėta išvengti įmonės bankroto dėl nesugebėjimo grąžinti paskolų ir sumokėti taikomų mokesčių. Nesant šių mokestinių nuostatų, susitarimai dėl projekto finansavimo, kuriuos būtų galėjęs pasiekti PKT, būtų buvę gerokai mažesnės vertės, o tai būtų galėję sukelti pavojų jos pasiūlymui arba koncesijos sutarties įgyvendinimui (rinkos nepakankamumas). Mokestinės nuostatos iš tikrųjų buvo būtinos užtikrinti koncesininko galimybę pasinaudoti būtinu privačiojo sektoriaus kreditorių finansavimu (54). Galiausiai finansavimas pinigais, o ne minėtomis priemonėmis, būtų buvusi nepagrįsta ir per didelė motyvacija, nes iš anksto tiksliai apskaičiuoti poreikius, kurių atsiranda dėl tokio rinkos nepakankamumo, yra sudėtinga.

| (70) | Be to, Graikijos valdžios institucijos ir PKT teigia, kad akivaizdu, jog šios priemonės turi skatinamąjį poveikį, nes koncesijos sutartis ir visi investiciniai projektai pradėti vykdyti jau patvirtinus minėtas mokestines priemones. Dėl ekonomikos krizės ir finansavimo kreditų trūkumo Graikijoje ir visame pasaulyje 2008–2009 m. PKT buvo motyvuotas imtis koncesijos įgyvendinimo tik priėmus įstatymą. Kitu atveju jis būtų atsisakęs koncesijos ir taip rizikuotų prarasti 5 mln. EUR vertės banko garantiją. Motyvacinį pobūdį įrodo ir tai, kad PKT buvo prisiėmęs viso projekto finansavimo riziką. |
| --- | --- |

(70)

Be to, Graikijos valdžios institucijos ir PKT teigia, kad akivaizdu, jog šios priemonės turi skatinamąjį poveikį, nes koncesijos sutartis ir visi investiciniai projektai pradėti vykdyti jau patvirtinus minėtas mokestines priemones. Dėl ekonomikos krizės ir finansavimo kreditų trūkumo Graikijoje ir visame pasaulyje 2008–2009 m. PKT buvo motyvuotas imtis koncesijos įgyvendinimo tik priėmus įstatymą. Kitu atveju jis būtų atsisakęs koncesijos ir taip rizikuotų prarasti 5 mln. EUR vertės banko garantiją. Motyvacinį pobūdį įrodo ir tai, kad PKT buvo prisiėmęs viso projekto finansavimo riziką.

| (71) | Graikijos valdžios institucijos ir PKT taip pat tvirtina, kad iš jų pateiktų vertinimų (55) matyti, kad mokestinėmis nuostatomis per visą koncesijos laikotarpį užtikrinama [...]–[...] mln. EUR (56) suma, t. y. [...]–[...] proc. bendrų investicinių išlaidų, kurios siekia [...] mln. EUR, o tai yra gerokai mažiau nei pagalbos dydis, kurį patvirtino Komisija atvejams, susijusiems su investicijomis į uostus. |
| --- | --- |

(71)

Graikijos valdžios institucijos ir PKT taip pat tvirtina, kad iš jų pateiktų vertinimų (55) matyti, kad mokestinėmis nuostatomis per visą koncesijos laikotarpį užtikrinama [...]–[...] mln. EUR (56) suma, t. y. [...]–[...] proc. bendrų investicinių išlaidų, kurios siekia [...] mln. EUR, o tai yra gerokai mažiau nei pagalbos dydis, kurį patvirtino Komisija atvejams, susijusiems su investicijomis į uostus.

| (72) | Be to, jie tvirtina, kad išankstiniai specialiųjų pranašumų finansiniai įvertinimai nebuvo būtini, prieš juos patvirtinant arba prieš atliekant investiciją. Jų nuomone, toks išankstinis požiūris bet kokios tariamos naudos, kurią tik galima numanyti atsirasiant dėl kurios nors mokestinės nuostatos, įvertinimo, vadovaujantis SESV 107 straipsniu, atžvilgiu yra pagrįstas, atsižvelgiant į nusistovėjusią teismų praktiką (57). |
| --- | --- |

(72)

Be to, jie tvirtina, kad išankstiniai specialiųjų pranašumų finansiniai įvertinimai nebuvo būtini, prieš juos patvirtinant arba prieš atliekant investiciją. Jų nuomone, toks išankstinis požiūris bet kokios tariamos naudos, kurią tik galima numanyti atsirasiant dėl kurios nors mokestinės nuostatos, įvertinimo, vadovaujantis SESV 107 straipsniu, atžvilgiu yra pagrįstas, atsižvelgiant į nusistovėjusią teismų praktiką (57).

| (73) | Jie taip pat nurodo tam tikrus Komisijos sprendimus (58), kuriais ji patvirtino valstybės pagalbą, apie kurią nebuvo pranešta, nes buvo nustatyta, kad ši pagalba turi skatinamąjį poveikį, yra būtina ir adekvati tais atvejais, kai pagalba nebuvo iš anksto įvertinta ir (arba) negalėjo būti įvertinta netgi Komisijai priimant galutinį sprendimą. Taigi, finansinės naudos apskaičiavimas (59) nebuvo būtinas, kad būtų nustatyta, jog nagrinėjamos priemonės buvo motyvacinės ir buvo adekvačios. |
| --- | --- |

(73)

Jie taip pat nurodo tam tikrus Komisijos sprendimus (58), kuriais ji patvirtino valstybės pagalbą, apie kurią nebuvo pranešta, nes buvo nustatyta, kad ši pagalba turi skatinamąjį poveikį, yra būtina ir adekvati tais atvejais, kai pagalba nebuvo iš anksto įvertinta ir (arba) negalėjo būti įvertinta netgi Komisijai priimant galutinį sprendimą. Taigi, finansinės naudos apskaičiavimas (59) nebuvo būtinas, kad būtų nustatyta, jog nagrinėjamos priemonės buvo motyvacinės ir buvo adekvačios.

| (74) | Galiausiai jie nurodė, kad nė viena iš nagrinėjamų priemonių faktiškai nebuvo pritaikyta. |
| --- | --- |

(74)

Galiausiai jie nurodė, kad nė viena iš nagrinėjamų priemonių faktiškai nebuvo pritaikyta.

5.   PRIEMONIŲ VALSTYBĖS PAGALBOS POBŪDŽIO ĮVERTINIMAS

| (75) | SESV 107 straipsnio 1 dalyje valstybės pagalba apibrėžiama kaip valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikras gamybos šakas, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti ir daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. Todėl, siekiant nustatyti, ar priemonės, apie kurias pranešta, yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, būtina įvykdyti visas toliau nurodytas sąlygas. Konkrečiai priemonė turi a) būti skiriama iš valstybinių išteklių, b) ja turi būti suteikiamas ekonominis pranašumas vienai įmonei, c) būti atranki, d) iškraipyti konkurenciją arba galėti ją iškraipyti ir pakenkti prekybai tarp valstybių narių. |
| --- | --- |

(75)

SESV 107 straipsnio 1 dalyje valstybės pagalba apibrėžiama kaip valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikras gamybos šakas, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti ir daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. Todėl, siekiant nustatyti, ar priemonės, apie kurias pranešta, yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, būtina įvykdyti visas toliau nurodytas sąlygas. Konkrečiai priemonė turi a) būti skiriama iš valstybinių išteklių, b) ja turi būti suteikiamas ekonominis pranašumas vienai įmonei, c) būti atranki, d) iškraipyti konkurenciją arba galėti ją iškraipyti ir pakenkti prekybai tarp valstybių narių.

5.1.   Įmonės sąvoka

| (76) | Remiantis SESV 107 straipsnio 1 dalimi, valstybės pagalbos taisyklės taikomos tik tuomet, kai pagalbą gauna įmonė. Pagal nusistovėjusią teismų praktiką ar subjektas laikytinas įmone, priklauso nuo to, ar jis verčiasi ekonomine veikla, ir nepriklauso nuo jo teisinio statuso ar jo finansavimo būdų (60). Apskritai bet kokia veikla, kurią sudaro prekių ar paslaugų siūlymas konkrečioje rinkoje, laikoma ekonomine veikla (61). |
| --- | --- |

(76)

Remiantis SESV 107 straipsnio 1 dalimi, valstybės pagalbos taisyklės taikomos tik tuomet, kai pagalbą gauna įmonė. Pagal nusistovėjusią teismų praktiką ar subjektas laikytinas įmone, priklauso nuo to, ar jis verčiasi ekonomine veikla, ir nepriklauso nuo jo teisinio statuso ar jo finansavimo būdų (60). Apskritai bet kokia veikla, kurią sudaro prekių ar paslaugų siūlymas konkrečioje rinkoje, laikoma ekonomine veikla (61).

| (77) | Komisija jau buvo nustačiusi, kad įvairių formų infrastruktūros statybą ir naudojimą galima laikyti ekonomine veikla (62). Be to, remiantis nusistovėjusia teismų praktika (63), infrastruktūros įrenginių perleidimas trečiosioms šalims už atlygį laikytinas ekonomine veikla. |
| --- | --- |

(77)

Komisija jau buvo nustačiusi, kad įvairių formų infrastruktūros statybą ir naudojimą galima laikyti ekonomine veikla (62). Be to, remiantis nusistovėjusia teismų praktika (63), infrastruktūros įrenginių perleidimas trečiosioms šalims už atlygį laikytinas ekonomine veikla.

| (78) | Kadangi PKT atnaujino jau įrengtą II prieplauką, pastatė naują III prieplauką ir teikia įvairių su konteinerių terminalo veikla susijusių uosto paslaugų, jis gali būti laikomas įmone taisyklių dėl valstybės pagalbos atžvilgiu. Todėl PKT turi būti taikomos valstybės pagalbos taisyklės. |
| --- | --- |

(78)

Kadangi PKT atnaujino jau įrengtą II prieplauką, pastatė naują III prieplauką ir teikia įvairių su konteinerių terminalo veikla susijusių uosto paslaugų, jis gali būti laikomas įmone taisyklių dėl valstybės pagalbos atžvilgiu. Todėl PKT turi būti taikomos valstybės pagalbos taisyklės.

5.2.   Valstybiniai ištekliai

| (79) | Remiantis SESV 107 straipsnio 1 dalimi, tariama valstybės pagalbos priemonė turėtų būti suteikta valstybės narės arba iš valstybinių išteklių. Sprendimą dėl priemonės priėmė valstybė ir jis priskirtinas valstybei. Leisdama PKT naudotis palankesniu mokestiniu statusu, Graikijos valstybė netenka valstybinių išteklių, kuriuos būtų gavusi, jei nebūtų išleidusi tariamų palankių mokestinių potvarkių. Taigi, nagrinėjamos priemonės reiškia valstybinių išteklių praradimą ir galima laikyti, kad jos yra finansuojamos valstybiniais ištekliais. |
| --- | --- |

(79)

Remiantis SESV 107 straipsnio 1 dalimi, tariama valstybės pagalbos priemonė turėtų būti suteikta valstybės narės arba iš valstybinių išteklių. Sprendimą dėl priemonės priėmė valstybė ir jis priskirtinas valstybei. Leisdama PKT naudotis palankesniu mokestiniu statusu, Graikijos valstybė netenka valstybinių išteklių, kuriuos būtų gavusi, jei nebūtų išleidusi tariamų palankių mokestinių potvarkių. Taigi, nagrinėjamos priemonės reiškia valstybinių išteklių praradimą ir galima laikyti, kad jos yra finansuojamos valstybiniais ištekliais.

5.3.   Atrankusis pranašumas

| (80) | Remiantis nusistovėjusia teismų praktika, nustatant, ar valstybės priemonė yra valstybės pagalba, turi būti įvertinta, ar naudos gaunančiai įmonei suteikiamas finansinis pranašumas, kurio įmonė nebūtų gavusi įprastomis rinkos sąlygomis, t. y. be valstybės kišimosi (64). |
| --- | --- |

(80)

Remiantis nusistovėjusia teismų praktika, nustatant, ar valstybės priemonė yra valstybės pagalba, turi būti įvertinta, ar naudos gaunančiai įmonei suteikiamas finansinis pranašumas, kurio įmonė nebūtų gavusi įprastomis rinkos sąlygomis, t. y. be valstybės kišimosi (64).

| (81) | Svarbu yra ne tai, kokia yra valstybės kišimosi priežastis ar tikslas, o tik tai, koks yra priemonės poveikis įmonei (65). Norint nustatyti jo buvimą, įmonės finansinė padėtis suteikus priemonę turėtų būti palyginta su jos finansine padėtimi tuo atveju, jeigu priemonė nebūtų suteikta. Pagalbos sąvoka apima ne tik teigiamą naudą, bet ir priemones, kurias pasitelkiant įvairiomis formomis sumažinami mokesčiai, kurie paprastai įtraukiami į įmonės biudžetą ir kurie, nebūdami subsidijomis griežtąja šio žodžio prasme, yra panašaus pobūdžio ir turi tokį patį poveikį (66). Kalbant apie mokesčius, Teismas yra išaiškinęs, kad priemonė, kuria valdžios institucijos atleidžia įmonę nuo mokesčių, tokiu būdu sudarydamos jai palankesnes sąlygas nei kitiems mokesčių mokėtojams, prilygsta valstybės pagalbai pagal SESV 107 straipsnio 1 dalyje pateikiamą sąvoką. Valstybės pagalba taip pat gali būti mokesčių tam tikroms įmonėms sumažinimas arba mokėtino mokesčio mokėjimo termino atidėjimas (67). |
| --- | --- |

(81)

Svarbu yra ne tai, kokia yra valstybės kišimosi priežastis ar tikslas, o tik tai, koks yra priemonės poveikis įmonei (65). Norint nustatyti jo buvimą, įmonės finansinė padėtis suteikus priemonę turėtų būti palyginta su jos finansine padėtimi tuo atveju, jeigu priemonė nebūtų suteikta. Pagalbos sąvoka apima ne tik teigiamą naudą, bet ir priemones, kurias pasitelkiant įvairiomis formomis sumažinami mokesčiai, kurie paprastai įtraukiami į įmonės biudžetą ir kurie, nebūdami subsidijomis griežtąja šio žodžio prasme, yra panašaus pobūdžio ir turi tokį patį poveikį (66). Kalbant apie mokesčius, Teismas yra išaiškinęs, kad priemonė, kuria valdžios institucijos atleidžia įmonę nuo mokesčių, tokiu būdu sudarydamos jai palankesnes sąlygas nei kitiems mokesčių mokėtojams, prilygsta valstybės pagalbai pagal SESV 107 straipsnio 1 dalyje pateikiamą sąvoką. Valstybės pagalba taip pat gali būti mokesčių tam tikroms įmonėms sumažinimas arba mokėtino mokesčio mokėjimo termino atidėjimas (67).

| (82) | Nagrinėjamomis priemonėmis atleidžiama nuo mokesčių arba atidedamas įprastinių mokesčių, kuriuos PKT būtų turėjęs sumokėti, jei nebūtų šių nuostatų, mokėjimo terminas, arba traktuojama skirtingai, o taip PKT leidžiama užsitikrinti didesnius apyvartinių lėšų srautus per pirmuosius statybų vykdymo metus (žr. toliau pateiktą įprastinės mokesčių sistemos, arba bazinės sistemos, aprašymą). Taigi, esant šioms priemonėms, PKT finansinė padėtis pagerėja, palyginti su padėtimi, kurioje ji būtų, jei šios priemonės nebūtų įgyvendintos. Todėl šiomis priemonėmis PKT suteiktas pranašumas. |
| --- | --- |

(82)

Nagrinėjamomis priemonėmis atleidžiama nuo mokesčių arba atidedamas įprastinių mokesčių, kuriuos PKT būtų turėjęs sumokėti, jei nebūtų šių nuostatų, mokėjimo terminas, arba traktuojama skirtingai, o taip PKT leidžiama užsitikrinti didesnius apyvartinių lėšų srautus per pirmuosius statybų vykdymo metus (žr. toliau pateiktą įprastinės mokesčių sistemos, arba bazinės sistemos, aprašymą). Taigi, esant šioms priemonėms, PKT finansinė padėtis pagerėja, palyginti su padėtimi, kurioje ji būtų, jei šios priemonės nebūtų įgyvendintos. Todėl šiomis priemonėmis PKT suteiktas pranašumas.

| (83) | Pranašumo buvimo faktą galima atmesti, kai tiriama įmonė teikia visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, remiantis nusistovėjusia teismų praktika sprendime Altmark
   (68), arba kai valstybės kišimasis vykdomas įprastinėmis rinkos sąlygomis (69). Tačiau šios dvi prielaidos nagrinėjamam atvejui netaikytinos. |
| --- | --- |

(83)

Pranašumo buvimo faktą galima atmesti, kai tiriama įmonė teikia visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, remiantis nusistovėjusia teismų praktika sprendime Altmark
   (68), arba kai valstybės kišimasis vykdomas įprastinėmis rinkos sąlygomis (69). Tačiau šios dvi prielaidos nagrinėjamam atvejui netaikytinos.

| (84) | Dėl „struktūrinių sunkumų“, kuriuos nurodo pagalbos gavėjas ir Graikijos valdžios institucijos, Komisija pirmiausia pažymi, kad, remiantis nusistovėjusia teismų praktika, struktūrinių sunkumų egzistavimas neturi jokios reikšmės atmetant pranašumo, o tuo pačiu ir valstybės pagalbos egzistavimo faktą (70). Be to, sprendimas Combus jokiu būdu netaikytinas šiam sprendimui. Kaip nustatyta sprendime Combus, Combus iš tikrųjų turėjo struktūrinių sunkumų, palyginti su privačiojo sektoriaus konkurentais, ir priemone tuo atveju iš tikrųjų nebuvo suteikta pranašumo. Taip buvo dėl to, kad dauguma Combus vairuotojų turėjo valstybės tarnautojų statusą, todėl personalo išlaidos buvo didesnės nei būtų buvusios tuo atveju, jei dirbantys vairuotojai būtų buvę įdarbinti pagal sutartį taip, kaip įprasta kituose autobusų verslo subjektuose. Todėl, palyginti su konkurentais, PKT neturi struktūrinių sunkumų, nes faktas, kad jis nusprendė investuoti į didelio masto infrastruktūros projektą, pats savaime nereiškia, jog bus patirta struktūrinių sunkumų; tai yra privačiojo investuotojo sprendimas, priimtas patronuojančiosios įmonės COSCO, šiai vykdant savo įprastinę verslo veiklą. Todėl šiuo atveju nusistovėjusios teismų praktikos išvados sprendime Combus negalioja. |
| --- | --- |

(84)

Dėl „struktūrinių sunkumų“, kuriuos nurodo pagalbos gavėjas ir Graikijos valdžios institucijos, Komisija pirmiausia pažymi, kad, remiantis nusistovėjusia teismų praktika, struktūrinių sunkumų egzistavimas neturi jokios reikšmės atmetant pranašumo, o tuo pačiu ir valstybės pagalbos egzistavimo faktą (70). Be to, sprendimas Combus jokiu būdu netaikytinas šiam sprendimui. Kaip nustatyta sprendime Combus, Combus iš tikrųjų turėjo struktūrinių sunkumų, palyginti su privačiojo sektoriaus konkurentais, ir priemone tuo atveju iš tikrųjų nebuvo suteikta pranašumo. Taip buvo dėl to, kad dauguma Combus vairuotojų turėjo valstybės tarnautojų statusą, todėl personalo išlaidos buvo didesnės nei būtų buvusios tuo atveju, jei dirbantys vairuotojai būtų buvę įdarbinti pagal sutartį taip, kaip įprasta kituose autobusų verslo subjektuose. Todėl, palyginti su konkurentais, PKT neturi struktūrinių sunkumų, nes faktas, kad jis nusprendė investuoti į didelio masto infrastruktūros projektą, pats savaime nereiškia, jog bus patirta struktūrinių sunkumų; tai yra privačiojo investuotojo sprendimas, priimtas patronuojančiosios įmonės COSCO, šiai vykdant savo įprastinę verslo veiklą. Todėl šiuo atveju nusistovėjusios teismų praktikos išvados sprendime Combus negalioja.

| (85) | Ypač dėl priemonės, kurią pasitelkiant atleidžiama nuo mokesčių, įmokų ir prievolių, dėl kurių valstybei ar trečiosioms šalims suteikiama naudos pasirašant sutartis tarp kreditorių, ypač patronuojančiosios įmonės COSCO, kredito sutartis, kuriomis perleidžiami jose numatyti įsipareigojimai ir teisės (71), Komisija mano, kad ši nuostata yra lygiavertė subsidijuotosios draudimo sutarties, kurią valstybė PKT kreditoriams perleidžia nemokamai, suteikimui. Iš esmės PKT kreditoriai, o ypač COSCO, gali naudotis galimybe būti atleisti nuo bet kokių mokesčių, įmokų ir prievolių, dėl kurių valstybei ar trečiosioms šalims suteikiama naudos ir kurias Graikijos valstybė gali nuspręsti pritaikyti ateityje, ir už šią galimybę nebūti įpareigoti sumokėti jokios kompensacijos valstybei. Taigi, dėl šios priemonės COSCO padėtis yra pranašesnė, palyginti su kitų investuotojų kreditorių padėtimi, nes COSCO neprivalo sumokėti kompensacijos valstybei už šį imunitetą. |
| --- | --- |

(85)

Ypač dėl priemonės, kurią pasitelkiant atleidžiama nuo mokesčių, įmokų ir prievolių, dėl kurių valstybei ar trečiosioms šalims suteikiama naudos pasirašant sutartis tarp kreditorių, ypač patronuojančiosios įmonės COSCO, kredito sutartis, kuriomis perleidžiami jose numatyti įsipareigojimai ir teisės (71), Komisija mano, kad ši nuostata yra lygiavertė subsidijuotosios draudimo sutarties, kurią valstybė PKT kreditoriams perleidžia nemokamai, suteikimui. Iš esmės PKT kreditoriai, o ypač COSCO, gali naudotis galimybe būti atleisti nuo bet kokių mokesčių, įmokų ir prievolių, dėl kurių valstybei ar trečiosioms šalims suteikiama naudos ir kurias Graikijos valstybė gali nuspręsti pritaikyti ateityje, ir už šią galimybę nebūti įpareigoti sumokėti jokios kompensacijos valstybei. Taigi, dėl šios priemonės COSCO padėtis yra pranašesnė, palyginti su kitų investuotojų kreditorių padėtimi, nes COSCO neprivalo sumokėti kompensacijos valstybei už šį imunitetą.

| (86) | Atsižvelgiant į nurodytos priemonės, kurią numatoma taikyti tuo atveju, jei valstybė nustatys bendrai taikytinas taisykles šios rūšies veiksmams netiesiogiai apmokestinti, pobūdį, iš esmės ja numatoma suteikti tam tikrą fiskalinį imunitetą PKT kreditorių, ypač COSCO, naudai, palyginti su įmonėmis, kurių teisinė ir faktinė padėtis yra tokia pati, kaip ir kitų investicijas vykdančių įmonių kreditorių. Tuo atveju, jei valstybė nustatys bendrai taikytinas taisykles įmonių perduodamiems skoliniams įsipareigojimams netiesiogiai apmokestinti, visų kitų investuotojų kreditoriai turės sumokėti šiuos netiesioginius mokesčius minėtų mokestinių teisių perdavimo atveju. PKT atveju, priešingai, perleidžiant galimas teises, kurios kyla iš paskolos jo investicijai, kitiems kreditoriams, ir ypač COSCO, šis mokestis netaikomas, o valstybei už minėtą suteiktą imunitetą nėra kompensuojama. Tad minėtas pranašumas yra atrankusis, nes jis galioja tik PKT kreditoriams, ypač COSCO, perduodantiems teises ir (arba) įsipareigojimus, kurie kyla iš paskolų, susijusių su koncesijos sutarties ir PKT finansavimu. |
| --- | --- |

(86)

Atsižvelgiant į nurodytos priemonės, kurią numatoma taikyti tuo atveju, jei valstybė nustatys bendrai taikytinas taisykles šios rūšies veiksmams netiesiogiai apmokestinti, pobūdį, iš esmės ja numatoma suteikti tam tikrą fiskalinį imunitetą PKT kreditorių, ypač COSCO, naudai, palyginti su įmonėmis, kurių teisinė ir faktinė padėtis yra tokia pati, kaip ir kitų investicijas vykdančių įmonių kreditorių. Tuo atveju, jei valstybė nustatys bendrai taikytinas taisykles įmonių perduodamiems skoliniams įsipareigojimams netiesiogiai apmokestinti, visų kitų investuotojų kreditoriai turės sumokėti šiuos netiesioginius mokesčius minėtų mokestinių teisių perdavimo atveju. PKT atveju, priešingai, perleidžiant galimas teises, kurios kyla iš paskolos jo investicijai, kitiems kreditoriams, ir ypač COSCO, šis mokestis netaikomas, o valstybei už minėtą suteiktą imunitetą nėra kompensuojama. Tad minėtas pranašumas yra atrankusis, nes jis galioja tik PKT kreditoriams, ypač COSCO, perduodantiems teises ir (arba) įsipareigojimus, kurie kyla iš paskolų, susijusių su koncesijos sutarties ir PKT finansavimu.

| (87) | Kad patektų į SESV 107 straipsnio 1 dalies taikymo sritį, valstybės priemonė turi būti palanki tam tikroms įmonėms arba tam tikros pramonės šakoms, palyginti su kitomis įmonėmis, kurių faktinė ir teisinė padėtis yra panaši, žiūrint iš tikslo, kurio siekia savo įprastiniu statusu, perspektyvos (72). Taigi, pirmiausia dėl mokestinių priemonių, Komisija privalo įvertinti esminį priemonės atrankumą, atlikdama trijų pakopų analizę. |
| --- | --- |

(87)

Kad patektų į SESV 107 straipsnio 1 dalies taikymo sritį, valstybės priemonė turi būti palanki tam tikroms įmonėms arba tam tikros pramonės šakoms, palyginti su kitomis įmonėmis, kurių faktinė ir teisinė padėtis yra panaši, žiūrint iš tikslo, kurio siekia savo įprastiniu statusu, perspektyvos (72). Taigi, pirmiausia dėl mokestinių priemonių, Komisija privalo įvertinti esminį priemonės atrankumą, atlikdama trijų pakopų analizę.

| (88) | Pirma, reikėtų nustatyti bendrą arba „normalią“ priemonę, remiantis taikytina mokesčių sistema („bazine sistema“). Antra, turėtų būti nustatyta, ar konkrečia priemone yra nukrypstama nuo tos sistemos, nes pagal ją yra skiriami ekonominės veiklos vykdytojai, kurių faktinė ir teisinė padėtis, atsižvelgiant į tai sistemai būdingus tikslus, yra panaši (73). |
| --- | --- |

(88)

Pirma, reikėtų nustatyti bendrą arba „normalią“ priemonę, remiantis taikytina mokesčių sistema („bazine sistema“). Antra, turėtų būti nustatyta, ar konkrečia priemone yra nukrypstama nuo tos sistemos, nes pagal ją yra skiriami ekonominės veiklos vykdytojai, kurių faktinė ir teisinė padėtis, atsižvelgiant į tai sistemai būdingus tikslus, yra panaši (73).

| (89) | Jei toks nukrypimas būtų nustatytas, t. y. jei nagrinėjama priemonė būtų prima facie atranki, trečiojoje analizės stadijoje turėtų būti išnagrinėta, ar priemone nukrypstama dėl mokesčių sistemos, kurios dalį ji sudaro, ir todėl yra pagrįsta, pobūdžio, ar dėl bendros struktūros. Remiantis nusistovėjusia teismų praktika, valstybė narė turi įrodyti, kad skirtumų atsiranda tiesiogiai dėl pagrindinių ir svarbiausių šios sistemos principų (74). |
| --- | --- |

(89)

Jei toks nukrypimas būtų nustatytas, t. y. jei nagrinėjama priemonė būtų prima facie atranki, trečiojoje analizės stadijoje turėtų būti išnagrinėta, ar priemone nukrypstama dėl mokesčių sistemos, kurios dalį ji sudaro, ir todėl yra pagrįsta, pobūdžio, ar dėl bendros struktūros. Remiantis nusistovėjusia teismų praktika, valstybė narė turi įrodyti, kad skirtumų atsiranda tiesiogiai dėl pagrindinių ir svarbiausių šios sistemos principų (74).

| (90) | Graikijos valdžios institucijos ir PKT pateikė daug argumentų, siekdami įrodyti, kad visų mokestinių priemonių atveju tikroji bazinė sistema yra bendroji sistema, taikoma didelio masto viešojo sektoriaus infrastruktūros projektams Graikijoje, kuria siekiama palengvinti finansavimą, atsižvelgiant į aukštesnį šių projektų rizikos lygį, taip pat, kad, remiantis Gibraltaro sprendimu (75), nukrypimas nuo bendrai taikytinų taisyklių vienoje valstybėje narėje savaime nereiškia atrankumo ir pranašumo. |
| --- | --- |

(90)

Graikijos valdžios institucijos ir PKT pateikė daug argumentų, siekdami įrodyti, kad visų mokestinių priemonių atveju tikroji bazinė sistema yra bendroji sistema, taikoma didelio masto viešojo sektoriaus infrastruktūros projektams Graikijoje, kuria siekiama palengvinti finansavimą, atsižvelgiant į aukštesnį šių projektų rizikos lygį, taip pat, kad, remiantis Gibraltaro sprendimu (75), nukrypimas nuo bendrai taikytinų taisyklių vienoje valstybėje narėje savaime nereiškia atrankumo ir pranašumo.

| (91) | Komisija pirmiausia išnagrinės, ar šie argumentai gali būti priimti, atsižvelgiant į visus atrankumo analizės elementus, konkrečiai į bazinę sistemą, sistemos tikslus, teisinės ir faktinės padėties įvertinimą, atsižvelgiant į šiuos tikslus, ir pagrįstumą, atsižvelgiant šiuos tikslus. Po to Komisija išanalizuos kiekvieną priemonę atskirai. |
| --- | --- |

(91)

Komisija pirmiausia išnagrinės, ar šie argumentai gali būti priimti, atsižvelgiant į visus atrankumo analizės elementus, konkrečiai į bazinę sistemą, sistemos tikslus, teisinės ir faktinės padėties įvertinimą, atsižvelgiant į šiuos tikslus, ir pagrįstumą, atsižvelgiant šiuos tikslus. Po to Komisija išanalizuos kiekvieną priemonę atskirai.

i.   
  Dėl „bazinės sistemos“ ir jos struktūros

| (92) | Bazinė sistema yra pagrindas, kuriuo remiantis vertinama, ar priemonė yra atrankioji. Ja nubrėžiamos ribos, kurių laikantis turi būti vertinama, ar nukrypimas nuo įprastų taisyklių, kurių visuma sudaro tą bazinę sistemą, yra naudingas tam tikroms įmonėms, taigi vertinama, ar joms yra taikomas palankus požiūris, palyginti su kitomis įmonėmis, kurioms taikomos bendrosios šios sistemos taisyklės. |
| --- | --- |

(92)

Bazinė sistema yra pagrindas, kuriuo remiantis vertinama, ar priemonė yra atrankioji. Ja nubrėžiamos ribos, kurių laikantis turi būti vertinama, ar nukrypimas nuo įprastų taisyklių, kurių visuma sudaro tą bazinę sistemą, yra naudingas tam tikroms įmonėms, taigi vertinama, ar joms yra taikomas palankus požiūris, palyginti su kitomis įmonėmis, kurioms taikomos bendrosios šios sistemos taisyklės.

| (93) | Nustatant konkrečią bazinę mokesčių sistemą, jos taikymo sritis turi būti apibrėžta nuosekliai, kad nebūdingi šios sistemos tikslai nebūtų naudojami kaip apibrėžimo pagrindas. Jei bazinė sistema būtų apibrėžiama atsižvelgiant į valstybių narių politikos tikslą atskirais atvejais, kuris yra nebūdingas mokesčių sistemos logikai, tada visoms mokestinėms priemonėms, kurias taiko valstybės narės, skatindamos atskiras šakas, veiklą ar įmonių rūšis, būtų taikoma SESV 107 straipsnio 1 dalies taikymo išimtis (76). |
| --- | --- |

(93)

Nustatant konkrečią bazinę mokesčių sistemą, jos taikymo sritis turi būti apibrėžta nuosekliai, kad nebūdingi šios sistemos tikslai nebūtų naudojami kaip apibrėžimo pagrindas. Jei bazinė sistema būtų apibrėžiama atsižvelgiant į valstybių narių politikos tikslą atskirais atvejais, kuris yra nebūdingas mokesčių sistemos logikai, tada visoms mokestinėms priemonėms, kurias taiko valstybės narės, skatindamos atskiras šakas, veiklą ar įmonių rūšis, būtų taikoma SESV 107 straipsnio 1 dalies taikymo išimtis (76).

| (94) | Taigi, tikslas, kuriuo siekiama padėti didelio masto infrastruktūros projektus vykdančioms įmonėms, užtikrinant teisinį tikrumą ir papildomą apyvartinių lėšų srautą statybų etapu, kurį nurodo Graikijos valdžios institucijos ir PKT, yra politikos tikslas, kuris yra išorinis mokestinis kriterijus ir negali būti naudojamas atrankumui nagrinėti. Didelio masto viešojo sektoriaus infrastruktūros projektų požymiai yra nebūdingi mokesčių sistemai ir negali sudaryti pagrindo apibrėžiant taikytiną bazinę sistemą. Bet kokiu atveju faktas, kad Graikijos valstybė priima specialų įstatymą kiekvieną kartą, kai tik nori leisti taikyti konkretų mokesčių režimą konkrečiai įmonei, negali būti laikomas bendrąja praktika, kurios administracija netaiko savo nuožiūra. |
| --- | --- |

(94)

Taigi, tikslas, kuriuo siekiama padėti didelio masto infrastruktūros projektus vykdančioms įmonėms, užtikrinant teisinį tikrumą ir papildomą apyvartinių lėšų srautą statybų etapu, kurį nurodo Graikijos valdžios institucijos ir PKT, yra politikos tikslas, kuris yra išorinis mokestinis kriterijus ir negali būti naudojamas atrankumui nagrinėti. Didelio masto viešojo sektoriaus infrastruktūros projektų požymiai yra nebūdingi mokesčių sistemai ir negali sudaryti pagrindo apibrėžiant taikytiną bazinę sistemą. Bet kokiu atveju faktas, kad Graikijos valstybė priima specialų įstatymą kiekvieną kartą, kai tik nori leisti taikyti konkretų mokesčių režimą konkrečiai įmonei, negali būti laikomas bendrąja praktika, kurios administracija netaiko savo nuožiūra.

ii.   
  Teisinė ir faktinė PKT padėtis, atsižvelgiant į nagrinėjamos priemonės tikslą

| (95) | Nustačius bazinę sistemą, kitame analizės etape nagrinėjama, ar taikant konkrečią priemonę nukrypstant nuo tos sistemos įmonės yra diferencijuojamos. Tam būtina nustatyti, ar šia priemone gali būti palaikomos tam tikros įmonės arba tam tikros gamybos šakos, palyginti su kitomis įmonėmis, kurių faktinė ir teisinė padėtis, atsižvelgiant į bazinės sistemos vidaus struktūrą, yra panaši. Tačiau negalima remtis nebūdingais politikos tikslais, norint išanalizuoti skirtingą įmonių, turinčių tą patį mokestinį statusą, traktavimą. |
| --- | --- |

(95)

Nustačius bazinę sistemą, kitame analizės etape nagrinėjama, ar taikant konkrečią priemonę nukrypstant nuo tos sistemos įmonės yra diferencijuojamos. Tam būtina nustatyti, ar šia priemone gali būti palaikomos tam tikros įmonės arba tam tikros gamybos šakos, palyginti su kitomis įmonėmis, kurių faktinė ir teisinė padėtis, atsižvelgiant į bazinės sistemos vidaus struktūrą, yra panaši. Tačiau negalima remtis nebūdingais politikos tikslais, norint išanalizuoti skirtingą įmonių, turinčių tą patį mokestinį statusą, traktavimą.

| (96) | Kalbant apie nagrinėjamos sistemos, taikomos visoms didelio masto infrastruktūros projektus vykdančioms įmonėms, „horizontalųjį“ pobūdį, vadovaujantis nusistovėjusia teismų praktika (77), to, kad įmonių, galinčių prašyti suteikti prieštaringą priemonę, skaičius yra labai didelis, arba to, kad šios įmonės vykdo skirtingą veiklą, nepakanka paneigti teiginį, kad priemone suteikiamas atrankusis pranašumas ar valstybės pagalba (78). Tad ir faktas, kad įmonės, vykdančios didelio masto infrastruktūros projektus, gali naudotis daugeliu mokesčių lengvatų, yra nepakankamas atrankiajam nagrinėjamų priemonių pobūdžiui atmesti. Priešingai, vadovaujantis kriterijais, kurių pagrindu įmonės gali naudotis minėtomis lengvatomis, ko gero, suteikiamas de facto atrankusis pranašumas (79). |
| --- | --- |

(96)

Kalbant apie nagrinėjamos sistemos, taikomos visoms didelio masto infrastruktūros projektus vykdančioms įmonėms, „horizontalųjį“ pobūdį, vadovaujantis nusistovėjusia teismų praktika (77), to, kad įmonių, galinčių prašyti suteikti prieštaringą priemonę, skaičius yra labai didelis, arba to, kad šios įmonės vykdo skirtingą veiklą, nepakanka paneigti teiginį, kad priemone suteikiamas atrankusis pranašumas ar valstybės pagalba (78). Tad ir faktas, kad įmonės, vykdančios didelio masto infrastruktūros projektus, gali naudotis daugeliu mokesčių lengvatų, yra nepakankamas atrankiajam nagrinėjamų priemonių pobūdžiui atmesti. Priešingai, vadovaujantis kriterijais, kurių pagrindu įmonės gali naudotis minėtomis lengvatomis, ko gero, suteikiamas de facto atrankusis pranašumas (79).

| (97) | Taigi, panaši teisinė ir faktinė PKT padėtis bet kokiu atveju turi būti nagrinėjama atsižvelgiant į konkrečios taikytinos mokesčių sistemos struktūrą, o ne remiantis politikos tikslais, kurie šiai sistemai nėra būdingi. |
| --- | --- |

(97)

Taigi, panaši teisinė ir faktinė PKT padėtis bet kokiu atveju turi būti nagrinėjama atsižvelgiant į konkrečios taikytinos mokesčių sistemos struktūrą, o ne remiantis politikos tikslais, kurie šiai sistemai nėra būdingi.

iii.   
  Pagrįstumas vadovaujantis mokesčių sistemos logika

| (98) | Netgi jei priemone nukrypstama nuo bazinės sistemos (prima facie atrankumas), ji vis tiek gali būti pripažinta neatrankia, jeigu ją galima pagrįsti tos sistemos pobūdžiu arba bendra struktūra. Taip yra tuo atveju, kai priemonė tiesiogiai išplaukia iš bazinei sistemai būdingų pagrindinių ar svarbiausių principų arba kai ji atsiranda dėl būdingų mechanizmų, kurie yra būtini tos sistemos veikimui ir jos veiksmingumui (80). O išorės politikos tikslais, kurie šiai sistemai nėra būdingi, šiuo atveju negalima remtis (81). Taigi mokesčių lengvatos, išplaukiančios iš tikslų, nesusijusių su mokesčių sistema, kurios dalimi jie yra, negali apeiti SESV 107 straipsnio 1 dalies reikalavimų. |
| --- | --- |

(98)

Netgi jei priemone nukrypstama nuo bazinės sistemos (prima facie atrankumas), ji vis tiek gali būti pripažinta neatrankia, jeigu ją galima pagrįsti tos sistemos pobūdžiu arba bendra struktūra. Taip yra tuo atveju, kai priemonė tiesiogiai išplaukia iš bazinei sistemai būdingų pagrindinių ar svarbiausių principų arba kai ji atsiranda dėl būdingų mechanizmų, kurie yra būtini tos sistemos veikimui ir jos veiksmingumui (80). O išorės politikos tikslais, kurie šiai sistemai nėra būdingi, šiuo atveju negalima remtis (81). Taigi mokesčių lengvatos, išplaukiančios iš tikslų, nesusijusių su mokesčių sistema, kurios dalimi jie yra, negali apeiti SESV 107 straipsnio 1 dalies reikalavimų.

| (99) | Šiuo klausimu Europos Sąjungos Teisingumo Teismas yra nusprendęs, kad netgi tuo atveju, kai siekiama vieno iš esminių Sąjungos tikslų, būtinybė atsižvelgti į šį tikslą nėra priežastis nelaikyti šių atrankių priemonių pagalbos priemonėmis (82). Sėkmingas didelio masto infrastruktūros projektų įgyvendinimas ir teisinis tikrumas įgyvendinant šiuos projektus negali būti laikomi mokesčių sistemai būdingais tikslais. Be to, Graikijos valdžios institucijos ir PKT neįrodė, kad šis tikslas yra suderinamas su bendros mokesčių sistemos lygybės ir proporcingumo principais, o ypač su sistemos tikslu surinkti įplaukas. Pastarasis tikslas yra sunkiai suderinamas su mokesčių lengvatų teikimu (83). Taip pat ir įmonių, įgyvendinančių didelio masto infrastruktūros projektus, rūpesčiai dėl mokesčių negali būti laikomi tikslais, kuriais būtų galima pagrįsti skirtingą šioms konkrečioms įmonėms, ypač PKT, taikomą režimą. |
| --- | --- |

(99)

Šiuo klausimu Europos Sąjungos Teisingumo Teismas yra nusprendęs, kad netgi tuo atveju, kai siekiama vieno iš esminių Sąjungos tikslų, būtinybė atsižvelgti į šį tikslą nėra priežastis nelaikyti šių atrankių priemonių pagalbos priemonėmis (82). Sėkmingas didelio masto infrastruktūros projektų įgyvendinimas ir teisinis tikrumas įgyvendinant šiuos projektus negali būti laikomi mokesčių sistemai būdingais tikslais. Be to, Graikijos valdžios institucijos ir PKT neįrodė, kad šis tikslas yra suderinamas su bendros mokesčių sistemos lygybės ir proporcingumo principais, o ypač su sistemos tikslu surinkti įplaukas. Pastarasis tikslas yra sunkiai suderinamas su mokesčių lengvatų teikimu (83). Taip pat ir įmonių, įgyvendinančių didelio masto infrastruktūros projektus, rūpesčiai dėl mokesčių negali būti laikomi tikslais, kuriais būtų galima pagrįsti skirtingą šioms konkrečioms įmonėms, ypač PKT, taikomą režimą.

| (100) | Taigi, jei toliau nagrinėjamos mokestinės priemonės yra atrankios, jos negali būti laikomos grindžiamos viešosios politikos tikslu, kaip nurodo Graikijos valdžios institucijos ir pagalbos gavėjas. |
| --- | --- |

(100)

Taigi, jei toliau nagrinėjamos mokestinės priemonės yra atrankios, jos negali būti laikomos grindžiamos viešosios politikos tikslu, kaip nurodo Graikijos valdžios institucijos ir pagalbos gavėjas.

5.3.1.   Atleidimas nuo pajamų mokesčio už susikaupusias palūkanas iki III prieplaukos veiklos
   (84)
  pradžios
   (85)

Bazinė sistema

| (101) | Pagal Graikijos pajamų apmokestinimo sistemą pirmiausia visas akcinių bendrovių bei privačiojo kapitalo bendrovių, kurių būstinė yra Graikijoje, o jos yra įkurtos Graikijoje arba užsienyje, pelnas, įskaitant ir susikaupusias palūkanas, yra apmokestinamas (86) pagal taikytiną koeficientą per atitinkamus finansinius metus, o likusi pelno suma atskaičius mokesčius gali būti išdalijama akcininkams, kaupiama kaip rezervas arba integruojama ir (arba) paverčiama akciniu kapitalu, padidinant kapitalą. Kai pelno suma atskaičius mokesčius dalijama akcininkams arba integruojama ir (arba) paverčiama akciniu kapitalu, ji yra iš naujo apmokestinama pagal tą patį koeficientą per atitinkamus finansinius metus (87). |
| --- | --- |

(101)

Pagal Graikijos pajamų apmokestinimo sistemą pirmiausia visas akcinių bendrovių bei privačiojo kapitalo bendrovių, kurių būstinė yra Graikijoje, o jos yra įkurtos Graikijoje arba užsienyje, pelnas, įskaitant ir susikaupusias palūkanas, yra apmokestinamas (86) pagal taikytiną koeficientą per atitinkamus finansinius metus, o likusi pelno suma atskaičius mokesčius gali būti išdalijama akcininkams, kaupiama kaip rezervas arba integruojama ir (arba) paverčiama akciniu kapitalu, padidinant kapitalą. Kai pelno suma atskaičius mokesčius dalijama akcininkams arba integruojama ir (arba) paverčiama akciniu kapitalu, ji yra iš naujo apmokestinama pagal tą patį koeficientą per atitinkamus finansinius metus (87).

| (102) | Taigi, bazinė sistema apmokestinant susikaupusias palūkanas iki III prieplaukos veiklos pradžios yra Graikijos įmonių pajamų apmokestinimo, konkrečiau – įmonių pajamų, įskaitant ir pajamas iš susikaupusių palūkanų, apmokestinimo, sistema. |
| --- | --- |

(102)

Taigi, bazinė sistema apmokestinant susikaupusias palūkanas iki III prieplaukos veiklos pradžios yra Graikijos įmonių pajamų apmokestinimo, konkrečiau – įmonių pajamų, įskaitant ir pajamas iš susikaupusių palūkanų, apmokestinimo, sistema.

Nukrypimas nuo bazinės sistemos

| (103) | „Susikaupusios palūkanos“ (88) sudaro PKT bendrųjų apmokestinamųjų pajamų dalį ir įprastai turėtų būti apmokestinamos. Tačiau PKT yra atleistas nuo pajamų mokesčio už susikaupusias palūkanas iki III prieplaukos veiklos pradžios (89), o tokia nuostata yra nukrypimas nuo bazinės sistemos, o ypač nuo pajamų mokesčio už susikaupusias palūkanas pagal Graikijos pajamų mokesčio kodeksą (PMK). Gali būti laikoma, kad PKT yra panašioje teisinėje ir faktinėje padėtyje, kaip ir visos akcinės bendrovės, kurių pelnas yra apmokestinamas pagal visuotinai taikytiną tvarką. Taigi, galima daryti išvadą, kad jam yra suteiktas atrankusis pranašumas. |
| --- | --- |

(103)

„Susikaupusios palūkanos“ (88) sudaro PKT bendrųjų apmokestinamųjų pajamų dalį ir įprastai turėtų būti apmokestinamos. Tačiau PKT yra atleistas nuo pajamų mokesčio už susikaupusias palūkanas iki III prieplaukos veiklos pradžios (89), o tokia nuostata yra nukrypimas nuo bazinės sistemos, o ypač nuo pajamų mokesčio už susikaupusias palūkanas pagal Graikijos pajamų mokesčio kodeksą (PMK). Gali būti laikoma, kad PKT yra panašioje teisinėje ir faktinėje padėtyje, kaip ir visos akcinės bendrovės, kurių pelnas yra apmokestinamas pagal visuotinai taikytiną tvarką. Taigi, galima daryti išvadą, kad jam yra suteiktas atrankusis pranašumas.

| (104) | Anot Graikijos valdžios institucijų ir PKT, PMK 99 straipsnyje numatoma, kad pajamos, nuo kurių neatskaitomas mokestis, apmokestinamos įmonių pajamų mokesčiu, kai yra padalijamos arba kapitalizuojamos. Tuo vadovaudamiesi, Graikijos valdžios institucijos ir PKT tvirtina, kad nagrinėjama nuostata PKT viso labo suteikiama galimybė atidėti apmokestinimą, turint omenyje, kad, kai PKT kapitalizuos arba dalys savo pelną, visam jo pelnui bus pritaikytas įmonių pajamų mokestis, taip pat išskaičiuotas mokestis nuo akcininkų dividendų. |
| --- | --- |

(104)

Anot Graikijos valdžios institucijų ir PKT, PMK 99 straipsnyje numatoma, kad pajamos, nuo kurių neatskaitomas mokestis, apmokestinamos įmonių pajamų mokesčiu, kai yra padalijamos arba kapitalizuojamos. Tuo vadovaudamiesi, Graikijos valdžios institucijos ir PKT tvirtina, kad nagrinėjama nuostata PKT viso labo suteikiama galimybė atidėti apmokestinimą, turint omenyje, kad, kai PKT kapitalizuos arba dalys savo pelną, visam jo pelnui bus pritaikytas įmonių pajamų mokestis, taip pat išskaičiuotas mokestis nuo akcininkų dividendų.

| (105) | Komisija pažymi, kad PMK 99 straipsnio 1 dalies a punkto trečia įtrauka numatoma, kad įmonės, pagal konkrečius įstatymus (šiuo atveju pagal nagrinėjamą nuostatą) atleidžiamos nuo įmonių pajamų mokesčio, yra apmokestinamos tik už kapitalizuojamą arba dalijamą pelną, prieš tai iš jų vertės išskaičiavus atitinkamą įmonių pajamų mokestį. O tai reiškia, kad pagal šią nuostatą PKT neprivalo mokėti pajamų mokesčio už susikaupusias palūkanas, kol šios pajamos nebus kapitalizuotos arba išdalytos, arba vėliausiai iki III prieplaukos veiklos pradžios. Taigi, apmokestinimo atidėjimas siejamas tik su pelnu, kuris gali būti dalijamas arba kapitalizuojamas. Dėl šios nuostatos PKT gali naudoti pelną, gaunamą iš susikaupusių palūkanų, iki III prieplaukos veiklos pradžios rezervui kaupti, neturėdamas mokėti įmonių pajamų mokesčio už šį pelną. Be to, kadangi, kaip teigia Graikijos institucijos, pagal Graikijos įstatymus neprivalėdamas rezervo paversti akciniu kapitalu arba dalyti pelno, PKT pagal šią nuostatą gali naudotis visišku atleidimu nuo mokesčio už pelną, gautą iš susikaupusių palūkanų, atsiradusių Graikijoje arba užsienyje (90). Bet kuriuo atveju, atidedant apmokestinimą, PKT suteikiamas atrankusis pranašumas. |
| --- | --- |

(105)

Komisija pažymi, kad PMK 99 straipsnio 1 dalies a punkto trečia įtrauka numatoma, kad įmonės, pagal konkrečius įstatymus (šiuo atveju pagal nagrinėjamą nuostatą) atleidžiamos nuo įmonių pajamų mokesčio, yra apmokestinamos tik už kapitalizuojamą arba dalijamą pelną, prieš tai iš jų vertės išskaičiavus atitinkamą įmonių pajamų mokestį. O tai reiškia, kad pagal šią nuostatą PKT neprivalo mokėti pajamų mokesčio už susikaupusias palūkanas, kol šios pajamos nebus kapitalizuotos arba išdalytos, arba vėliausiai iki III prieplaukos veiklos pradžios. Taigi, apmokestinimo atidėjimas siejamas tik su pelnu, kuris gali būti dalijamas arba kapitalizuojamas. Dėl šios nuostatos PKT gali naudoti pelną, gaunamą iš susikaupusių palūkanų, iki III prieplaukos veiklos pradžios rezervui kaupti, neturėdamas mokėti įmonių pajamų mokesčio už šį pelną. Be to, kadangi, kaip teigia Graikijos institucijos, pagal Graikijos įstatymus neprivalėdamas rezervo paversti akciniu kapitalu arba dalyti pelno, PKT pagal šią nuostatą gali naudotis visišku atleidimu nuo mokesčio už pelną, gautą iš susikaupusių palūkanų, atsiradusių Graikijoje arba užsienyje (90). Bet kuriuo atveju, atidedant apmokestinimą, PKT suteikiamas atrankusis pranašumas.

| (106) | Graikijos valdžios institucijos ir PKT pabrėžia, kad PKT privalės turėti grynųjų pinigų atsargų, kad galėtų finansuoti būtinas investicijas III prieplaukos statybos laikotarpiu ir laikotarpiu iki jos veiklos pradžios, tad nagrinėjama mokesčių lengvata siekiama sudaryti palankesnes sąlygas investuoti į viešojo sektoriaus infrastruktūrą. Todėl Graikijos valdžios institucijos ir PKT mano, kad PKT teisinė ir faktinė padėtis yra panaši, kaip ir kitų įmonių, įsipareigojančių vykdyti dideles investicijas statant viešojo sektoriaus infrastruktūrą. |
| --- | --- |

(106)

Graikijos valdžios institucijos ir PKT pabrėžia, kad PKT privalės turėti grynųjų pinigų atsargų, kad galėtų finansuoti būtinas investicijas III prieplaukos statybos laikotarpiu ir laikotarpiu iki jos veiklos pradžios, tad nagrinėjama mokesčių lengvata siekiama sudaryti palankesnes sąlygas investuoti į viešojo sektoriaus infrastruktūrą. Todėl Graikijos valdžios institucijos ir PKT mano, kad PKT teisinė ir faktinė padėtis yra panaši, kaip ir kitų įmonių, įsipareigojančių vykdyti dideles investicijas statant viešojo sektoriaus infrastruktūrą.

| (107) | Vis dėlto faktas, kad ši priemonė yra prieinama visoms įmonėms, vykdančioms investicijas į viešąją infrastruktūrą, nereiškia, kad ši priemonė nėra atranki. Priešingai, nurodoma, kad šia priemone gali naudotis tik viena įmonių rūšis, t. y. tos, kurios investuoja į viešąsias infrastruktūras. Kitos įmonės, kurios nevykdo veiklos šiame sektoriuje, šia priemone naudotis negali. Be to, kaip buvo išnagrinėta pirmiau, (91) politikos, skirtos įmonių, vykdančių didelio masto infrastruktūros projektus, veiklai statybų laikotarpiu, tikslas negali būti laikomas vidiniu mokestinės sistemos, kurios pagrindu galima apibrėžti panašią teisinę ir faktinę įmonių padėtį, tikslu. |
| --- | --- |

(107)

Vis dėlto faktas, kad ši priemonė yra prieinama visoms įmonėms, vykdančioms investicijas į viešąją infrastruktūrą, nereiškia, kad ši priemonė nėra atranki. Priešingai, nurodoma, kad šia priemone gali naudotis tik viena įmonių rūšis, t. y. tos, kurios investuoja į viešąsias infrastruktūras. Kitos įmonės, kurios nevykdo veiklos šiame sektoriuje, šia priemone naudotis negali. Be to, kaip buvo išnagrinėta pirmiau, (91) politikos, skirtos įmonių, vykdančių didelio masto infrastruktūros projektus, veiklai statybų laikotarpiu, tikslas negali būti laikomas vidiniu mokestinės sistemos, kurios pagrindu galima apibrėžti panašią teisinę ir faktinę įmonių padėtį, tikslu.

Pagrįstumas vadovaujantis mokesčių sistemos logika

| (108) | Graikijos valdžios institucijos ir PKT pabrėžia, kad mokesčių lengvata susikaupusioms palūkanoms tiesiogiai pagrįsta bendrąja PMK nuostata (92), kuri, be kitų atleidimo nuo pajamų mokesčio rūšių, apima ir „pajamas, neapmokestinamas įstatymu patvirtintos sutarties pagrindu“. Jie tvirtina, kad nagrinėjama nuostata neįvedama specialios mokesčių lengvatos, nes Graikijos įstatymų leidėjai nuosekliai taiko šią bendrąją lengvatą, kad įstatymais įtvirtintų mokesčių lengvatas, taikomas specialiai visuose Graikijoje vykdomuose didelio masto viešosios infrastruktūros projektuose. Priešingai, ji yra dalis bendrosios sistemos, pagrįstos bendruoju mokestiniu statusu, kuriuo siekiama sudaryti palankesnes sąlygas ir teikti paramą didelio masto viešosios infrastruktūros ir investicinių projektų įgyvendinimui. Ši nuostata buvo nuosekliai taikoma visiems viešojo sektoriaus infrastruktūros projektams, siekiant užtikrinti, kad įmonės, apsiimančios vykdyti tokius projektus, nepatirtų diskriminacijos ar „struktūrinių sunkumų“. |
| --- | --- |

(108)

Graikijos valdžios institucijos ir PKT pabrėžia, kad mokesčių lengvata susikaupusioms palūkanoms tiesiogiai pagrįsta bendrąja PMK nuostata (92), kuri, be kitų atleidimo nuo pajamų mokesčio rūšių, apima ir „pajamas, neapmokestinamas įstatymu patvirtintos sutarties pagrindu“. Jie tvirtina, kad nagrinėjama nuostata neįvedama specialios mokesčių lengvatos, nes Graikijos įstatymų leidėjai nuosekliai taiko šią bendrąją lengvatą, kad įstatymais įtvirtintų mokesčių lengvatas, taikomas specialiai visuose Graikijoje vykdomuose didelio masto viešosios infrastruktūros projektuose. Priešingai, ji yra dalis bendrosios sistemos, pagrįstos bendruoju mokestiniu statusu, kuriuo siekiama sudaryti palankesnes sąlygas ir teikti paramą didelio masto viešosios infrastruktūros ir investicinių projektų įgyvendinimui. Ši nuostata buvo nuosekliai taikoma visiems viešojo sektoriaus infrastruktūros projektams, siekiant užtikrinti, kad įmonės, apsiimančios vykdyti tokius projektus, nepatirtų diskriminacijos ar „struktūrinių sunkumų“.

| (109) | Iš nusistovėjusios ES teismų praktikos matyti, kad diskriminacinis ekonominės veiklos vykdytojų traktavimas gali reikšti, kad atskirais atvejais taikoma bendro pobūdžio priemonė įgauna atrankiosios priemonės pobūdį, ypač kai diskriminacinis traktavimas, vadovaujantis objektyviais kriterijais, išeina už paprasto mokesčių administravimo ribų, remiantis objektyviais kriterijais (93). |
| --- | --- |

(109)

Iš nusistovėjusios ES teismų praktikos matyti, kad diskriminacinis ekonominės veiklos vykdytojų traktavimas gali reikšti, kad atskirais atvejais taikoma bendro pobūdžio priemonė įgauna atrankiosios priemonės pobūdį, ypač kai diskriminacinis traktavimas, vadovaujantis objektyviais kriterijais, išeina už paprasto mokesčių administravimo ribų, remiantis objektyviais kriterijais (93).

| (110) | Remiantis šia nusistovėjusia praktika, galima daryti išvadą, kad tariama „bendro pobūdžio“ nuostata įstatymų leidėjams suteikiama diskriminacinė galimybė iš esmės atleisti nuo apmokestinimo bet kokias pajamas, kai po derybų valstybė sudaro bet kokios formos sutartį su bet kokiu mokesčių mokėtoju. Taigi, iš esmės ši „bendro pobūdžio“ nuostata leidžia taikyti lengvatas, būdingas ne bendrajai mokesčių sistemos logikai, o konkrečios įmonės, su kuria bet kada gali įvykti derybos ir būti pasirašyta sutartis, palankaus traktavimo logikai. Tad tariama „bendro pobūdžio“ PMK nuostata negali būti laikoma būdinga pajamų apmokestinimo sistemos logikai. |
| --- | --- |

(110)

Remiantis šia nusistovėjusia praktika, galima daryti išvadą, kad tariama „bendro pobūdžio“ nuostata įstatymų leidėjams suteikiama diskriminacinė galimybė iš esmės atleisti nuo apmokestinimo bet kokias pajamas, kai po derybų valstybė sudaro bet kokios formos sutartį su bet kokiu mokesčių mokėtoju. Taigi, iš esmės ši „bendro pobūdžio“ nuostata leidžia taikyti lengvatas, būdingas ne bendrajai mokesčių sistemos logikai, o konkrečios įmonės, su kuria bet kada gali įvykti derybos ir būti pasirašyta sutartis, palankaus traktavimo logikai. Tad tariama „bendro pobūdžio“ PMK nuostata negali būti laikoma būdinga pajamų apmokestinimo sistemos logikai.

| (111) | Kalbant apie priemonės pagrįstumą, nes ji artima valstybės politikos tikslui padėti viešojo sektoriaus infrastruktūros projektams, Komisija mano, kad, vertinant pagalbos sąvoką, į šiuos argumentus nebūtų galima atsižvelgti. |
| --- | --- |

(111)

Kalbant apie priemonės pagrįstumą, nes ji artima valstybės politikos tikslui padėti viešojo sektoriaus infrastruktūros projektams, Komisija mano, kad, vertinant pagalbos sąvoką, į šiuos argumentus nebūtų galima atsižvelgti.

| (112) | Taigi, Komisija daro išvadą, kad priemone suteikiamas atrankusis pranašumas, kuris yra palankus PKT ir yra lygus pajamų mokesčiui, kurį nuo susikaupusių palūkanų paprastai būtų turėjęs sumokėti PKT iki III prieplaukos veiklos pradžios. |
| --- | --- |

(112)

Taigi, Komisija daro išvadą, kad priemone suteikiamas atrankusis pranašumas, kuris yra palankus PKT ir yra lygus pajamų mokesčiui, kurį nuo susikaupusių palūkanų paprastai būtų turėjęs sumokėti PKT iki III prieplaukos veiklos pradžios.

5.3.2.   PVM permokos susigrąžinimas neatsižvelgiant į sutarties objekto užbaigimo mastą – „bendroji investicinė prekė“ – PVM grąžinimas per 60 dienų nuo prašymo pateikimo; delspinigiai
   (94)

Bazinė sistema

| (113) | Remiantis PVM mokestine sistema, subjektas turi teisę į pirkimo PVM atskaitą, tiesiogiai susijusio su jo atliekamais apmokestinamais veiksmais (95) arba neapmokestinamais veiksmais dėl taikomos lengvatos. Atskaita suteikiama tai daliai prekių ir paslaugų, iš esmės naudojamų atliekant veiksmus, kurie yra apmokestinami. Be to, PVM permoka, gaunama atėmus pirkimo PVM iš pardavimo PVM per tam tikrą mokestinį laikotarpį, yra negrąžinama, o perkeliama į kitą mokestinį laikotarpį (96). Ją grąžinti galima, jei įmonė negali įskaityti PVM permokos iš pardavimo PVM per trejų metų laikotarpį ir jei šis laikotarpis jau pasibaigęs (97). |
| --- | --- |

(113)

Remiantis PVM mokestine sistema, subjektas turi teisę į pirkimo PVM atskaitą, tiesiogiai susijusio su jo atliekamais apmokestinamais veiksmais (95) arba neapmokestinamais veiksmais dėl taikomos lengvatos. Atskaita suteikiama tai daliai prekių ir paslaugų, iš esmės naudojamų atliekant veiksmus, kurie yra apmokestinami. Be to, PVM permoka, gaunama atėmus pirkimo PVM iš pardavimo PVM per tam tikrą mokestinį laikotarpį, yra negrąžinama, o perkeliama į kitą mokestinį laikotarpį (96). Ją grąžinti galima, jei įmonė negali įskaityti PVM permokos iš pardavimo PVM per trejų metų laikotarpį ir jei šis laikotarpis jau pasibaigęs (97).

| (114) | PVM permoka gali būti grąžinta ir neperkelta į kitą mokestinį laikotarpį tik remiantis išimtimis, kaip apibrėžiama PVM kodekso 34 straipsnyje. Viena iš šių išimčių susijusi su PVM, taikomu „investicinėms prekėms“, kaip jos apibrėžiamos PVM kodekse (98), t. y. materialusis turtas, nuosavybės teise priklausantis įmonei ir skirtas jos ilgalaikiam naudojimui, taip pat pastatai ir kitos rūšies statiniai, kuriuos apmokestinama įmonė stato kaip nekilnojamąjį turtą, nepriklausantį jai nuosavybės teise, tačiau bet kokiu teisiniu pagrindu jos naudojamą mažiausiai 9 metų laikotarpiu <...>. Į investicinių prekių vertę neįskaičiuojamos remonto ir aptarnavimo išlaidos. |
| --- | --- |

(114)

PVM permoka gali būti grąžinta ir neperkelta į kitą mokestinį laikotarpį tik remiantis išimtimis, kaip apibrėžiama PVM kodekso 34 straipsnyje. Viena iš šių išimčių susijusi su PVM, taikomu „investicinėms prekėms“, kaip jos apibrėžiamos PVM kodekse (98), t. y. materialusis turtas, nuosavybės teise priklausantis įmonei ir skirtas jos ilgalaikiam naudojimui, taip pat pastatai ir kitos rūšies statiniai, kuriuos apmokestinama įmonė stato kaip nekilnojamąjį turtą, nepriklausantį jai nuosavybės teise, tačiau bet kokiu teisiniu pagrindu jos naudojamą mažiausiai 9 metų laikotarpiu <...>. Į investicinių prekių vertę neįskaičiuojamos remonto ir aptarnavimo išlaidos.

| (115) | Remiantis Ministro įsakymo Nr. 1073/2004 (99) 5 straipsniu, numatomais ypatingais atvejais (100) PVM permoka gali būti grąžinama šiais būdais: a) kai prašymas grąžinti PVM pateikiamas pirmą kartą, per 2 mėnesius nuo prašymo pateikimo dienos; b) kai prašymas pateikiamas nebe pirmą kartą, o grąžinama suma yra didesnė nei 6 000 EUR: (i) 90 % prašomos sumos grąžinama per 1 mėnesį nuo prašymo pateikimo dienos, o ii) likę 10 % grąžinami per 2 mėnesius nuo prašymo pateikimo; c) kai prašymas pateikiamas nebe pirmą kartą, o grąžinama suma yra mažesnė nei 6 000 EUR, visa PVM suma grąžinama per 1 mėnesį nuo prašymo pateikimo dienos. |
| --- | --- |

(115)

Remiantis Ministro įsakymo Nr. 1073/2004 (99) 5 straipsniu, numatomais ypatingais atvejais (100) PVM permoka gali būti grąžinama šiais būdais: a) kai prašymas grąžinti PVM pateikiamas pirmą kartą, per 2 mėnesius nuo prašymo pateikimo dienos; b) kai prašymas pateikiamas nebe pirmą kartą, o grąžinama suma yra didesnė nei 6 000 EUR: (i) 90 % prašomos sumos grąžinama per 1 mėnesį nuo prašymo pateikimo dienos, o ii) likę 10 % grąžinami per 2 mėnesius nuo prašymo pateikimo; c) kai prašymas pateikiamas nebe pirmą kartą, o grąžinama suma yra mažesnė nei 6 000 EUR, visa PVM suma grąžinama per 1 mėnesį nuo prašymo pateikimo dienos.

| (116) | Kaip teisingai nurodo Graikijos valdžios institucijos ir PKT, nekilnojamo turto statybų atveju mokesčių grąžinimas vykdomas nuo statybų darbų pradžios ir iki sumos, atitinkančios jau įvykdytus ir įtrauktus į sąskaitą darbus per kiekvieną laikotarpį, už kurį pateikiamas prašymas grąžinti PVM (101). |
| --- | --- |

(116)

Kaip teisingai nurodo Graikijos valdžios institucijos ir PKT, nekilnojamo turto statybų atveju mokesčių grąžinimas vykdomas nuo statybų darbų pradžios ir iki sumos, atitinkančios jau įvykdytus ir įtrauktus į sąskaitą darbus per kiekvieną laikotarpį, už kurį pateikiamas prašymas grąžinti PVM (101).

| (117) | Kalbant konkrečiai apie investicines prekes, teisė išskaičiuoti PVM galutinai atsiranda investicinių prekių panaudojimo metu. Be to, siekiant išvengti piktnaudžiavimo PVM susigrąžinimo mechanizmu, jei per 5 metus nuo investicinės prekės įsigijimo arba statybos pabaigimo dienos ji nebus pradėta naudoti, tada išskaičiuotas pirkimo PVM turi būti grąžintas valstybei, nes laikoma, kad prekė nebuvo panaudota apmokestinamiems veiksmams atlikti (102). |
| --- | --- |

(117)

Kalbant konkrečiai apie investicines prekes, teisė išskaičiuoti PVM galutinai atsiranda investicinių prekių panaudojimo metu. Be to, siekiant išvengti piktnaudžiavimo PVM susigrąžinimo mechanizmu, jei per 5 metus nuo investicinės prekės įsigijimo arba statybos pabaigimo dienos ji nebus pradėta naudoti, tada išskaičiuotas pirkimo PVM turi būti grąžintas valstybei, nes laikoma, kad prekė nebuvo panaudota apmokestinamiems veiksmams atlikti (102).

| (118) | Galiausiai, remiantis bendrai taikoma praktika, delspinigių skaičiavimas nuo grąžinamų arba nepagrįstai sumokėtų mokesčių prasideda praėjus 6 mėnesiams, pirmąją mėnesio dieną, nuo mokesčių mokėtojo mokesčių deklaracijos pateikimo dienos (103). Nežiūrint į tai, Graikijos administraciniai teismai yra nusprendę, kad ši nuostata neatitinka konstitucinio apmokestinamųjų asmenų lygybės principo (104). Taigi, ši nuostata yra netaikoma manant, kad delspinigiai turi būti skaičiuojami nuo tos dienos, kai mokesčių mokėtojas pateikė apeliaciją dėl mokesčius administruojančios institucijos sprendimo negrąžinti prašomos PVM permokos (105). |
| --- | --- |

(118)

Galiausiai, remiantis bendrai taikoma praktika, delspinigių skaičiavimas nuo grąžinamų arba nepagrįstai sumokėtų mokesčių prasideda praėjus 6 mėnesiams, pirmąją mėnesio dieną, nuo mokesčių mokėtojo mokesčių deklaracijos pateikimo dienos (103). Nežiūrint į tai, Graikijos administraciniai teismai yra nusprendę, kad ši nuostata neatitinka konstitucinio apmokestinamųjų asmenų lygybės principo (104). Taigi, ši nuostata yra netaikoma manant, kad delspinigiai turi būti skaičiuojami nuo tos dienos, kai mokesčių mokėtojas pateikė apeliaciją dėl mokesčius administruojančios institucijos sprendimo negrąžinti prašomos PVM permokos (105).

| (119) | Komisija mano, kad šios nuostatos sudaro PVM grąžinimo Graikijoje bazinę sistemą. |
| --- | --- |

(119)

Komisija mano, kad šios nuostatos sudaro PVM grąžinimo Graikijoje bazinę sistemą.

Nukrypimas nuo bazinės sistemos

—   Dėl PVM permokos grąžinimo neatsižvelgiant į sutarties objekto užbaigimo mastą

| (120) | Remiantis Įstatymo Nr. 3755/2009 2 straipsnio 3 dalimi, PKT turi teisę susigrąžinti PVM permoką, neatsižvelgiant į statomo objekto, dalinių statybų ar jų dalių užbaigimo mastą. Be to, remiantis tuo pačiu straipsniu, PKT nepraranda teisės susigrąžinti PVM tuo atveju, jei per 5 metus nuo investicinės prekės įsigijimo dienos ji nebus pradėta naudoti, nors tai galiotų vadovaujantis bendrai taikytinomis taisyklėmis. |
| --- | --- |

(120)

Remiantis Įstatymo Nr. 3755/2009 2 straipsnio 3 dalimi, PKT turi teisę susigrąžinti PVM permoką, neatsižvelgiant į statomo objekto, dalinių statybų ar jų dalių užbaigimo mastą. Be to, remiantis tuo pačiu straipsniu, PKT nepraranda teisės susigrąžinti PVM tuo atveju, jei per 5 metus nuo investicinės prekės įsigijimo dienos ji nebus pradėta naudoti, nors tai galiotų vadovaujantis bendrai taikytinomis taisyklėmis.

| (121) | Graikijos valdžios institucijos ir PKT tvirtina, kad, kadangi visos įmonės turi teisę susigrąžinti PVM, atlikus ir įtraukus į sąskaitą atitinkamą pirkimą, PKT galiojančiomis nuostatomis nesuteikiama papildomo pranašumo, nes bet kokiu atveju PKT turėtų teisę susigrąžinti PVM pradėjęs darbus, o ne tik pabaigęs šių objektų statybas. |
| --- | --- |

(121)

Graikijos valdžios institucijos ir PKT tvirtina, kad, kadangi visos įmonės turi teisę susigrąžinti PVM, atlikus ir įtraukus į sąskaitą atitinkamą pirkimą, PKT galiojančiomis nuostatomis nesuteikiama papildomo pranašumo, nes bet kokiu atveju PKT turėtų teisę susigrąžinti PVM pradėjęs darbus, o ne tik pabaigęs šių objektų statybas.

| (122) | Remdamasi papildoma informacija ir suteiktais paaiškinimais, Komisija padarė išvadą, kad PKT iš tiesų bet kokiu atveju būtų turėjęs teisę susigrąžinti PVM nuo projekto darbų pradžios ir iki sumos, atitinkančios išrašytas sąskaitas. Vis dėlto sprendimas dėl šios teisės galutinai priimamas jau pradėjus naudoti investicinę prekę. Kadangi PKT turi teisę susigrąžinti PVM neatsižvelgiant į investicinio projekto užbaigimo mastą ir tuo pat metu nepraranda šios teisės tuo atveju, jei investicinė prekė nebus pradėta naudoti per 5 metus – o tai būtų taikytina remiantis įprastai galiojančiomis taisyklėmis, – jis naudojasi atrankiojo pobūdžio pranašumu. |
| --- | --- |

(122)

Remdamasi papildoma informacija ir suteiktais paaiškinimais, Komisija padarė išvadą, kad PKT iš tiesų bet kokiu atveju būtų turėjęs teisę susigrąžinti PVM nuo projekto darbų pradžios ir iki sumos, atitinkančios išrašytas sąskaitas. Vis dėlto sprendimas dėl šios teisės galutinai priimamas jau pradėjus naudoti investicinę prekę. Kadangi PKT turi teisę susigrąžinti PVM neatsižvelgiant į investicinio projekto užbaigimo mastą ir tuo pat metu nepraranda šios teisės tuo atveju, jei investicinė prekė nebus pradėta naudoti per 5 metus – o tai būtų taikytina remiantis įprastai galiojančiomis taisyklėmis, – jis naudojasi atrankiojo pobūdžio pranašumu.

| (123) | Šio pranašumo esmė yra PVM susigrąžinimas, kurį PKT turi teisę pasilikti, jei per 5 metus nuo išlaidų, susijusių su minėtu susigrąžinimu, dienos darbai nebūtų pradėti, o kitos įmonės turėtų grąžinti Graikijos valstybei susigrąžintą PVM, jei darbai nebūtų pradėti per 5 metus (nuo atitinkamų išlaidų dienos). Primenama, kad pagal bendrai galiojančias taisykles tokiais atvejais atitinkami veiksmai (susiję su šiomis išlaidomis) nebeturi būti laikomi veiksmais, kuriais būtų įpareigojama mokėti mokesčius (žr. aukščiau 117 konstatuojamąją dalį). Tai reiškia, kad panašiais atvejais kitos įmonės paprastai neturi turėti galimybės naudoti PVM permokos, susijusios su minėtomis išlaidomis, vėlesnio laikotarpio PVM kompensuoti. Taigi, pranašumas, kuriuo naudojasi PKT šios nuostatos pagrindu, yra lygus visai susigrąžinamo PVM sumai, kurią jam leidžiama pasilikti (remiantis šia nuostata), jei darbai nebus pradėti per 5 metus nuo atitinkamų išlaidų dienos. |
| --- | --- |

(123)

Šio pranašumo esmė yra PVM susigrąžinimas, kurį PKT turi teisę pasilikti, jei per 5 metus nuo išlaidų, susijusių su minėtu susigrąžinimu, dienos darbai nebūtų pradėti, o kitos įmonės turėtų grąžinti Graikijos valstybei susigrąžintą PVM, jei darbai nebūtų pradėti per 5 metus (nuo atitinkamų išlaidų dienos). Primenama, kad pagal bendrai galiojančias taisykles tokiais atvejais atitinkami veiksmai (susiję su šiomis išlaidomis) nebeturi būti laikomi veiksmais, kuriais būtų įpareigojama mokėti mokesčius (žr. aukščiau 117 konstatuojamąją dalį). Tai reiškia, kad panašiais atvejais kitos įmonės paprastai neturi turėti galimybės naudoti PVM permokos, susijusios su minėtomis išlaidomis, vėlesnio laikotarpio PVM kompensuoti. Taigi, pranašumas, kuriuo naudojasi PKT šios nuostatos pagrindu, yra lygus visai susigrąžinamo PVM sumai, kurią jam leidžiama pasilikti (remiantis šia nuostata), jei darbai nebus pradėti per 5 metus nuo atitinkamų išlaidų dienos.

| (124) | Graikijos valdžios institucijos ir PKT tvirtina, kad šis nukrypimas būdingas ir komunalinių paslaugų įmonėms, nes jos dažniausiai vykdo infrastruktūros projektus, kurių vykdymo laikotarpis gali būti ilgesnis už bendrai taikomą penkerių metų laikotarpį. Jų nuomone, tas pats galioja ir PKT, kuris ketina vykdyti didelio masto infrastruktūros projektą, kurio trukmė gali būti ilgesnė kaip 5 metai. Kaip tik dėl šios priežasties atitinkama nuostata buvo įtraukta į visas kitas koncesijų sutartis, susijusias su didelio masto infrastruktūrų projektais. Taigi, jie laiko, kad šis nukrypimas nuo bendrai taikytinų taisyklių nėra lengvata, o tik skirtingas taisyklių taikymas skirtingais atvejais, kurie nėra panašūs. |
| --- | --- |

(124)

Graikijos valdžios institucijos ir PKT tvirtina, kad šis nukrypimas būdingas ir komunalinių paslaugų įmonėms, nes jos dažniausiai vykdo infrastruktūros projektus, kurių vykdymo laikotarpis gali būti ilgesnis už bendrai taikomą penkerių metų laikotarpį. Jų nuomone, tas pats galioja ir PKT, kuris ketina vykdyti didelio masto infrastruktūros projektą, kurio trukmė gali būti ilgesnė kaip 5 metai. Kaip tik dėl šios priežasties atitinkama nuostata buvo įtraukta į visas kitas koncesijų sutartis, susijusias su didelio masto infrastruktūrų projektais. Taigi, jie laiko, kad šis nukrypimas nuo bendrai taikytinų taisyklių nėra lengvata, o tik skirtingas taisyklių taikymas skirtingais atvejais, kurie nėra panašūs.

| (125) | Komisija mano, kad šis nukrypimas yra atrankusis pranašumas, nes juo PKT suteikiama daugiau galimybių susigrąžinti PVM permoką neatsižvelgiant į tai, kada bus panaudota investicinė prekė, šiuo atveju neribotą laiką. Tokiu būdu, net jeigu PKT niekada nepanaudotų investicinės prekės, dėl teisės susigrąžinti PVM permoką niekada nebebūtų sprendžiama neribotą laiką, o tai reiškia, kad, net neįvykdęs projekto, jis neprivalėtų grąžinti susigrąžinto PVM, kurį būtų užsitikrinęs per visą statybų laikotarpį. Tai, kad tuo pačiu pranašumu naudojasi komunalinių paslaugų įmonės, nereiškia, kad šis pranašumas nėra atrankusis. Komunalinių paslaugų įmonės sudaro atskirą įmonių grupę, kurios gali naudotis šia priemone. Todėl priemonė yra atranki. |
| --- | --- |

(125)

Komisija mano, kad šis nukrypimas yra atrankusis pranašumas, nes juo PKT suteikiama daugiau galimybių susigrąžinti PVM permoką neatsižvelgiant į tai, kada bus panaudota investicinė prekė, šiuo atveju neribotą laiką. Tokiu būdu, net jeigu PKT niekada nepanaudotų investicinės prekės, dėl teisės susigrąžinti PVM permoką niekada nebebūtų sprendžiama neribotą laiką, o tai reiškia, kad, net neįvykdęs projekto, jis neprivalėtų grąžinti susigrąžinto PVM, kurį būtų užsitikrinęs per visą statybų laikotarpį. Tai, kad tuo pačiu pranašumu naudojasi komunalinių paslaugų įmonės, nereiškia, kad šis pranašumas nėra atrankusis. Komunalinių paslaugų įmonės sudaro atskirą įmonių grupę, kurios gali naudotis šia priemone. Todėl priemonė yra atranki.

—   Dėl investicinės prekės apibrėžimo

| (126) | Įstatymo Nr. 3755/2009 2 straipsnio 3 dalyje numatoma, kad, remiantis PVM kodeksu, statybų objektas, numatytas koncesijos sutartyje, ir bet koks su šiuo tikslu susijęs prekių tiekimas, darbų, paslaugų ir pagalbinių projektų vykdymas laikomas „bendrąja investicine preke“. Taigi, šia nuostata nustatoma, kad, koncesijos tikslų atžvilgiu, PVM kodekse numatyta „investicinės prekės“ apibrėžtis apima visą su koncesijos sutarties objektu susijusią veiklą, t. y. ne tik „materialiąsias prekes“ (106), kaip pastatai, bet ir bet kokių prekių, darbų ir paslaugų, susijusių su koncesijos sutarties objektu arba pagalbinių, teikimą. |
| --- | --- |

(126)

Įstatymo Nr. 3755/2009 2 straipsnio 3 dalyje numatoma, kad, remiantis PVM kodeksu, statybų objektas, numatytas koncesijos sutartyje, ir bet koks su šiuo tikslu susijęs prekių tiekimas, darbų, paslaugų ir pagalbinių projektų vykdymas laikomas „bendrąja investicine preke“. Taigi, šia nuostata nustatoma, kad, koncesijos tikslų atžvilgiu, PVM kodekse numatyta „investicinės prekės“ apibrėžtis apima visą su koncesijos sutarties objektu susijusią veiklą, t. y. ne tik „materialiąsias prekes“ (106), kaip pastatai, bet ir bet kokių prekių, darbų ir paslaugų, susijusių su koncesijos sutarties objektu arba pagalbinių, teikimą.

| (127) | Graikijos valdžios institucijos tvirtina, kad, vadovaujantis PVM kodekso 34 straipsniu ir 33 straipsnio 4 dalimi dėl „investicinės prekės“, nagrinėjama nuostata yra tik bendrai taikomų taisyklių paaiškinimas, kuriuo siekiama išvengti klaidingo taisyklių dėl PVM permokos taikymo mokesčių administravimo institucijose, atsižvelgiant į didelio masto infrastruktūros projektų ypatybes ir jiems būdingas dideles sumas. Jų nuomone, atsižvelgiant į koncesijos sutarties specialiuosius požymius, nagrinėjama priemone siekiama kiekvieną investicinių išlaidų elementą PVM atžvilgiu traktuoti kaip vientisą verslo vienetą. Kadangi visos išlaidos, susijusios su investicine programa, buhalteriniu požiūriu yra bet kokiu atveju integruotos į investicinę prekę, šia nuostata viso labo paaiškinama tai, kas jau ir taip galioja. Kadangi PKT yra įsipareigojęs įvykdyti reikšmingas investicijas, kurios apimtų atskirus veiksmus, stadijas ir išlaidų prekėms ir paslaugoms rūšis, jei kiekvienas iš šių objektų būtų traktuojamas atskirai, PKT PVM režimo atžvilgiu būtų traktuojamas kitaip nei bet kokia kita įmonė, kuri investuoja siekdama vykdyti ekonominę veiklą. |
| --- | --- |

(127)

Graikijos valdžios institucijos tvirtina, kad, vadovaujantis PVM kodekso 34 straipsniu ir 33 straipsnio 4 dalimi dėl „investicinės prekės“, nagrinėjama nuostata yra tik bendrai taikomų taisyklių paaiškinimas, kuriuo siekiama išvengti klaidingo taisyklių dėl PVM permokos taikymo mokesčių administravimo institucijose, atsižvelgiant į didelio masto infrastruktūros projektų ypatybes ir jiems būdingas dideles sumas. Jų nuomone, atsižvelgiant į koncesijos sutarties specialiuosius požymius, nagrinėjama priemone siekiama kiekvieną investicinių išlaidų elementą PVM atžvilgiu traktuoti kaip vientisą verslo vienetą. Kadangi visos išlaidos, susijusios su investicine programa, buhalteriniu požiūriu yra bet kokiu atveju integruotos į investicinę prekę, šia nuostata viso labo paaiškinama tai, kas jau ir taip galioja. Kadangi PKT yra įsipareigojęs įvykdyti reikšmingas investicijas, kurios apimtų atskirus veiksmus, stadijas ir išlaidų prekėms ir paslaugoms rūšis, jei kiekvienas iš šių objektų būtų traktuojamas atskirai, PKT PVM režimo atžvilgiu būtų traktuojamas kitaip nei bet kokia kita įmonė, kuri investuoja siekdama vykdyti ekonominę veiklą.

| (128) | Savo argumentams pagrįsti Graikijos valdžios institucijos nurodo teismų praktiką sprendime INZO (107), kuriuo remiantis ekonominė veikla, kaip apibrėžiama VAT direktyvoje, „<...> gali susidėti iš skirtingų nuoseklių sandorių ir paruošiamųjų veiksmų <...>“ (108), kuriais leidžiama susigrąžinti PVM permoką statybų vykdymo laikotarpiu. Graikijos valdžios institucijos taip pat pažymi, kad, vadovaujantis tais pačiais argumentais, 2011 m. buvo iš dalies pakeistas VPSP reglamentuojantis įstatymas (109), siekiant numatyti, kad VPSP turėtų teisę reikalauti grąžinti PVM permoką kiekvienais metais, pateikdami PVM deklaraciją, ir taip neprivalėtų perkelti permokos ir jos įskaityti į kitą laikotarpį. |
| --- | --- |

(128)

Savo argumentams pagrįsti Graikijos valdžios institucijos nurodo teismų praktiką sprendime INZO (107), kuriuo remiantis ekonominė veikla, kaip apibrėžiama VAT direktyvoje, „<...> gali susidėti iš skirtingų nuoseklių sandorių ir paruošiamųjų veiksmų <...>“ (108), kuriais leidžiama susigrąžinti PVM permoką statybų vykdymo laikotarpiu. Graikijos valdžios institucijos taip pat pažymi, kad, vadovaujantis tais pačiais argumentais, 2011 m. buvo iš dalies pakeistas VPSP reglamentuojantis įstatymas (109), siekiant numatyti, kad VPSP turėtų teisę reikalauti grąžinti PVM permoką kiekvienais metais, pateikdami PVM deklaraciją, ir taip neprivalėtų perkelti permokos ir jos įskaityti į kitą laikotarpį.

| (129) | Galiausiai Graikijos valdžios institucijos tvirtina, kad jei nebūtų laikoma, kad investicija patenka į investicinės prekės apibrėžtį, PKT turėtų teisę reikalauti grąžinimo i) kasmet, jei galėtų įrodyti, kad negalės įskaityti PVM permokos iš pardavimo PVM per trejų metų laikotarpį, ir ii) praėjus trejiems metams. |
| --- | --- |

(129)

Galiausiai Graikijos valdžios institucijos tvirtina, kad jei nebūtų laikoma, kad investicija patenka į investicinės prekės apibrėžtį, PKT turėtų teisę reikalauti grąžinimo i) kasmet, jei galėtų įrodyti, kad negalės įskaityti PVM permokos iš pardavimo PVM per trejų metų laikotarpį, ir ii) praėjus trejiems metams.

| (130) | Komisija pažymi, kad nagrinėjama nuostata apima konkrečią sąvokos „investicinė prekė“ apibrėžtį, kuri PKT yra taikoma plačiau nei kitoms įmonėms, esančioms tokioje pačioje teisinėje ir faktinėje padėtyje. Faktiškai šio apibrėžimo išdava yra tokia, kad PKT turės teisę susigrąžinti PVM permoką už visus darbus, paslaugas ir prekes, susijusias su sutarties objektu, nors, remiantis bendrai taikomomis taisyklėmis, ši galimybė nebūtų taikoma remonto ir aptarnavimo paslaugoms, darbams ir išlaidoms, o tik materialioms prekėms. Kadangi, remiantis bendrai taikomomis taisyklėmis, PKT turėtų teisę susigrąžinti PVM permoką kartą per metus, jei įrodytų, kad negalės įskaityti PVM permokos iš pardavimo PVM per trejų metų laikotarpį bei praėjus trejiems metams, platesnis bendrosios investicinės prekės apibrėžimas koncesijos sutarties požiūriu iš esmės atitinka išankstinį papildomų grynųjų pinigų skyrimą PKT iš susigrąžinamos PVM permokos, kuri paprastai būtų grąžinama vėliau. Taip pat sukelia teisinį tikrumą, kuris užtikrina, kad visų rūšių PKT išlaidos bus traktuojamos vienodai, nors tai negaliotų remiantis bendrai taikomomis taisyklėmis (110). |
| --- | --- |

(130)

Komisija pažymi, kad nagrinėjama nuostata apima konkrečią sąvokos „investicinė prekė“ apibrėžtį, kuri PKT yra taikoma plačiau nei kitoms įmonėms, esančioms tokioje pačioje teisinėje ir faktinėje padėtyje. Faktiškai šio apibrėžimo išdava yra tokia, kad PKT turės teisę susigrąžinti PVM permoką už visus darbus, paslaugas ir prekes, susijusias su sutarties objektu, nors, remiantis bendrai taikomomis taisyklėmis, ši galimybė nebūtų taikoma remonto ir aptarnavimo paslaugoms, darbams ir išlaidoms, o tik materialioms prekėms. Kadangi, remiantis bendrai taikomomis taisyklėmis, PKT turėtų teisę susigrąžinti PVM permoką kartą per metus, jei įrodytų, kad negalės įskaityti PVM permokos iš pardavimo PVM per trejų metų laikotarpį bei praėjus trejiems metams, platesnis bendrosios investicinės prekės apibrėžimas koncesijos sutarties požiūriu iš esmės atitinka išankstinį papildomų grynųjų pinigų skyrimą PKT iš susigrąžinamos PVM permokos, kuri paprastai būtų grąžinama vėliau. Taip pat sukelia teisinį tikrumą, kuris užtikrina, kad visų rūšių PKT išlaidos bus traktuojamos vienodai, nors tai negaliotų remiantis bendrai taikomomis taisyklėmis (110).

| (131) | Iš tiesų, dėl minėtos nuostatos PKT gali susigrąžinti mokestį ne tik už materialiąsias prekes, bet ir už išlaidas, susijusias su paslaugomis, darbais, remontu ir aptarnavimu, o kitos įmonės už tokias išlaidas galėtų tik įskaityti pirkimo PVM į pardavimo PVM arba laukti 3 metus, kol pinigai būtų sugrąžinti. Tad pranašumas, suteiktas PKT minėta nuostata, yra lygus palūkanoms, atsirandančioms iš susigrąžinamo PVM už visas išlaidas, išskyrus su materialiosiomis prekėmis (susijusiomis su investicinėmis prekėmis) susijusias išlaidas, nuo tada, kai PKT gavo sugrąžintas lėšas, iki tada, kai PKT būtų įgavęs teisę jas susigrąžinti, t. y. po 3 metų, arba iki tada, kai PKT galėtų įskaityti savo PVM permoką (susijusią su minėtomis išlaidomis) į pardavimo PVM. |
| --- | --- |

(131)

Iš tiesų, dėl minėtos nuostatos PKT gali susigrąžinti mokestį ne tik už materialiąsias prekes, bet ir už išlaidas, susijusias su paslaugomis, darbais, remontu ir aptarnavimu, o kitos įmonės už tokias išlaidas galėtų tik įskaityti pirkimo PVM į pardavimo PVM arba laukti 3 metus, kol pinigai būtų sugrąžinti. Tad pranašumas, suteiktas PKT minėta nuostata, yra lygus palūkanoms, atsirandančioms iš susigrąžinamo PVM už visas išlaidas, išskyrus su materialiosiomis prekėmis (susijusiomis su investicinėmis prekėmis) susijusias išlaidas, nuo tada, kai PKT gavo sugrąžintas lėšas, iki tada, kai PKT būtų įgavęs teisę jas susigrąžinti, t. y. po 3 metų, arba iki tada, kai PKT galėtų įskaityti savo PVM permoką (susijusią su minėtomis išlaidomis) į pardavimo PVM.

| (132) | Tai, kad mokesčius administruojančios institucijos, jei nebūtų tokio apibrėžimo, ko gero būtų galėjusios kitaip taikyti PVM permokos susigrąžinimo taisykles, įrodo, kad šia apibrėžtimi PKT suteikiamas atrankusis pranašumas, kuris negalioja visoms įmonėms. Be to, tai, kad daugiausia infrastruktūros projektams taikomas VPSP reglamentuojantis įstatymas buvo iš dalies pakeistas, kad būtų numatyta VPSP teisė reikalauti grąžinti PVM permoką ir išvengti jos perkėlimo į kitus metus, taip pat įrodo, kad, remiantis bendrai taikomomis taisyklėmis, visos su infrastruktūros projektais susijusios išlaidos PVM permokos grąžinimo taisyklių taikymo atžvilgiu nėra traktuojamos kaip „bendroji investicinė prekė“. Iš Komercinės laivininkystės ministerijos laiško Finansų ministerijai (111), kuriuo pastarosios buvo paprašyta patvirtinti PVM permokos grąžinimo tvarką (112) PKT ir tuometiniam konkurso dėl Salonikų uosto laimėtojui, matyti, kad bendrai taikomos susigrąžinimo taisyklės nebūtų buvusios tokios pačios. Galiausiai tai, kad po 2013 m. ministro įsakymo nebėra skirtumų grąžinimo taisyklėse, atsižvelgiant į investicinės prekės apibrėžtį, taip pat įrodo, kad šia apibrėžtimi, kai ji buvo nustatyta, PKT suteiktas atrankusis pranašumas. |
| --- | --- |

(132)

Tai, kad mokesčius administruojančios institucijos, jei nebūtų tokio apibrėžimo, ko gero būtų galėjusios kitaip taikyti PVM permokos susigrąžinimo taisykles, įrodo, kad šia apibrėžtimi PKT suteikiamas atrankusis pranašumas, kuris negalioja visoms įmonėms. Be to, tai, kad daugiausia infrastruktūros projektams taikomas VPSP reglamentuojantis įstatymas buvo iš dalies pakeistas, kad būtų numatyta VPSP teisė reikalauti grąžinti PVM permoką ir išvengti jos perkėlimo į kitus metus, taip pat įrodo, kad, remiantis bendrai taikomomis taisyklėmis, visos su infrastruktūros projektais susijusios išlaidos PVM permokos grąžinimo taisyklių taikymo atžvilgiu nėra traktuojamos kaip „bendroji investicinė prekė“. Iš Komercinės laivininkystės ministerijos laiško Finansų ministerijai (111), kuriuo pastarosios buvo paprašyta patvirtinti PVM permokos grąžinimo tvarką (112) PKT ir tuometiniam konkurso dėl Salonikų uosto laimėtojui, matyti, kad bendrai taikomos susigrąžinimo taisyklės nebūtų buvusios tokios pačios. Galiausiai tai, kad po 2013 m. ministro įsakymo nebėra skirtumų grąžinimo taisyklėse, atsižvelgiant į investicinės prekės apibrėžtį, taip pat įrodo, kad šia apibrėžtimi, kai ji buvo nustatyta, PKT suteiktas atrankusis pranašumas.

| (133) | Be to, Komisija pažymi, kad INZO byloje nusistovėjusioje praktikoje nurodoma teisė atskaityti PVM sandoriuose, kuriems taikomas PVM ir kurie yra susiję su mokesčių mokėtojo ekonomine veikla, o ne teisė jį susigrąžinti. |
| --- | --- |

(133)

Be to, Komisija pažymi, kad INZO byloje nusistovėjusioje praktikoje nurodoma teisė atskaityti PVM sandoriuose, kuriems taikomas PVM ir kurie yra susiję su mokesčių mokėtojo ekonomine veikla, o ne teisė jį susigrąžinti.

—   Dėl delspinigių skaičiavimo nuo 1-os dienos, pasibaigus 60 dienų terminui

| (134) | Nagrinėjama nuostata PKT taip pat suteikiama teisė reikalauti delspinigių nuo PVM permokos valstybės sąskaita, kurių savaime atsiranda pasibaigus 60 dienų terminui, be būtinybės laikytis procedūros ir terminų reikalavimų, apibrėžtų remiantis bendrai taikoma tvarka PVM permokai susigrąžinti, t. y. anksčiau, negu to reikalaujama iš kitų įmonių, ir nesikreipiant į administracinius teismus. Taip PKT suteikiamas papildomas atrankusis pranašumas. |
| --- | --- |

(134)

Nagrinėjama nuostata PKT taip pat suteikiama teisė reikalauti delspinigių nuo PVM permokos valstybės sąskaita, kurių savaime atsiranda pasibaigus 60 dienų terminui, be būtinybės laikytis procedūros ir terminų reikalavimų, apibrėžtų remiantis bendrai taikoma tvarka PVM permokai susigrąžinti, t. y. anksčiau, negu to reikalaujama iš kitų įmonių, ir nesikreipiant į administracinius teismus. Taip PKT suteikiamas papildomas atrankusis pranašumas.

| (135) | Pranašumą sudaro delspinigiai, kurių, praėjus 60 dienų terminui nuo atitinkamos mokesčių deklaracijos pateikimo (prašant sugrąžinti PVM), iš Graikijos valstybės vadovaudamasis šia nuostata gali prašyti PKT, o kitos panašioje padėtyje esančios įmonės tuo pačiu metu neturėtų teisės reikalauti delspinigių. |
| --- | --- |

(135)

Pranašumą sudaro delspinigiai, kurių, praėjus 60 dienų terminui nuo atitinkamos mokesčių deklaracijos pateikimo (prašant sugrąžinti PVM), iš Graikijos valstybės vadovaudamasis šia nuostata gali prašyti PKT, o kitos panašioje padėtyje esančios įmonės tuo pačiu metu neturėtų teisės reikalauti delspinigių.

| (136) | Graikijos valdžios institucijos sutinka su PKT pateiktais argumentais ir nurodo ES teisės dėl PVM nuostatas (113), pagal kurias yra laikoma, kad PVM permokos grąžinimas yra laikomas ne valstybės lėšų, o mokesčių mokėtojo pinigų grąžinimu. Jie taip pat teigia, kad 60 dienų laikotarpis atsiranda dėl neutralumo ir lygybės principo, grindžiamo Europos Sąjungos teise dėl PVM (114). Kai valstybė vėluoja grąžinti PVM permoką ilgiau nei per numatytą „logišką laikotarpį“, iš jos galima reikalauti sumokėti delspinigius, tokiu būdu kompensuojant mokesčių mokėtojui, turinčiam teisę į grąžinimą. Taigi, minėtas delspinigių nuo PVM permokos mokėjimas nėra valstybės lėšų mokėjimas. |
| --- | --- |

(136)

Graikijos valdžios institucijos sutinka su PKT pateiktais argumentais ir nurodo ES teisės dėl PVM nuostatas (113), pagal kurias yra laikoma, kad PVM permokos grąžinimas yra laikomas ne valstybės lėšų, o mokesčių mokėtojo pinigų grąžinimu. Jie taip pat teigia, kad 60 dienų laikotarpis atsiranda dėl neutralumo ir lygybės principo, grindžiamo Europos Sąjungos teise dėl PVM (114). Kai valstybė vėluoja grąžinti PVM permoką ilgiau nei per numatytą „logišką laikotarpį“, iš jos galima reikalauti sumokėti delspinigius, tokiu būdu kompensuojant mokesčių mokėtojui, turinčiam teisę į grąžinimą. Taigi, minėtas delspinigių nuo PVM permokos mokėjimas nėra valstybės lėšų mokėjimas.

| (137) | Komisija mano, kad palūkanų skaičiavimas už pavėluotą PVM grąžinimą reiškia valstybės lėšų mokėjimą, susijusį su papildomomis palūkanomis, kurias dėl šios nuostatos valstybė turės mokėti PKT. Faktiškai dėl šios nuostatos valstybė savaime mokės palūkanas nuo kitos dienos pasibaigus 60 dienų laikotarpiui, o ne nuo tos dienos, kai PKT šiuo tikslu pateiks ieškinį, kaip kad galiotų pagal bendrai taikomas taisykles. Kadangi ši teisė savaime suteikiama tik PKT – nors tai bendra tvarka įmanoma tik pateikus ieškinį, – šia nuostata suteikiamas papildomas pranašumas PKT. |
| --- | --- |

(137)

Komisija mano, kad palūkanų skaičiavimas už pavėluotą PVM grąžinimą reiškia valstybės lėšų mokėjimą, susijusį su papildomomis palūkanomis, kurias dėl šios nuostatos valstybė turės mokėti PKT. Faktiškai dėl šios nuostatos valstybė savaime mokės palūkanas nuo kitos dienos pasibaigus 60 dienų laikotarpiui, o ne nuo tos dienos, kai PKT šiuo tikslu pateiks ieškinį, kaip kad galiotų pagal bendrai taikomas taisykles. Kadangi ši teisė savaime suteikiama tik PKT – nors tai bendra tvarka įmanoma tik pateikus ieškinį, – šia nuostata suteikiamas papildomas pranašumas PKT.

| (138) | Graikijos valdžios institucijos ir PKT teigia, kad šia nuostata paprasčiausiai neleidžiama, kad valstybė gautų finansinį pranašumą PKT sąskaita. Kalbant apie tokios rūšies koncesijos sutartis, dėl didelio vėlavimo grąžinti PVM permoką PKT patirtų daug išlaidų ir tuo pačiu rimtų struktūrinių sunkumų. Be to, galimas mažesnių delspinigių mokėjimas kitoms įmonėms nesumažina PKT išlaidų, kurias jis patirtų savo ekonominėje veikloje įprastinėmis sąlygomis. Taigi, PKT neturi jokio konkurencinio pranašumo ir nėra traktuojamas kitaip, nei kitos įmonės. |
| --- | --- |

(138)

Graikijos valdžios institucijos ir PKT teigia, kad šia nuostata paprasčiausiai neleidžiama, kad valstybė gautų finansinį pranašumą PKT sąskaita. Kalbant apie tokios rūšies koncesijos sutartis, dėl didelio vėlavimo grąžinti PVM permoką PKT patirtų daug išlaidų ir tuo pačiu rimtų struktūrinių sunkumų. Be to, galimas mažesnių delspinigių mokėjimas kitoms įmonėms nesumažina PKT išlaidų, kurias jis patirtų savo ekonominėje veikloje įprastinėmis sąlygomis. Taigi, PKT neturi jokio konkurencinio pranašumo ir nėra traktuojamas kitaip, nei kitos įmonės.

| (139) | Komisija nemano, kad PKT padėtis yra kitokia, nei kitų įmonių, kad būtų galima pagrįsti kitokį traktavimą. Kaip jau buvo minėta, faktas, kad PKT įgyvendina didelę investiciją, nėra argumentas kalbant apie atrankumo sąvoką. Be to, dėl palūkanų mokėjimo savaime PKT patiria mažiau įprastų įmonės išlaidų ir taip PKT suteikiamas pranašumas, palyginti su kitomis įmonėmis. |
| --- | --- |

(139)

Komisija nemano, kad PKT padėtis yra kitokia, nei kitų įmonių, kad būtų galima pagrįsti kitokį traktavimą. Kaip jau buvo minėta, faktas, kad PKT įgyvendina didelę investiciją, nėra argumentas kalbant apie atrankumo sąvoką. Be to, dėl palūkanų mokėjimo savaime PKT patiria mažiau įprastų įmonės išlaidų ir taip PKT suteikiamas pranašumas, palyginti su kitomis įmonėmis.

Pagrįstumas vadovaujantis mokesčių sistemos logika

| (140) | Graikijos valdžios institucijos ir PKT tvirtina, kad, netgi jei būtų atrankumo požymių nuostatose, susijusiose su PVM permokos grąžinimu, tai pagrindžiama vadovaujantis pagrindiniais ir svarbiausiais principais, būdingais PVM sistemai, kurią patvirtino Europos Sąjungos ir Graikijos teismai. |
| --- | --- |

(140)

Graikijos valdžios institucijos ir PKT tvirtina, kad, netgi jei būtų atrankumo požymių nuostatose, susijusiose su PVM permokos grąžinimu, tai pagrindžiama vadovaujantis pagrindiniais ir svarbiausiais principais, būdingais PVM sistemai, kurią patvirtino Europos Sąjungos ir Graikijos teismai.

| (141) | Komisija pažymi, kad šiuo atveju matyti, kad, taikant PKT palankias priemones, PKT, palyginti su kitomis įmonėmis, vykdančiomis investicijas ir įskaitančiomis PVM, buvo taikoma palankesnė PVM grąžinimo tvarka, ir kad tai negali būti laikoma pagrįsta atsižvelgiant į mokestinės PVM sistemos neutralumo principą, juo labiau į lygybės principą. |
| --- | --- |

(141)

Komisija pažymi, kad šiuo atveju matyti, kad, taikant PKT palankias priemones, PKT, palyginti su kitomis įmonėmis, vykdančiomis investicijas ir įskaitančiomis PVM, buvo taikoma palankesnė PVM grąžinimo tvarka, ir kad tai negali būti laikoma pagrįsta atsižvelgiant į mokestinės PVM sistemos neutralumo principą, juo labiau į lygybės principą.

| (142) | Konkrečiai, kalbant apie PVM permokos grąžinimą neatsižvelgiant į sutarties objekto užbaigimo mastą, nors nukrypimas ir galėtų būti pateisinamas ilgesniu statybų laikotarpiu, kuris būdingas didesniems projektams, tačiau neribota šio nukrypimo galiojimo trukmė negali būti laikoma suderinama su PVM sistemos lygybės ir neutralumo principu. Konkrečiai, kadangi, remiantis koncesijos sutarties sąlygomis, PKT buvo įsipareigojęs užbaigti II prieplaukos statybos darbus ne vėliau kaip iki 2014 m. balandžio 30 d., o III prieplaukos statybos darbus – ne vėliau kaip iki 2015 m. spalio 31 d., atsižvelgiant į nurodytą neribotai lankstų laikotarpį, negalima paaiškinti, kuo lyginama teisinė ir faktinė PKT padėtis skiriasi nuo kitų įmonių, vykdančių investicijas ir gaunančių grąžinamą PVM permoką, padėties. Atsižvelgiant į PVM sistemos principus, kuriais remiantis turi būti užtikrinama, kad įmonės nesinaudotų nepagrįstu pranašumu galiojančios PVM sistemos pagrindu, toks ypatingas traktavimas negali būti laikomas pagrįstu sistemos logika. |
| --- | --- |

(142)

Konkrečiai, kalbant apie PVM permokos grąžinimą neatsižvelgiant į sutarties objekto užbaigimo mastą, nors nukrypimas ir galėtų būti pateisinamas ilgesniu statybų laikotarpiu, kuris būdingas didesniems projektams, tačiau neribota šio nukrypimo galiojimo trukmė negali būti laikoma suderinama su PVM sistemos lygybės ir neutralumo principu. Konkrečiai, kadangi, remiantis koncesijos sutarties sąlygomis, PKT buvo įsipareigojęs užbaigti II prieplaukos statybos darbus ne vėliau kaip iki 2014 m. balandžio 30 d., o III prieplaukos statybos darbus – ne vėliau kaip iki 2015 m. spalio 31 d., atsižvelgiant į nurodytą neribotai lankstų laikotarpį, negalima paaiškinti, kuo lyginama teisinė ir faktinė PKT padėtis skiriasi nuo kitų įmonių, vykdančių investicijas ir gaunančių grąžinamą PVM permoką, padėties. Atsižvelgiant į PVM sistemos principus, kuriais remiantis turi būti užtikrinama, kad įmonės nesinaudotų nepagrįstu pranašumu galiojančios PVM sistemos pagrindu, toks ypatingas traktavimas negali būti laikomas pagrįstu sistemos logika.

| (143) | Dėl plačios investicinės prekės sąvokos apibrėžties Komisija pažymi, kad PVM direktyva šalims narėms leidžiama nuspręsti, viena vertus, ar įmonėms bus grąžinama PVM permoka, ar šią permoką jos perkels į kitus metus, ir, kita vertus, kaip bus apibrėžta „investicinė prekė“ PVM atžvilgiu. Taigi, Graikijos valstybė turi galimybę nustatyti taisykles, kurios galios šiame sektoriuje, ir apibrėžti, kokiais atvejais ir kokiu pagrindu įmonė galėtų reikalauti grąžinti PVM permoką. Vis dėlto, plati investicinės prekės sąvokos apibrėžtis, dėl kurios PKT galėjo lengviau ir greičiau susigrąžinti PVM permoką, negali būti laikoma pagrįsta sistemos logika, nes tai prieštarautų lygybės principui, kuris turi galioti visoms įmonėms, vykdančioms investicijas, o ne tik PKT. |
| --- | --- |

(143)

Dėl plačios investicinės prekės sąvokos apibrėžties Komisija pažymi, kad PVM direktyva šalims narėms leidžiama nuspręsti, viena vertus, ar įmonėms bus grąžinama PVM permoka, ar šią permoką jos perkels į kitus metus, ir, kita vertus, kaip bus apibrėžta „investicinė prekė“ PVM atžvilgiu. Taigi, Graikijos valstybė turi galimybę nustatyti taisykles, kurios galios šiame sektoriuje, ir apibrėžti, kokiais atvejais ir kokiu pagrindu įmonė galėtų reikalauti grąžinti PVM permoką. Vis dėlto, plati investicinės prekės sąvokos apibrėžtis, dėl kurios PKT galėjo lengviau ir greičiau susigrąžinti PVM permoką, negali būti laikoma pagrįsta sistemos logika, nes tai prieštarautų lygybės principui, kuris turi galioti visoms įmonėms, vykdančioms investicijas, o ne tik PKT.

| (144) | Kalbant apie palūkanų skaičiavimą praėjus 60 dienų laikotarpiui, Komisijos nuomone, šio skaičiavimo taip pat negalima laikyti pagrįstu Graikijos PVM sistemos logika. Bendruoju PVM neutralumo principu galima pagrįsti palūkanų taikymą pavėlavus grąžinti PVM permoką – taip reikalaujama, kad valstybė neužkrautų PVM sistemos naštos mokesčių mokėtojui. Graikijos teismai šias Graikijoje taikomas nuostatas išaiškino taip, kad būtų užtikrinta, kad nė vienas mokesčių mokėtojas nenukentės dėl valstybės neveiklumo padarinių. Taip išaiškinta neatsižvelgiant į sumas, kurias valstybė turi grąžinti mokesčių mokėtojui. Taigi, šio pranašumo, suteikto PKT vadovaujantis nagrinėjama nuostata, kuria, kaip numanoma, Graikijos valstybei daromas spaudimas, jei ši laiku negrąžina PVM permokos, negalima laikyti pagrįstu dėl didesnių PKT investicinių išlaidų. |
| --- | --- |

(144)

Kalbant apie palūkanų skaičiavimą praėjus 60 dienų laikotarpiui, Komisijos nuomone, šio skaičiavimo taip pat negalima laikyti pagrįstu Graikijos PVM sistemos logika. Bendruoju PVM neutralumo principu galima pagrįsti palūkanų taikymą pavėlavus grąžinti PVM permoką – taip reikalaujama, kad valstybė neužkrautų PVM sistemos naštos mokesčių mokėtojui. Graikijos teismai šias Graikijoje taikomas nuostatas išaiškino taip, kad būtų užtikrinta, kad nė vienas mokesčių mokėtojas nenukentės dėl valstybės neveiklumo padarinių. Taip išaiškinta neatsižvelgiant į sumas, kurias valstybė turi grąžinti mokesčių mokėtojui. Taigi, šio pranašumo, suteikto PKT vadovaujantis nagrinėjama nuostata, kuria, kaip numanoma, Graikijos valstybei daromas spaudimas, jei ši laiku negrąžina PVM permokos, negalima laikyti pagrįstu dėl didesnių PKT investicinių išlaidų.

| (145) | Todėl Komisija mano, kad pirmiau paminėtomis priemonėmis, susijusiomis su PVM grąžinimo sąlygomis, PKT suteikiamas atrankusis pranašumas. |
| --- | --- |

(145)

Todėl Komisija mano, kad pirmiau paminėtomis priemonėmis, susijusiomis su PVM grąžinimo sąlygomis, PKT suteikiamas atrankusis pranašumas.

5.3.3.   Nuostolių perkėlimas be laiko apribojimo – pajamų mokestis (Įstatymo Nr. 3755/2009 2 straipsnio 5 dalis)

Bazinė sistema

| (146) | Vadovaujantis bendrai taikoma tvarka (115), siekiant apskaičiuoti pajamų mokestį, vienų metų ekonominės veiklos ir laisvosios profesijos veiklos nuostoliai gali būti perkeliami laikotarpiui iki 5 metų. PMK nenumatoma jokių šios taisyklės išimčių. |
| --- | --- |

(146)

Vadovaujantis bendrai taikoma tvarka (115), siekiant apskaičiuoti pajamų mokestį, vienų metų ekonominės veiklos ir laisvosios profesijos veiklos nuostoliai gali būti perkeliami laikotarpiui iki 5 metų. PMK nenumatoma jokių šios taisyklės išimčių.

Nukrypimas nuo bazinės sistemos

| (147) | Pagal Įstatymo Nr. 3755/2009 2 straipsnio 5 dalį PKT gali perkelti savo nuostolius be jokio laiko apribojimo. Šia priemone suteikiamas aiškus atrankaus pobūdžio pranašumas PKT, nes nukrypstama nuo bendrai taikomos taisyklės, kuriai, vadovaujantis PMK, išimčių nenumatoma. Dėl šios nuostatos PKT gali perkelti savo nuostolius į jam naudingiausią laikotarpį, ypač pasikeitus jo investicijų išlaidų ir apmokestinamųjų pajamų pusiausvyrai, t. y. kai turės didelį pelną, kad išvengtų mokesčių, kuriuos įprastai sumokėtų, jei negalėtų naudotis šia lengvata. |
| --- | --- |

(147)

Pagal Įstatymo Nr. 3755/2009 2 straipsnio 5 dalį PKT gali perkelti savo nuostolius be jokio laiko apribojimo. Šia priemone suteikiamas aiškus atrankaus pobūdžio pranašumas PKT, nes nukrypstama nuo bendrai taikomos taisyklės, kuriai, vadovaujantis PMK, išimčių nenumatoma. Dėl šios nuostatos PKT gali perkelti savo nuostolius į jam naudingiausią laikotarpį, ypač pasikeitus jo investicijų išlaidų ir apmokestinamųjų pajamų pusiausvyrai, t. y. kai turės didelį pelną, kad išvengtų mokesčių, kuriuos įprastai sumokėtų, jei negalėtų naudotis šia lengvata.

| (148) | Taigi, šia nuostata PKT suteikiamas pranašumas, lygus skirtumui tarp pajamų mokesčio, kurį sumokės iš tikrųjų, ir pajamų mokesčio, kurį būtų sumokėjęs, jei nebūtų galimybės perkelti nuostolius vėlesniam panaudojimui per ilgesnį kaip 5 metų laikotarpį nuo minėtų nuostolių atsiradimo dienos. |
| --- | --- |

(148)

Taigi, šia nuostata PKT suteikiamas pranašumas, lygus skirtumui tarp pajamų mokesčio, kurį sumokės iš tikrųjų, ir pajamų mokesčio, kurį būtų sumokėjęs, jei nebūtų galimybės perkelti nuostolius vėlesniam panaudojimui per ilgesnį kaip 5 metų laikotarpį nuo minėtų nuostolių atsiradimo dienos.

| (149) | Graikijos valdžios institucijos ir PKT taip pat tvirtina, kad, sudarant koncesiją, teisė perkelti nuostolius buvo įvertinta kaip tinkama, taikant pajamų ir išlaidų subalansavimo principą. Pasak Graikijos valdžios institucijų ir PKT, tai yra vienas iš pagrindinių PMK principų, kuris buvo pritaikytas bendrojoje sistemoje, kurios dalimi yra jo 2 straipsnio 5 dalis ir kuri turėtų būti laikoma bazine sistema. |
| --- | --- |

(149)

Graikijos valdžios institucijos ir PKT taip pat tvirtina, kad, sudarant koncesiją, teisė perkelti nuostolius buvo įvertinta kaip tinkama, taikant pajamų ir išlaidų subalansavimo principą. Pasak Graikijos valdžios institucijų ir PKT, tai yra vienas iš pagrindinių PMK principų, kuris buvo pritaikytas bendrojoje sistemoje, kurios dalimi yra jo 2 straipsnio 5 dalis ir kuri turėtų būti laikoma bazine sistema.

| (150) | Jie taip pat teigia, kad viešųjų investicijų statybos ir veiklos metu pastebimas didesnis disbalansas tarp pradinio infrastruktūros statybos laikotarpio ir vėlesnių šios infrastruktūros veikimo etapų, kurių metų tikimasi, kad infrastruktūra bus pelninga ir bus padengti pradiniai nuostoliai. Kadangi iš pradžių reikalingos investicijos per ilgesnį kaip 5 metų laikotarpį sukelia didelių nuostolių, kuriuos įmanoma padengti tik vėlesniame koncesijos etape, pritaikius penkerių metų trukmės apribojimą, iš koncesininko būtų atimta galimybė gauti naudos taikant mokestinių nuostolių perkėlimo taisyklę. Todėl įmonės, atsakingos už didelio masto infrastruktūros projektus, yra skirtingoje padėtyje, palyginti su įprastomis įmonėmis. |
| --- | --- |

(150)

Jie taip pat teigia, kad viešųjų investicijų statybos ir veiklos metu pastebimas didesnis disbalansas tarp pradinio infrastruktūros statybos laikotarpio ir vėlesnių šios infrastruktūros veikimo etapų, kurių metų tikimasi, kad infrastruktūra bus pelninga ir bus padengti pradiniai nuostoliai. Kadangi iš pradžių reikalingos investicijos per ilgesnį kaip 5 metų laikotarpį sukelia didelių nuostolių, kuriuos įmanoma padengti tik vėlesniame koncesijos etape, pritaikius penkerių metų trukmės apribojimą, iš koncesininko būtų atimta galimybė gauti naudos taikant mokestinių nuostolių perkėlimo taisyklę. Todėl įmonės, atsakingos už didelio masto infrastruktūros projektus, yra skirtingoje padėtyje, palyginti su įprastomis įmonėmis.

| (151) | Komisija mano, kad šis nukrypimas nuo bendrosios taisyklės negali būti laikomas Graikijos mokesčių sistemos logikos požymiu. Kadangi taisyklė, pagal kurią leidžiama perkelti mokestinius nuostolius į 5 metų laikotarpį, yra bendra ir ja nenumatoma išimčių, perkėlimas be laiko apribojimų negali būti laikomas pagrįstu viešojo sektoriaus infrastruktūros projektams. Atsižvelgiant į dešimties metų laikotarpį, šiuo metu galiojantį VPSP, galima patvirtinti išvadą, kad neribotu terminu, numatomu PKT, jam suteikiamas aiškus atrankusis pranašumas. Galiausiai Komisija mano, kad visos įmonės, vykdančios investicijas, trunkančias kelerius metus, yra tokioje pačioje teisinėje ir faktinėje padėtyje, kaip PKT ir kiti koncesininkai Graikijoje Bendrojo pajamų apmokestinimo kodekso tikslų atžvilgiu. Kadangi Graikijos mokesčių sistemoje negalima daryti pakeitimų, atsižvelgiant į investicijų trukmę, ir joje apibrėžiama minėta bendroji visiems taikytina 5 metų taisyklė, negalima laikyti, kad, atsižvelgiant į ši taisyklę, PKT skiriasi nuo kitų įmonių. Kaip nurodoma 107 punkte, priemonė, galiojanti visoms įmonėms, atsakingoms už didelio masto infrastruktūros projektus, yra atranki, nes galioja tik vienai konkrečiai įmonių kategorijai. |
| --- | --- |

(151)

Komisija mano, kad šis nukrypimas nuo bendrosios taisyklės negali būti laikomas Graikijos mokesčių sistemos logikos požymiu. Kadangi taisyklė, pagal kurią leidžiama perkelti mokestinius nuostolius į 5 metų laikotarpį, yra bendra ir ja nenumatoma išimčių, perkėlimas be laiko apribojimų negali būti laikomas pagrįstu viešojo sektoriaus infrastruktūros projektams. Atsižvelgiant į dešimties metų laikotarpį, šiuo metu galiojantį VPSP, galima patvirtinti išvadą, kad neribotu terminu, numatomu PKT, jam suteikiamas aiškus atrankusis pranašumas. Galiausiai Komisija mano, kad visos įmonės, vykdančios investicijas, trunkančias kelerius metus, yra tokioje pačioje teisinėje ir faktinėje padėtyje, kaip PKT ir kiti koncesininkai Graikijoje Bendrojo pajamų apmokestinimo kodekso tikslų atžvilgiu. Kadangi Graikijos mokesčių sistemoje negalima daryti pakeitimų, atsižvelgiant į investicijų trukmę, ir joje apibrėžiama minėta bendroji visiems taikytina 5 metų taisyklė, negalima laikyti, kad, atsižvelgiant į ši taisyklę, PKT skiriasi nuo kitų įmonių. Kaip nurodoma 107 punkte, priemonė, galiojanti visoms įmonėms, atsakingoms už didelio masto infrastruktūros projektus, yra atranki, nes galioja tik vienai konkrečiai įmonių kategorijai.

Pagrįstumas mokesčių sistemos logika

| (152) | Graikijos valdžios institucijos ir PKT tvirtina, kad a) šios priemonės „siektinas tikslas“ turi būti tas, kurio siekiama nukrypti leidžiančia nuostata; b) minėta nuostata siekiama užtikrinti bendrąjį mokesčių sistemos principą dėl pajamų ir išlaidų subalansavimo, atsižvelgiant į koncesijų ypatybes; c) minėto principo užtikrinimas šiuose projektuose nėra lygus rizikos, kurią prisiima koncesininkas, panaikinimui, o juo siekiama užtikrinti vienodą traktavimą ir šių projektų „struktūrinių sunkumų“ pašalinimą; d) minėta nuostata yra nuosekliai taikoma visiems didelio masto viešojo sektoriaus infrastruktūros projektams Graikijoje; e) tikimybė perkelti nuostolius koncesijų laikotarpiu yra tinkamas mechanizmas, kuriuo atsižvelgiama į šių koncesijų ypatybes ir esminį skirtumą tarp koncesininko ir kitų komercinių įmonių. |
| --- | --- |

(152)

Graikijos valdžios institucijos ir PKT tvirtina, kad a) šios priemonės „siektinas tikslas“ turi būti tas, kurio siekiama nukrypti leidžiančia nuostata; b) minėta nuostata siekiama užtikrinti bendrąjį mokesčių sistemos principą dėl pajamų ir išlaidų subalansavimo, atsižvelgiant į koncesijų ypatybes; c) minėto principo užtikrinimas šiuose projektuose nėra lygus rizikos, kurią prisiima koncesininkas, panaikinimui, o juo siekiama užtikrinti vienodą traktavimą ir šių projektų „struktūrinių sunkumų“ pašalinimą; d) minėta nuostata yra nuosekliai taikoma visiems didelio masto viešojo sektoriaus infrastruktūros projektams Graikijoje; e) tikimybė perkelti nuostolius koncesijų laikotarpiu yra tinkamas mechanizmas, kuriuo atsižvelgiama į šių koncesijų ypatybes ir esminį skirtumą tarp koncesininko ir kitų komercinių įmonių.

| (153) | Komisija pabrėžia, kad mokesčių sistemos tikslas turi būti apibrėžtas bazinės sistemos, o ne išimtinės priemonės lygmeniu (116). Jei ši priemonė pati savaime sudarytų bazinę sistemą, tada nė viena mokestinė priemonė nebūtų kvalifikuojamos kaip valstybės pagalba, neatsižvelgiant į tai, kokios išimtinės jos galėtų būti. Įmonių pajamų apmokestinimo sistema siekiama pritraukti daugiau lėšų į valstybės biudžetą, ir šiam tikslui iškiltų pavojus, jeigu būtų leidžiama, kad tam tikros įmonės, kai joms tai atrodo tinkama, sumažintų savo apmokestintiną bazę, atsižvelgdamos į savo finansinius interesus. Be to, didelės investicijų sumos, reikalingos didelio masto infrastruktūros projektams, nereiškia, kad įmonės, apsiimančios vykdyti šiuos projektus, susiduria su struktūriniu sunkumu, kurį reikia ištaisyti per pajamų apmokestinimo sistemą. Visos įmonės, vykdančios investicijas, pirmaisiais savo infrastruktūros statybų metais patiria nuostolių ir yra tikėtina, kad neturi pajamų per PMK numatytą penkerių metų laikotarpį. Toks pagrindimas jokiu būdu negali remtis Graikijos pajamų apmokestinimo sistemos principais. Be to, faktas, kad panaši nuostata buvo pritaikyta kai kuriems didelio masto infrastruktūros projektams Graikijoje, nereiškia, kad ši priemonė gali būti pagrįsta PKT atveju. Galiausiai negali būti priimtina, kad numanomos didelio masto koncesijų ypatybės sudaro pagrįstą bendrai taikomų taisyklių, susijusių su mokestinių nuostolių perkėlimu, tikslą, kaip paaiškinta pirmiau, 98–100 konstatuojamosiose dalyse. Taigi, Graikijos valdžios institucijos ir PKT neįrodė, kad, atsižvelgiant į Graikijos pajamų apmokestinimo sistemos principus, gali būti pagrįstas išskirtinumas PKT naudai. |
| --- | --- |

(153)

Komisija pabrėžia, kad mokesčių sistemos tikslas turi būti apibrėžtas bazinės sistemos, o ne išimtinės priemonės lygmeniu (116). Jei ši priemonė pati savaime sudarytų bazinę sistemą, tada nė viena mokestinė priemonė nebūtų kvalifikuojamos kaip valstybės pagalba, neatsižvelgiant į tai, kokios išimtinės jos galėtų būti. Įmonių pajamų apmokestinimo sistema siekiama pritraukti daugiau lėšų į valstybės biudžetą, ir šiam tikslui iškiltų pavojus, jeigu būtų leidžiama, kad tam tikros įmonės, kai joms tai atrodo tinkama, sumažintų savo apmokestintiną bazę, atsižvelgdamos į savo finansinius interesus. Be to, didelės investicijų sumos, reikalingos didelio masto infrastruktūros projektams, nereiškia, kad įmonės, apsiimančios vykdyti šiuos projektus, susiduria su struktūriniu sunkumu, kurį reikia ištaisyti per pajamų apmokestinimo sistemą. Visos įmonės, vykdančios investicijas, pirmaisiais savo infrastruktūros statybų metais patiria nuostolių ir yra tikėtina, kad neturi pajamų per PMK numatytą penkerių metų laikotarpį. Toks pagrindimas jokiu būdu negali remtis Graikijos pajamų apmokestinimo sistemos principais. Be to, faktas, kad panaši nuostata buvo pritaikyta kai kuriems didelio masto infrastruktūros projektams Graikijoje, nereiškia, kad ši priemonė gali būti pagrįsta PKT atveju. Galiausiai negali būti priimtina, kad numanomos didelio masto koncesijų ypatybės sudaro pagrįstą bendrai taikomų taisyklių, susijusių su mokestinių nuostolių perkėlimu, tikslą, kaip paaiškinta pirmiau, 98–100 konstatuojamosiose dalyse. Taigi, Graikijos valdžios institucijos ir PKT neįrodė, kad, atsižvelgiant į Graikijos pajamų apmokestinimo sistemos principus, gali būti pagrįstas išskirtinumas PKT naudai.

| (154) | Todėl Komisija mano, kad nagrinėjama atrankioji priemonė negali būti pagrįsta pirmiau aprašytos Graikijos bazinės sistemos logikos pagrindu. |
| --- | --- |

(154)

Todėl Komisija mano, kad nagrinėjama atrankioji priemonė negali būti pagrįsta pirmiau aprašytos Graikijos bazinės sistemos logikos pagrindu.

5.3.4.   Galimybė pasirinkti vieną iš trijų nusidėvėjimo skaičiavimo metodų

Bazinė sistema

| (155) | PMK numatoma, kad bendroji turto nusidėvėjimo skaičiavimo taisyklė yra „tiesinis nusidėvėjimo skaičiavimo metodas“ (117)
   (118). Vadovaujantis Prezidento dekreto Nr. 299/2003 (119) 1 straipsnio 2 dalimi, įmonės privalo apskaičiuoti savo ilgalaikio turto nusidėvėjimą pagal nusidėvėjimo skaičiavimo koeficientus, kurie nurodomi šiame dekrete, neatsižvelgiant į tai, ar nusidėvėjimo laikotarpiu jos gauna pelno, ar patiria nuostolių. Taigi, jei nusidėvėjimas skaičiuojamas pagal didesnius koeficientus, nei numatoma prezidento dekrete, į šiuos koeficientus nėra atsižvelgiama apskaičiuojant mokesčius. |
| --- | --- |

(155)

PMK numatoma, kad bendroji turto nusidėvėjimo skaičiavimo taisyklė yra „tiesinis nusidėvėjimo skaičiavimo metodas“ (117)
   (118). Vadovaujantis Prezidento dekreto Nr. 299/2003 (119) 1 straipsnio 2 dalimi, įmonės privalo apskaičiuoti savo ilgalaikio turto nusidėvėjimą pagal nusidėvėjimo skaičiavimo koeficientus, kurie nurodomi šiame dekrete, neatsižvelgiant į tai, ar nusidėvėjimo laikotarpiu jos gauna pelno, ar patiria nuostolių. Taigi, jei nusidėvėjimas skaičiuojamas pagal didesnius koeficientus, nei numatoma prezidento dekrete, į šiuos koeficientus nėra atsižvelgiama apskaičiuojant mokesčius.

| (156) | Kalbant konkrečiai apie koncesijos sutartis, ilgalaikio turto, kuris, vadovaujantis sutartimi, pasibaigus numatytam terminui atiteks valstybei arba trečiosioms šalims (120), atstatymo rezervas yra atskaitomas iš bendrųjų pajamų (121). Vadovaujantis Ministro nutarimu Nr. 100/2005 (122), ilgalaikio turto atstatymo rezervas, kuris bus grąžintas valstybei arba trečiosioms šalims be atlygio, yra formuojamas kasmet ir tiek metų, kiek trunka projekto koncesija. Šis rezervas yra atskaitomas iš bendrųjų pajamų ir neskaičiuojamas kaip įmonės pelnas. Įmonė negali apskaičiuoti turto nusidėvėjimo pagal bendrai taikomą Prezidento dekretą Nr. 299/2003 dėl šios specialiosios nuostatos ir dėl to, kad objektas, kurį įmonė stato naudojimui, priklauso ne įmonei, o valstybei arba trečiajai šaliai. Minėtas atskaitymas yra skaičiuojamas neatsižvelgiant į pelningumą. |
| --- | --- |

(156)

Kalbant konkrečiai apie koncesijos sutartis, ilgalaikio turto, kuris, vadovaujantis sutartimi, pasibaigus numatytam terminui atiteks valstybei arba trečiosioms šalims (120), atstatymo rezervas yra atskaitomas iš bendrųjų pajamų (121). Vadovaujantis Ministro nutarimu Nr. 100/2005 (122), ilgalaikio turto atstatymo rezervas, kuris bus grąžintas valstybei arba trečiosioms šalims be atlygio, yra formuojamas kasmet ir tiek metų, kiek trunka projekto koncesija. Šis rezervas yra atskaitomas iš bendrųjų pajamų ir neskaičiuojamas kaip įmonės pelnas. Įmonė negali apskaičiuoti turto nusidėvėjimo pagal bendrai taikomą Prezidento dekretą Nr. 299/2003 dėl šios specialiosios nuostatos ir dėl to, kad objektas, kurį įmonė stato naudojimui, priklauso ne įmonei, o valstybei arba trečiajai šaliai. Minėtas atskaitymas yra skaičiuojamas neatsižvelgiant į pelningumą.

| (157) | Galiausiai išlaidų, susijusių su nuomojamų patalpų gerinimu ar didinimu, nurašymas vykdomas lygiomis dalimis per visą nuomos laikotarpį, su sąlyga, jei taikytinas nurašymo koeficientas nėra žemesnis, nei numatyta Prezidento dekrete Nr. 299/2003 (123). |
| --- | --- |

(157)

Galiausiai išlaidų, susijusių su nuomojamų patalpų gerinimu ar didinimu, nurašymas vykdomas lygiomis dalimis per visą nuomos laikotarpį, su sąlyga, jei taikytinas nurašymo koeficientas nėra žemesnis, nei numatyta Prezidento dekrete Nr. 299/2003 (123).

| (158) | Tad bendroji bazinė sistema, kalbant apie minėtą priemonę, yra tiesinis nusidėvėjimo skaičiavimo metodas, taikomas bendrai visą koncesijos laikotarpį, t. y. laikotarpį, apibrėžiamą sutartims, kurių pagrindu nusidėvėjęs ilgalaikis turtas bus grąžintas valstybei arba trečiajai šaliai. |
| --- | --- |

(158)

Tad bendroji bazinė sistema, kalbant apie minėtą priemonę, yra tiesinis nusidėvėjimo skaičiavimo metodas, taikomas bendrai visą koncesijos laikotarpį, t. y. laikotarpį, apibrėžiamą sutartims, kurių pagrindu nusidėvėjęs ilgalaikis turtas bus grąžintas valstybei arba trečiajai šaliai.

| (159) | Graikijos valdžios institucijos ir PKT tvirtina, kad nusidėvėjimo apskaičiavimui taikomomis nuostatomis užtikrinamas lankstumas renkantis skirtingus nusidėvėjimo skaičiavimo metodus ir koeficientus ir taip leidžiama deramai prisitaikyti prie skirtingų sąlygų. Atsižvelgiant į tai, jomis numatoma galimybė pramonės, kasybos, karjerų eksploatavimo ir mišrioms šios kategorijos įmonėms pasirinkti tiesinį nusidėvėjimo skaičiavimo metodą arba mažėjančios vertės nusidėvėjimo skaičiavimo metodą. Jų nuomone, nusidėvėjimo skaičiavimo metodas, kaip ir nusidėvėjimo skaičiavimo koeficientai, yra pasirenkami pačių mokesčių mokėtojų nuožiūra. Vadovaujantis šiais dviem metodais ir atsižvelgiant į lankstumo principą, šiuo požiūriu jie nurodo, kad VPSP turi galimybę pasirinkti tiesinį nusidėvėjimo skaičiavimo metodą visam projekto vykdymo laikotarpiui arba tiesinį nusidėvėjimo skaičiavimo metodą 10 metų su galimybe pasirinkti ilgesnį nusidėvėjimo skaičiavimo metodą per vieną mėnesį nuo projekto užbaigimo dienos (124). Galiausiai jie pakartoja argumentą, kuris buvo pateiktas prieš priimant sprendimą pradėti procedūrą, pabrėždami, kad sistemos lankstumą taip pat įrodo ir tai, kad kitos įmonės, sudarančios koncesijos sutartis didelio masto infrastruktūros projektams Graikijoje vykdyti, gali pasirinkti vieną iš skirtingų nusidėvėjimo skaičiavimo metodų. |
| --- | --- |

(159)

Graikijos valdžios institucijos ir PKT tvirtina, kad nusidėvėjimo apskaičiavimui taikomomis nuostatomis užtikrinamas lankstumas renkantis skirtingus nusidėvėjimo skaičiavimo metodus ir koeficientus ir taip leidžiama deramai prisitaikyti prie skirtingų sąlygų. Atsižvelgiant į tai, jomis numatoma galimybė pramonės, kasybos, karjerų eksploatavimo ir mišrioms šios kategorijos įmonėms pasirinkti tiesinį nusidėvėjimo skaičiavimo metodą arba mažėjančios vertės nusidėvėjimo skaičiavimo metodą. Jų nuomone, nusidėvėjimo skaičiavimo metodas, kaip ir nusidėvėjimo skaičiavimo koeficientai, yra pasirenkami pačių mokesčių mokėtojų nuožiūra. Vadovaujantis šiais dviem metodais ir atsižvelgiant į lankstumo principą, šiuo požiūriu jie nurodo, kad VPSP turi galimybę pasirinkti tiesinį nusidėvėjimo skaičiavimo metodą visam projekto vykdymo laikotarpiui arba tiesinį nusidėvėjimo skaičiavimo metodą 10 metų su galimybe pasirinkti ilgesnį nusidėvėjimo skaičiavimo metodą per vieną mėnesį nuo projekto užbaigimo dienos (124). Galiausiai jie pakartoja argumentą, kuris buvo pateiktas prieš priimant sprendimą pradėti procedūrą, pabrėždami, kad sistemos lankstumą taip pat įrodo ir tai, kad kitos įmonės, sudarančios koncesijos sutartis didelio masto infrastruktūros projektams Graikijoje vykdyti, gali pasirinkti vieną iš skirtingų nusidėvėjimo skaičiavimo metodų.

| (160) | Komisija pažymi, kad galimybė pasirinkti vieną iš dviejų nusidėvėjimo skaičiavimo metodų, kurią turi pramonės, kasybos, karjerų eksploatavimo ir mišrios šios kategorijos įmonės, negalioja PKT, nes ši galimybė neapima sutarčių, kurių pagrindu ilgalaikis turtas grąžinamas valstybei arba trečiosioms šalims, pasibaigus sutarties galiojimui. |
| --- | --- |

(160)

Komisija pažymi, kad galimybė pasirinkti vieną iš dviejų nusidėvėjimo skaičiavimo metodų, kurią turi pramonės, kasybos, karjerų eksploatavimo ir mišrios šios kategorijos įmonės, negalioja PKT, nes ši galimybė neapima sutarčių, kurių pagrindu ilgalaikis turtas grąžinamas valstybei arba trečiosioms šalims, pasibaigus sutarties galiojimui.

| (161) | Be to, tai, kad ir kitos įmonės galėtų turėti naudos iš panašių privalumų, nereiškia, kad minėti privalumai sudaro bazinę sistemą. Konkrečiai tai, kad kitos įmonės, su kurioms buvo sudarytos sutartys dėl didelio masto viešųjų infrastruktūros projektų Graikijoje, turi galimybę pasirinkti skirtingus nusidėvėjimo skaičiavimo būdus, parodo tik tai, kad ši galimybė suteikta tik vienai įmonių rūšiai, t. y. įmonėmis, kurios vykdo didelio masto viešųjų infrastruktūros projektus. |
| --- | --- |

(161)

Be to, tai, kad ir kitos įmonės galėtų turėti naudos iš panašių privalumų, nereiškia, kad minėti privalumai sudaro bazinę sistemą. Konkrečiai tai, kad kitos įmonės, su kurioms buvo sudarytos sutartys dėl didelio masto viešųjų infrastruktūros projektų Graikijoje, turi galimybę pasirinkti skirtingus nusidėvėjimo skaičiavimo būdus, parodo tik tai, kad ši galimybė suteikta tik vienai įmonių rūšiai, t. y. įmonėmis, kurios vykdo didelio masto viešųjų infrastruktūros projektus.

| (162) | Tad Komisija mano, kad šiai priemonei taikytina bazinė sistema yra sistema, apibrėžta 155 ir 156 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(162)

Tad Komisija mano, kad šiai priemonei taikytina bazinė sistema yra sistema, apibrėžta 155 ir 156 konstatuojamosiose dalyse.

Nukrypimas nuo bazinės sistemos

| (163) | Nagrinėjamo įstatymo 2 straipsnio 6 dalimi PKT suteikiama galimybė pasirinkti vieną iš trijų nusidėvėjimo skaičiavimo metodų:






  a. | tiesinio nusidėvėjimo skaičiavimo metodą visam koncesijos laikotarpiui; |
| --- | --- | --- |

(163)

Nagrinėjamo įstatymo 2 straipsnio 6 dalimi PKT suteikiama galimybė pasirinkti vieną iš trijų nusidėvėjimo skaičiavimo metodų:

a.

tiesinio nusidėvėjimo skaičiavimo metodą visam koncesijos laikotarpiui;

| b. | projekto statybų išlaidų nurašymą per 10 metų nuo darbų pabaigos, kasmet lygiomis dalimis (125). Jei PKT norėtų nurašyti šias išlaidas per ilgesnį laikotarpį, gali tą padaryti, tačiau privalo apie tai pranešti mokesčius administruojančiai institucijai per vieną mėnesį nuo mokestinių metų, per kuriuos buvo užbaigtas projektas, pabaigos; |
| --- | --- |

b.

projekto statybų išlaidų nurašymą per 10 metų nuo darbų pabaigos, kasmet lygiomis dalimis (125). Jei PKT norėtų nurašyti šias išlaidas per ilgesnį laikotarpį, gali tą padaryti, tačiau privalo apie tai pranešti mokesčius administruojančiai institucijai per vieną mėnesį nuo mokestinių metų, per kuriuos buvo užbaigtas projektas, pabaigos;

| c. | bet kokios sumos iki 100 % objekto statybos išlaidų nurašymą per 5 metus nuo objekto komercinio naudojimo pradžios (126). Visus kitus metus PKT gali nurašyti iki 50 % įvykdytų statybos darbų nenurašytų išlaidų, neatsižvelgiant į tai, kada statybos darbai buvo užbaigti. Jei PKT pageidaus pasirinkti šį metodą, apie savo ketinimus jis privalės pranešti atsakingai mokesčius administruojančiai institucijai per 6 metus nuo koncesijos pradžios. |
| --- | --- |

c.

bet kokios sumos iki 100 % objekto statybos išlaidų nurašymą per 5 metus nuo objekto komercinio naudojimo pradžios (126). Visus kitus metus PKT gali nurašyti iki 50 % įvykdytų statybos darbų nenurašytų išlaidų, neatsižvelgiant į tai, kada statybos darbai buvo užbaigti. Jei PKT pageidaus pasirinkti šį metodą, apie savo ketinimus jis privalės pranešti atsakingai mokesčius administruojančiai institucijai per 6 metus nuo koncesijos pradžios.

| (164) | PKT buvo suteikta galimybė pasirinkti arba bendrai taikomą tiesinį nusidėvėjimo skaičiavimo metodą, arba vieną iš dviejų kitų nusidėvėjimo skaičiavimo metodų, naudojamų kai kuriuose didelio masto infrastruktūros projektuose Graikijoje. Minėta nuostata PKT suteikiama teisė pasirinkti nusidėvėjimo skaičiavimo metodą, o tai gali reikšti pranašumą palyginti su bendrąja sistema. Pavyzdžiui, jei PKT pasirinks vieną iš dviejų greitesnių nusidėvėjimo skaičiavimo metodų, jis taip pat galės sumažinti savo apmokestinamą bazę labiau ir anksčiau, negu tuo atveju, jei taikytų tiesinį nusidėvėjimo skaičiavimo metodą. Be to, jam suteikta galimybė savo nuožiūra pasirinkti trečiąjį nusidėvėjimo skaičiavimo metodą per 6 metus nuo koncesijos pradžios, o tai iš esmės reiškia, kad PKT gali pasirinkti savo apmokestinamos bazės būdą ir dydį vėlesniu laikotarpiu, kai galės tiksliau apskaičiuoti savo apmokestinamas pajamas. Taigi, atsižvelgdamas į savo tuometines pajamas, PKT gali turėti naudos iš pranašumo, dėl kurio gali sumažinti savo apmokestinamą pelną ir sumokėti mažesnius mokesčius, palyginti su tais, kuriuos būtų sumokėjęs, jei būtų vykdęs viso ilgalaikio turto nusidėvėjimo skaičiavimą pagal bendrai galiojančias taisykles. |
| --- | --- |

(164)

PKT buvo suteikta galimybė pasirinkti arba bendrai taikomą tiesinį nusidėvėjimo skaičiavimo metodą, arba vieną iš dviejų kitų nusidėvėjimo skaičiavimo metodų, naudojamų kai kuriuose didelio masto infrastruktūros projektuose Graikijoje. Minėta nuostata PKT suteikiama teisė pasirinkti nusidėvėjimo skaičiavimo metodą, o tai gali reikšti pranašumą palyginti su bendrąja sistema. Pavyzdžiui, jei PKT pasirinks vieną iš dviejų greitesnių nusidėvėjimo skaičiavimo metodų, jis taip pat galės sumažinti savo apmokestinamą bazę labiau ir anksčiau, negu tuo atveju, jei taikytų tiesinį nusidėvėjimo skaičiavimo metodą. Be to, jam suteikta galimybė savo nuožiūra pasirinkti trečiąjį nusidėvėjimo skaičiavimo metodą per 6 metus nuo koncesijos pradžios, o tai iš esmės reiškia, kad PKT gali pasirinkti savo apmokestinamos bazės būdą ir dydį vėlesniu laikotarpiu, kai galės tiksliau apskaičiuoti savo apmokestinamas pajamas. Taigi, atsižvelgdamas į savo tuometines pajamas, PKT gali turėti naudos iš pranašumo, dėl kurio gali sumažinti savo apmokestinamą pelną ir sumokėti mažesnius mokesčius, palyginti su tais, kuriuos būtų sumokėjęs, jei būtų vykdęs viso ilgalaikio turto nusidėvėjimo skaičiavimą pagal bendrai galiojančias taisykles.

| (165) | Graikijos valdžios institucijos ir PKT tvirtina, kad nusidėvėjimo skaičiavimo metodo pasirinkimas negali sudaryti pranašumo, nes nauda iš mokesčių išskaičiavimo vis tiek skaičiuojama nuo visų nurašomų išlaidų, o vienintelis skirtumas yra tik šio nurašymo trukmės metų skaičius. |
| --- | --- |

(165)

Graikijos valdžios institucijos ir PKT tvirtina, kad nusidėvėjimo skaičiavimo metodo pasirinkimas negali sudaryti pranašumo, nes nauda iš mokesčių išskaičiavimo vis tiek skaičiuojama nuo visų nurašomų išlaidų, o vienintelis skirtumas yra tik šio nurašymo trukmės metų skaičius.

| (166) | Komisija šiuo klausimu pažymi, kad galutinis ilgalaikio turto nusidėvėjimas per trumpesnį ar ilgesnį laikotarpį gali sukelti skirtingą finansinį rezultatą ir tuo pačiu suteikti naudos. Pavyzdžiui, jei įmonė nurašys visą savo ilgalaikio turto vertę per 10, o ne 35 metų laikotarpį, ji galės sumažinti savo apmokestintiną bazę anksčiau. Nurašytų išlaidų vertė pirmuoju atveju bus didesnė nei tų pačių nurašytų išlaidų vertė, jei atitinkamas laikotarpis bus ilgesnis. Taigi, Komisija mano, kad mokesčių išskaičiavimas iš tiesų yra susijęs su visomis nurašomomis išlaidomis; tačiau, atsižvelgiant į tai, kaip šios nusidėvėjimo išlaidos naudojamos mokesčių atžvilgiu, PKT gali būti suteiktas papildomas pranašumas, kurio neturi kitos įmonės. |
| --- | --- |

(166)

Komisija šiuo klausimu pažymi, kad galutinis ilgalaikio turto nusidėvėjimas per trumpesnį ar ilgesnį laikotarpį gali sukelti skirtingą finansinį rezultatą ir tuo pačiu suteikti naudos. Pavyzdžiui, jei įmonė nurašys visą savo ilgalaikio turto vertę per 10, o ne 35 metų laikotarpį, ji galės sumažinti savo apmokestintiną bazę anksčiau. Nurašytų išlaidų vertė pirmuoju atveju bus didesnė nei tų pačių nurašytų išlaidų vertė, jei atitinkamas laikotarpis bus ilgesnis. Taigi, Komisija mano, kad mokesčių išskaičiavimas iš tiesų yra susijęs su visomis nurašomomis išlaidomis; tačiau, atsižvelgiant į tai, kaip šios nusidėvėjimo išlaidos naudojamos mokesčių atžvilgiu, PKT gali būti suteiktas papildomas pranašumas, kurio neturi kitos įmonės.

| (167) | Graikijos valdžios institucijos ir PKT nurodė, kad, kalbant apie lankstumą, būdingą nusidėvėjimo skaičiavimo taisyklėms Graikijoje, turėtų būti suteikiama įvairių galimybių, kad būtų galima deramai prisitaikyti prie skirtingų viešųjų infrastruktūros projektų atvejų, ir kartu turėtų būti užtikrintas galutinis ilgalaikio turto išlaidų nurašymas. |
| --- | --- |

(167)

Graikijos valdžios institucijos ir PKT nurodė, kad, kalbant apie lankstumą, būdingą nusidėvėjimo skaičiavimo taisyklėms Graikijoje, turėtų būti suteikiama įvairių galimybių, kad būtų galima deramai prisitaikyti prie skirtingų viešųjų infrastruktūros projektų atvejų, ir kartu turėtų būti užtikrintas galutinis ilgalaikio turto išlaidų nurašymas.

| (168) | Tačiau bendrai taikoma tiesinio nusidėvėjimo skaičiavimo taisyklė koncesijos sutartims, t. y. įmonėms, esančioms vienodoje teisinėje ir faktinėje padėtyje, aiškiai yra numatyta įstatyme, o „lankstumas“, siejamas su nusidėvėjimo koeficientų įvairove, yra apskritai taikomas ne koncesijos sutarčių išlaidoms bendrai, bet kitoms investicinių išlaidų rūšims. |
| --- | --- |

(168)

Tačiau bendrai taikoma tiesinio nusidėvėjimo skaičiavimo taisyklė koncesijos sutartims, t. y. įmonėms, esančioms vienodoje teisinėje ir faktinėje padėtyje, aiškiai yra numatyta įstatyme, o „lankstumas“, siejamas su nusidėvėjimo koeficientų įvairove, yra apskritai taikomas ne koncesijos sutarčių išlaidoms bendrai, bet kitoms investicinių išlaidų rūšims.

| (169) | Graikijos valdžios institucijos taip pat tvirtina, kad Komisija sprendime pradėti procedūrą neteisingai išaiškino PKT suteiktą papildomą lankstumą, kuris savaime ir būtinai nereiškia, jog įmonei suteiktas pranašumas. Kiekvieno galimo nusidėvėjimo skaičiavimo metodo parametrai, ypač kiekvieno metodo nusidėvėjimo koeficientų įvairovė kartu su atitinkamomis sąlygomis, (127) pirmiausia reiškia, kad negalima atmesti fakto, kad, naudojant bet kurį iš skirtingų metodų, galutinis rezultatas gali būti panašus. Be to, vien tai, kad įmonė turi daugiau nei vieną alternatyvią išeitį, savaime nereiškia, kad jai suteikiamas pranašumas. Konkurencinio pranašumo buvimą arba nebuvimą būtų galima nustatyti įvertinus konkurencines sąlygas ir skirtingus rezultatus, skirtingomis aplinkybėmis taikant alternatyvius nusidėvėjimo skaičiavimo metodus kiekvienam konkurentui. |
| --- | --- |

(169)

Graikijos valdžios institucijos taip pat tvirtina, kad Komisija sprendime pradėti procedūrą neteisingai išaiškino PKT suteiktą papildomą lankstumą, kuris savaime ir būtinai nereiškia, jog įmonei suteiktas pranašumas. Kiekvieno galimo nusidėvėjimo skaičiavimo metodo parametrai, ypač kiekvieno metodo nusidėvėjimo koeficientų įvairovė kartu su atitinkamomis sąlygomis, (127) pirmiausia reiškia, kad negalima atmesti fakto, kad, naudojant bet kurį iš skirtingų metodų, galutinis rezultatas gali būti panašus. Be to, vien tai, kad įmonė turi daugiau nei vieną alternatyvią išeitį, savaime nereiškia, kad jai suteikiamas pranašumas. Konkurencinio pranašumo buvimą arba nebuvimą būtų galima nustatyti įvertinus konkurencines sąlygas ir skirtingus rezultatus, skirtingomis aplinkybėmis taikant alternatyvius nusidėvėjimo skaičiavimo metodus kiekvienam konkurentui.

| (170) | Komisija mano, kad jos požiūrį, pateiktą sprendime pradėti procedūrą (128), šiuo atveju galima patvirtinti pirmiau pateiktais argumentais. Kadangi kiekvienam nusidėvėjimo skaičiavimo metodui taikytini skirtingi parametrai, kuriuos reikia išnagrinėti, norint pasirinkti patį pranašiausią, vadovaudamasis šia nuostata, PKT gali laisvai atlikti skaičiavimus ir pasirinkti vieną iš skirtingų nusidėvėjimo skaičiavimo metodų, kuris labiau atitinka jo interesus. Konkrečiai pats faktas, kad jis gali net per 6 metus nuo projekto pradžios nuspręsti pakeisti taikytiną nusidėvėjimo skaičiavimo metodą, reiškia didesnę laisvę nei turi eilinis subjektas (129). Be to, kadangi PKT gali pasirinkti nusidėvėjimo skaičiavimo metodą, kuris jam atrodo tinkamas (priešingai nei kitos įmonės, kurios gali taikyti tik įprastai koncesijoms galiojančias taisykles), akivaizdu, kad jam, palyginti su šiomis įmonėmis, suteiktas atrankusis pranašumas. Šiuo požiūriu konkurencinių sąlygų ir skirtingų rezultatų, galinčių atsirasti skirtingiems konkurentams konkrečiomis sąlygomis, analizavimas neturi reikšmės, tad tai nėra objektas, pagal kurį reikia vertinti teisinės ir faktinės PKT padėties panašumą. |
| --- | --- |

(170)

Komisija mano, kad jos požiūrį, pateiktą sprendime pradėti procedūrą (128), šiuo atveju galima patvirtinti pirmiau pateiktais argumentais. Kadangi kiekvienam nusidėvėjimo skaičiavimo metodui taikytini skirtingi parametrai, kuriuos reikia išnagrinėti, norint pasirinkti patį pranašiausią, vadovaudamasis šia nuostata, PKT gali laisvai atlikti skaičiavimus ir pasirinkti vieną iš skirtingų nusidėvėjimo skaičiavimo metodų, kuris labiau atitinka jo interesus. Konkrečiai pats faktas, kad jis gali net per 6 metus nuo projekto pradžios nuspręsti pakeisti taikytiną nusidėvėjimo skaičiavimo metodą, reiškia didesnę laisvę nei turi eilinis subjektas (129). Be to, kadangi PKT gali pasirinkti nusidėvėjimo skaičiavimo metodą, kuris jam atrodo tinkamas (priešingai nei kitos įmonės, kurios gali taikyti tik įprastai koncesijoms galiojančias taisykles), akivaizdu, kad jam, palyginti su šiomis įmonėmis, suteiktas atrankusis pranašumas. Šiuo požiūriu konkurencinių sąlygų ir skirtingų rezultatų, galinčių atsirasti skirtingiems konkurentams konkrečiomis sąlygomis, analizavimas neturi reikšmės, tad tai nėra objektas, pagal kurį reikia vertinti teisinės ir faktinės PKT padėties panašumą.

| (171) | Be to, Graikijos valdžios institucijos laikosi savo pradinių argumentų dėl nusidėvėjimo skaičiavimo taisyklių, galiojančių Pirėjo uosto direkcijai ir Salonikų uostui (130) – kitiems dviem dideliems Graikijos uostams, ir laikosi savo nuomonės, kad nagrinėjama nuostata užkertamas kelias nepalankesniam PKT traktavimui, palyginti su kitais dviem uostus naudojančiais subjektais. |
| --- | --- |

(171)

Be to, Graikijos valdžios institucijos laikosi savo pradinių argumentų dėl nusidėvėjimo skaičiavimo taisyklių, galiojančių Pirėjo uosto direkcijai ir Salonikų uostui (130) – kitiems dviem dideliems Graikijos uostams, ir laikosi savo nuomonės, kad nagrinėjama nuostata užkertamas kelias nepalankesniam PKT traktavimui, palyginti su kitais dviem uostus naudojančiais subjektais.

| (172) | Komisija pažymi, kad bet kuriuo atveju faktas, kad tada Pirėjo uosto direkcijai ir Salonikų uostui galėjo būti pritaikyti konkretūs nusidėvėjimo skaičiavimo koeficientai, nereiškia, kad PKT galėjo būti traktuojamas ypatingai ar kad toks traktavimas buvo pagrįstas. Taigi, Komisija mano, kad nagrinėjama nuostata PKT suteiktas atrankusis pranašumas. |
| --- | --- |

(172)

Komisija pažymi, kad bet kuriuo atveju faktas, kad tada Pirėjo uosto direkcijai ir Salonikų uostui galėjo būti pritaikyti konkretūs nusidėvėjimo skaičiavimo koeficientai, nereiškia, kad PKT galėjo būti traktuojamas ypatingai ar kad toks traktavimas buvo pagrįstas. Taigi, Komisija mano, kad nagrinėjama nuostata PKT suteiktas atrankusis pranašumas.

| (173) | Šį pranašumą sudaro PKT galimybė pasirinkti vieną iš trijų nusidėvėjimo skaičiavimo metodų ir jis yra lygus skirtumui tarp pajamų mokesčio, kurį PKT būtų turėjęs sumokėti, jei būtų taikomas tiesinis nusidėvėjimo skaičiavimo metodas, ir pajamų mokesčio, kurį jis sumokėjo iš tikrųjų, pritaikęs kitokį nusidėvėjimo skaičiavimo metodą. |
| --- | --- |

(173)

Šį pranašumą sudaro PKT galimybė pasirinkti vieną iš trijų nusidėvėjimo skaičiavimo metodų ir jis yra lygus skirtumui tarp pajamų mokesčio, kurį PKT būtų turėjęs sumokėti, jei būtų taikomas tiesinis nusidėvėjimo skaičiavimo metodas, ir pajamų mokesčio, kurį jis sumokėjo iš tikrųjų, pritaikęs kitokį nusidėvėjimo skaičiavimo metodą.

Pagrįstumas mokesčių sistemos logika

| (174) | Graikijos valdžios institucijos ir PKT tvirtina, kad a) galimybė pasirinkti alternatyvius nusidėvėjimo skaičiavimo metodus yra bendrosios sistemos, taikomos visoms įmonėms, įgyvendinančioms viešojo sektoriaus investicijų projektus visose ūkio šakose, dalis; b) diskriminacijos nėra, nes didelio masto infrastruktūros projektų koncesininkai yra skirtingoje teisinėje ir faktinėje padėtyje nei kita veikla užsiimantys subjektai; c) nuostata atitinka jos tikslą ir yra prieinama visoms įmonėms; d) susiję veiksniai yra siekiamas tikslas, pasirinktas mechanizmas ir lankstumo principas bendrojoje ilgalaikio turto nusidėvėjimo skaičiavimo sistemoje; e) jei nebūtų šios nuostatos, atsirastų teisinis netikrumas, kadangi egzistuoja dviejų rūšių ilgalaikis turtas, kuriam nėra prieinamų nusidėvėjimo skaičiavimo koeficientų; f) šios nuostatos esmė yra užtikrinti didesnį lankstumą skaičiuojant ilgalaikio turto nusidėvėjimą, kurio dėl viešųjų infrastruktūros koncesijų ypatybių įprasti koeficientai neapima; g) kadangi šis mechanizmas yra sistemingai taikomas visose viešųjų infrastruktūros koncesijose visose ūkio šakose, jis dera su atitinkamu nusidėvėjimo skaičiavimo lankstumo principu; h) šis mechanizmas yra pagrįstas ir proporcingas, kadangi pagal jį taikomas lankstumo principas ir nėra kito labiau tinkamo alternatyvaus sprendimo šiam lankstumui užtikrinti skaičiuojant nusidėvėjimą, nes aplinkybės, su kuriomis susiduria bet kuri įmonė per laikotarpį, per kurį pasirenka taikytiną nusidėvėjimo skaičiavimo metodą, nėra žinomos iš anksto; j) PKT neturi išskirtinės galimybės rinktis savo nuožiūra, o tik tokią, kuri yra pagrįsta bendruoju lankstumo principu. |
| --- | --- |

(174)

Graikijos valdžios institucijos ir PKT tvirtina, kad a) galimybė pasirinkti alternatyvius nusidėvėjimo skaičiavimo metodus yra bendrosios sistemos, taikomos visoms įmonėms, įgyvendinančioms viešojo sektoriaus investicijų projektus visose ūkio šakose, dalis; b) diskriminacijos nėra, nes didelio masto infrastruktūros projektų koncesininkai yra skirtingoje teisinėje ir faktinėje padėtyje nei kita veikla užsiimantys subjektai; c) nuostata atitinka jos tikslą ir yra prieinama visoms įmonėms; d) susiję veiksniai yra siekiamas tikslas, pasirinktas mechanizmas ir lankstumo principas bendrojoje ilgalaikio turto nusidėvėjimo skaičiavimo sistemoje; e) jei nebūtų šios nuostatos, atsirastų teisinis netikrumas, kadangi egzistuoja dviejų rūšių ilgalaikis turtas, kuriam nėra prieinamų nusidėvėjimo skaičiavimo koeficientų; f) šios nuostatos esmė yra užtikrinti didesnį lankstumą skaičiuojant ilgalaikio turto nusidėvėjimą, kurio dėl viešųjų infrastruktūros koncesijų ypatybių įprasti koeficientai neapima; g) kadangi šis mechanizmas yra sistemingai taikomas visose viešųjų infrastruktūros koncesijose visose ūkio šakose, jis dera su atitinkamu nusidėvėjimo skaičiavimo lankstumo principu; h) šis mechanizmas yra pagrįstas ir proporcingas, kadangi pagal jį taikomas lankstumo principas ir nėra kito labiau tinkamo alternatyvaus sprendimo šiam lankstumui užtikrinti skaičiuojant nusidėvėjimą, nes aplinkybės, su kuriomis susiduria bet kuri įmonė per laikotarpį, per kurį pasirenka taikytiną nusidėvėjimo skaičiavimo metodą, nėra žinomos iš anksto; j) PKT neturi išskirtinės galimybės rinktis savo nuožiūra, o tik tokią, kuri yra pagrįsta bendruoju lankstumo principu.

| (175) | Pirmiausia Komisija nori priminti, kad, vadovaujantis nusistovėjusia praktika, valstybė narė privalo pagrįsti atrankiąsias priemones (131). Argumentuose, kuriuos pateikė Graikijos valdžios institucijos ir pagalbos gavėjas, nenurodoma, kaip gali būti laikoma, kad priemonė, kuria pagalbos gavėjui suteikiama išskirtinė galimybė spręsti savo nuožiūra, gali būti laikoma pagrįsta mokesčių sistemos logika. Taigi, Komisija laikosi savo pradinių išvadų, pateiktų sprendime pradėti procedūrą, t. y. kad ši priemonė negali būti pagrįsta sistemos paskirtimi ir bendruoju pobūdžiu. |
| --- | --- |

(175)

Pirmiausia Komisija nori priminti, kad, vadovaujantis nusistovėjusia praktika, valstybė narė privalo pagrįsti atrankiąsias priemones (131). Argumentuose, kuriuos pateikė Graikijos valdžios institucijos ir pagalbos gavėjas, nenurodoma, kaip gali būti laikoma, kad priemonė, kuria pagalbos gavėjui suteikiama išskirtinė galimybė spręsti savo nuožiūra, gali būti laikoma pagrįsta mokesčių sistemos logika. Taigi, Komisija laikosi savo pradinių išvadų, pateiktų sprendime pradėti procedūrą, t. y. kad ši priemonė negali būti pagrįsta sistemos paskirtimi ir bendruoju pobūdžiu.

| (176) | Be to, ji pažymi, kad lankstumas, dėl kurio pagalbos gavėjui suteikiama visiška laisvė spręsti savo nuožiūra dėl savo ilgalaikio turto nusidėvėjimo skaičiavimo, negali būti laikomas esminiu mokesčių sistemos principu, kuriuo būtų galima pagrįsti šią priemonę. Iš esmės tokiu būdu galiausiai būtų galima laikyti, kad pati priemonė sudaro bazinę sistemą, o jos mechanizmai sudaro tikslą, kuriuo gali būti pagrįsta ši priemonė. Jei toks požiūris būtų teisingas, tada bet kuri mokestinė priemonė, priimama išskirtinai savo nuožiūra, negalėtų būti apibūdinama kaip valstybės pagalba. Be to, visi argumentai, pateikti dėl to, kad ir kitoms viešųjų infrastruktūros koncesijų sutartims Graikijoje galioja panašios taisyklės, negali būti laikomi pakankamais šiai priemonei pagrįsti (132). Todėl minėta priemone suteikiamas atrankusis pranašumas, kuris negali būti grindžiamas sistemos logika ir bendruoju pobūdžiu. |
| --- | --- |

(176)

Be to, ji pažymi, kad lankstumas, dėl kurio pagalbos gavėjui suteikiama visiška laisvė spręsti savo nuožiūra dėl savo ilgalaikio turto nusidėvėjimo skaičiavimo, negali būti laikomas esminiu mokesčių sistemos principu, kuriuo būtų galima pagrįsti šią priemonę. Iš esmės tokiu būdu galiausiai būtų galima laikyti, kad pati priemonė sudaro bazinę sistemą, o jos mechanizmai sudaro tikslą, kuriuo gali būti pagrįsta ši priemonė. Jei toks požiūris būtų teisingas, tada bet kuri mokestinė priemonė, priimama išskirtinai savo nuožiūra, negalėtų būti apibūdinama kaip valstybės pagalba. Be to, visi argumentai, pateikti dėl to, kad ir kitoms viešųjų infrastruktūros koncesijų sutartims Graikijoje galioja panašios taisyklės, negali būti laikomi pakankamais šiai priemonei pagrįsti (132). Todėl minėta priemone suteikiamas atrankusis pranašumas, kuris negali būti grindžiamas sistemos logika ir bendruoju pobūdžiu.

5.3.5.   Atleidimas nuo žyminio mokesčio už paskolų sutartis, sudaromas investicinei programai finansuoti, ir jų pagalbinius susitarimus (2 straipsnio 8 dalis)

Bazinė sistema

| (177) | Pagal bendrai galiojančią įstatymų bazę taikomas žyminis mokestis už įvairių civilinės ir komercinės teisės aktų rašytinį dokumentą, įskaitant ir paskolų sutartis, kreditų sutartis ir jų pagalbinius susitarimus. Vadovaujantis Prezidento dekretu dėl žyminio mokesčio (133), žyminiai mokesčiai yra mokami už konkretų dokumentą, kuriuo patvirtinamas aktas. Žyminis mokestis taikomas pačiam aktui. Taigi, nuo sutarties šalių susitarimo priklauso, kuri iš jų jį sumokės. Tačiau iš tikrųjų tai reiškia, kad už paskolų ir kreditų sutartis bei jų pagalbinius susitarimus atitinkamus žyminius mokesčius dažniausiai privalo sumokėti paskolos gavėjas, nes kreditorius turi teisę įpareigoti paskolos gavėją sumokėti šį mokestį. Įstatymo Nr. 1642/1986, kuriuo į Graikijos teisinę tvarką buvo įvestas PVM kaip bendrasis mokestis, padarinys buvo toks, kad įvairūs žyminiai mokesčiai ir apyvartos mokesčiai buvo pakeisti PVM (134). |
| --- | --- |

(177)

Pagal bendrai galiojančią įstatymų bazę taikomas žyminis mokestis už įvairių civilinės ir komercinės teisės aktų rašytinį dokumentą, įskaitant ir paskolų sutartis, kreditų sutartis ir jų pagalbinius susitarimus. Vadovaujantis Prezidento dekretu dėl žyminio mokesčio (133), žyminiai mokesčiai yra mokami už konkretų dokumentą, kuriuo patvirtinamas aktas. Žyminis mokestis taikomas pačiam aktui. Taigi, nuo sutarties šalių susitarimo priklauso, kuri iš jų jį sumokės. Tačiau iš tikrųjų tai reiškia, kad už paskolų ir kreditų sutartis bei jų pagalbinius susitarimus atitinkamus žyminius mokesčius dažniausiai privalo sumokėti paskolos gavėjas, nes kreditorius turi teisę įpareigoti paskolos gavėją sumokėti šį mokestį. Įstatymo Nr. 1642/1986, kuriuo į Graikijos teisinę tvarką buvo įvestas PVM kaip bendrasis mokestis, padarinys buvo toks, kad įvairūs žyminiai mokesčiai ir apyvartos mokesčiai buvo pakeisti PVM (134).

| (178) | Vadovaujantis Įstatymo Nr. 1676/1986 16 straipsniu ir Įstatymo Nr. 3220/2004 36 straipsniu, žyminis mokestis netaikomas paskolų ir kreditų sutartims bei jų pagalbiniams susitarimams, kuriuos suteikia Graikijos bankai ir užsienio šalių bankai, veikiantys Graikijoje arba turintys sąsajų su Graikija, t. y. sutartims, kurios yra sudaromos ir (arba) vykdomos Graikijoje, sukuria įsipareigojimus, kurie turi būti įvykdyti Graikijoje, apima Graikijoje teikiamus užstatus (teritoriškumo principas) (135). Taigi, vadovaujantis galiojančiu kodeksu dėl žyminio mokesčio, paskolos, suteikiamos įmonėms ne per bankus, apmokestinamos žyminiu mokesčiu (136), nebent jos nėra susijusios su Graikija arba yra išduodamos kaip obligacinės paskolos. Paskolos, kurias viena įmonė perleidžia kitai ne per bankus, taip pat apmokestinamos žyminiu mokesčiu (137), jei pirminė paskola iš pradžių buvo apmokestinta žyminiu mokesčiu. |
| --- | --- |

(178)

Vadovaujantis Įstatymo Nr. 1676/1986 16 straipsniu ir Įstatymo Nr. 3220/2004 36 straipsniu, žyminis mokestis netaikomas paskolų ir kreditų sutartims bei jų pagalbiniams susitarimams, kuriuos suteikia Graikijos bankai ir užsienio šalių bankai, veikiantys Graikijoje arba turintys sąsajų su Graikija, t. y. sutartims, kurios yra sudaromos ir (arba) vykdomos Graikijoje, sukuria įsipareigojimus, kurie turi būti įvykdyti Graikijoje, apima Graikijoje teikiamus užstatus (teritoriškumo principas) (135). Taigi, vadovaujantis galiojančiu kodeksu dėl žyminio mokesčio, paskolos, suteikiamos įmonėms ne per bankus, apmokestinamos žyminiu mokesčiu (136), nebent jos nėra susijusios su Graikija arba yra išduodamos kaip obligacinės paskolos. Paskolos, kurias viena įmonė perleidžia kitai ne per bankus, taip pat apmokestinamos žyminiu mokesčiu (137), jei pirminė paskola iš pradžių buvo apmokestinta žyminiu mokesčiu.

| (179) | Komisija pažymi, kad įstatymuose dėl žyminio mokesčio numatyta nemažai lengvatų, ypač įvedus PVM sistemą ir (arba) pakeitus žyminį mokestį kitais mokėjimais ar mokesčiais. Vis dėlto, bendrai taikoma tvarka šiai priemonei išlieka Graikijos žyminio mokesčio sistema, kuri galiojo nagrinėjamos nuostatos priėmimo metu. Tai, kad šioje sistemoje numatyta lengvatų, reiškia ne tai, kad nėra žyminio mokesčio sistemos, o tai, kad kiekviena lengvata (138) turės būti įvertinta iš esmės. |
| --- | --- |

(179)

Komisija pažymi, kad įstatymuose dėl žyminio mokesčio numatyta nemažai lengvatų, ypač įvedus PVM sistemą ir (arba) pakeitus žyminį mokestį kitais mokėjimais ar mokesčiais. Vis dėlto, bendrai taikoma tvarka šiai priemonei išlieka Graikijos žyminio mokesčio sistema, kuri galiojo nagrinėjamos nuostatos priėmimo metu. Tai, kad šioje sistemoje numatyta lengvatų, reiškia ne tai, kad nėra žyminio mokesčio sistemos, o tai, kad kiekviena lengvata (138) turės būti įvertinta iš esmės.

Nukrypimas nuo bazinės sistemos

| (180) | Kadangi, vadovaujantis bendrai taikoma tvarka, Graikijoje sudaromos ar su Graikija susijusios paskolų ir kreditų sutartys ir jų pagalbiniai susitarimai su įmonėmis, išskyrus bankus (139), apmokestinamos žyminiu mokesčiu, PKT įprastai turėtų sumokėti žyminius mokesčius už tokio pobūdžio aktus. Tačiau, nagrinėjamos nuostatos pagrindu PKT yra atleistas nuo žyminių mokesčių, kuriuos įprastai sumokėtų už tokio pobūdžio aktus. PKT yra atleistas nuo žyminių mokesčių, kuriuos įprastai turėtų mokėti už paskolų sutartis, sudaromas su bet kokios rūšies įmonėmis, išskyrus bankus, konkrečiai su patronuojančiąja įmone COSCO (140). |
| --- | --- |

(180)

Kadangi, vadovaujantis bendrai taikoma tvarka, Graikijoje sudaromos ar su Graikija susijusios paskolų ir kreditų sutartys ir jų pagalbiniai susitarimai su įmonėmis, išskyrus bankus (139), apmokestinamos žyminiu mokesčiu, PKT įprastai turėtų sumokėti žyminius mokesčius už tokio pobūdžio aktus. Tačiau, nagrinėjamos nuostatos pagrindu PKT yra atleistas nuo žyminių mokesčių, kuriuos įprastai sumokėtų už tokio pobūdžio aktus. PKT yra atleistas nuo žyminių mokesčių, kuriuos įprastai turėtų mokėti už paskolų sutartis, sudaromas su bet kokios rūšies įmonėmis, išskyrus bankus, konkrečiai su patronuojančiąja įmone COSCO (140).

| (181) | Tokiu būdu, palyginti su panašioje teisinėje ir faktinėje padėtyje esančiomis įmonėmis, PKT naudojasi atrankiuoju pranašumu. Šis pranašumas yra lygus žyminiam mokesčiui, kurį, vadovaujantis bendrai galiojančiomis taisyklėmis, įprastai turėtų sumokėti PKT. |
| --- | --- |

(181)

Tokiu būdu, palyginti su panašioje teisinėje ir faktinėje padėtyje esančiomis įmonėmis, PKT naudojasi atrankiuoju pranašumu. Šis pranašumas yra lygus žyminiam mokesčiui, kurį, vadovaujantis bendrai galiojančiomis taisyklėmis, įprastai turėtų sumokėti PKT.

| (182) | Graikijos valdžios institucijos ir PKT neginčija, kad minėtiems paskolų aktams įprastai mokėtinas žyminis mokestis netaikomas. Tačiau jie tvirtina, kad šia lengvata PKT suteikiama daugiau lankstumo, susijusio su finansavimu, reikalingu koncesijos įsipareigojimams įvykdyti be jokių papildomų išlaidų, jei bus nuspręsta, kad tokio lankstumo buvimas išskirtiniais atvejais yra būtinas. Jie taip pat nurodo, kad ir Pirėjo uosto direkcija taip pat naudojasi šia lengvata, numatyta Pirėjo uosto administravimo koncesijos sutartyje. Taigi, ši priemonė turi būti laikoma bendrosios priemonės, būdingos Graikijos mokesčių sistemai, kurios tikslas yra palengvinti didelio masto infrastruktūros projektų finansavimą, dalimi. |
| --- | --- |

(182)

Graikijos valdžios institucijos ir PKT neginčija, kad minėtiems paskolų aktams įprastai mokėtinas žyminis mokestis netaikomas. Tačiau jie tvirtina, kad šia lengvata PKT suteikiama daugiau lankstumo, susijusio su finansavimu, reikalingu koncesijos įsipareigojimams įvykdyti be jokių papildomų išlaidų, jei bus nuspręsta, kad tokio lankstumo buvimas išskirtiniais atvejais yra būtinas. Jie taip pat nurodo, kad ir Pirėjo uosto direkcija taip pat naudojasi šia lengvata, numatyta Pirėjo uosto administravimo koncesijos sutartyje. Taigi, ši priemonė turi būti laikoma bendrosios priemonės, būdingos Graikijos mokesčių sistemai, kurios tikslas yra palengvinti didelio masto infrastruktūros projektų finansavimą, dalimi.

| (183) | Vis dėlto, kaip jau buvo paminėta, kalbant apie kitas priemones, didelio masto infrastruktūros projektų finansavimo palengvinimas yra aplinkybė, į kurią atsižvelgiama vertinant galimą valstybės pagalbos atitiktį, o ne vertinant valstybės pagalbos buvimą. |
| --- | --- |

(183)

Vis dėlto, kaip jau buvo paminėta, kalbant apie kitas priemones, didelio masto infrastruktūros projektų finansavimo palengvinimas yra aplinkybė, į kurią atsižvelgiama vertinant galimą valstybės pagalbos atitiktį, o ne vertinant valstybės pagalbos buvimą.

| (184) | Be to, Graikijos valdžios institucijos ir koncesininkas tvirtina, kad dvi [...] mln. EUR ir 54,8 mln. EUR vertės subordinuotos paskolos, kurias COSCO suteikė PKT investicijų Pirėjo uoste pradžiai, nebuvo apmokestintos žyminiu mokesčiu pagal bendrai taikomas taisykles, nes a) jos buvo įvykdytos už Graikijos ribų, b) jos buvo pervestos į banko sąskaitą, kurią PKT atidarė ne Graikijos banke, ir c) PKT jas grąžino, pervesdamas pinigus iš savo banko sąskaitos, esančios ne Graikijoje. Dėl to jie pateikė bendrojo mokesčių audito ataskaitą, atliktą PKT reikmėms, kuria buvo patvirtinta minėta lengvata. |
| --- | --- |

(184)

Be to, Graikijos valdžios institucijos ir koncesininkas tvirtina, kad dvi [...] mln. EUR ir 54,8 mln. EUR vertės subordinuotos paskolos, kurias COSCO suteikė PKT investicijų Pirėjo uoste pradžiai, nebuvo apmokestintos žyminiu mokesčiu pagal bendrai taikomas taisykles, nes a) jos buvo įvykdytos už Graikijos ribų, b) jos buvo pervestos į banko sąskaitą, kurią PKT atidarė ne Graikijos banke, ir c) PKT jas grąžino, pervesdamas pinigus iš savo banko sąskaitos, esančios ne Graikijoje. Dėl to jie pateikė bendrojo mokesčių audito ataskaitą, atliktą PKT reikmėms, kuria buvo patvirtinta minėta lengvata.

| (185) | Komisija pirmiausia pažymi, kad tai, jog PKT nesumokėjo žyminio mokesčio už pirmiau nurodytus aktus, neįrodo, kad šio mokesčio jis neturėjo sumokėti pagal bendrai taikomas taisykles. Pateikta mokesčių audito ataskaita konkrečiai grindžiama nagrinėjama nuostata. Be to, nagrinėjami aktai yra identiški panašiam aktui, dėl kurio Atėnų Administracinis apeliacinis teismas nutarė (141), kad buvo pažeistas teritoriškumo principas, apibrėžtas Žyminio mokesčio kodekse (142). Konkrečiai šioje byloje paskolos sutartis buvo sudaryta tarp įmonės, kurios būstinė yra Graikijoje, kaip paskolos gavėjo, ir užsienio šalių įmonės, kurios būstinė yra už Graikijos ribų, kaip paskolos teikėjo. Paskolos sutartis buvo pasirašyta už Graikijos ribų. Paskolos teikėjas pervedė paskolos sumą į paskolos gavėjo sąskaitą užsienio šalies banke, o po pervedimo užsienio šalies bankas buvo įpareigotas tą pačią dieną pervesti paskolos sumą į paskolos gavėjo sąskaitą Graikijos banke. Administracinis apeliacinis teismas nustatė, kad ši paskola turi tokių pačių teisinių padarinių, tarsi būtų pasirašyta Graikijoje ir tarsi paskolos suma būtų pervesta tiesiai į Graikiją, be užsienio šalių banko tarpininkavimo, ir todėl turėjo būti apmokestinta žyminiu mokesčiu. |
| --- | --- |

(185)

Komisija pirmiausia pažymi, kad tai, jog PKT nesumokėjo žyminio mokesčio už pirmiau nurodytus aktus, neįrodo, kad šio mokesčio jis neturėjo sumokėti pagal bendrai taikomas taisykles. Pateikta mokesčių audito ataskaita konkrečiai grindžiama nagrinėjama nuostata. Be to, nagrinėjami aktai yra identiški panašiam aktui, dėl kurio Atėnų Administracinis apeliacinis teismas nutarė (141), kad buvo pažeistas teritoriškumo principas, apibrėžtas Žyminio mokesčio kodekse (142). Konkrečiai šioje byloje paskolos sutartis buvo sudaryta tarp įmonės, kurios būstinė yra Graikijoje, kaip paskolos gavėjo, ir užsienio šalių įmonės, kurios būstinė yra už Graikijos ribų, kaip paskolos teikėjo. Paskolos sutartis buvo pasirašyta už Graikijos ribų. Paskolos teikėjas pervedė paskolos sumą į paskolos gavėjo sąskaitą užsienio šalies banke, o po pervedimo užsienio šalies bankas buvo įpareigotas tą pačią dieną pervesti paskolos sumą į paskolos gavėjo sąskaitą Graikijos banke. Administracinis apeliacinis teismas nustatė, kad ši paskola turi tokių pačių teisinių padarinių, tarsi būtų pasirašyta Graikijoje ir tarsi paskolos suma būtų pervesta tiesiai į Graikiją, be užsienio šalių banko tarpininkavimo, ir todėl turėjo būti apmokestinta žyminiu mokesčiu.

| (186) | Tas pats scenarijus galioja ir paskoloms, kurias COSCO suteikė PKT. Konkrečiai paskolos sutartis buvo pasirašyta už Graikijos ribų, o paskolų sumos 2009 m. balandžio 21 d. buvo pervestos į sąskaitą, kurią PKT turėjo Liuksemburgo HSBC, o 2009 m. balandžio 22 d. – į sąskaitą, kurią PKT turėjo Pirėjyje. Pagal Graikijos valdžios institucijų pateiktus paaiškinimus, PKT panaudojo 50 mln. EUR ir atitinkamo dydžio PVM kaip garantinį raštą, kurį PKT privalėjo pateikti Pirėjo uosto direkcijai, kad paskolos sutartis įsigaliotų (143). Taigi, pirmiau minėtu atveju galiojusios faktinės paskolos sutarties sąlygos yra ekvivalentiškos toms, kurios galiojo paskolų sutartims tarp COSCO ir PKT. Konkrečiai paskolos sutartis buvo pasirašyta už Graikijos ribų ir paskola pervesta į užsienio šalies banke esančią banko sąskaitą, o po to buvo pervesta į PKT sąskaitą Graikijoje, kad pastarasis galėtų panaudoti atitinkamą sumą koncesijos sutarties tikslams Graikijoje. Taigi, vadovaujantis teritoriškumo principu, numatytu Žyminio mokesčio kodekso 8 straipsnyje, kaip jį buvo išaiškinę Graikijos teismai, nagrinėjamos paskolų sutartys turėjo būti apmokestintos žyminiu mokesčiu pagal bendrai taikytinas taisykles. Tad Komisija mano, kad PKT jau yra gavęs naudos iš vieno įrodyto mokestinio pranašumo dėl minėtos nuostatos, pagal kurią bendrai taikytinos taisyklės netaikomos, o nuo jų nukrypstama. |
| --- | --- |

(186)

Tas pats scenarijus galioja ir paskoloms, kurias COSCO suteikė PKT. Konkrečiai paskolos sutartis buvo pasirašyta už Graikijos ribų, o paskolų sumos 2009 m. balandžio 21 d. buvo pervestos į sąskaitą, kurią PKT turėjo Liuksemburgo HSBC, o 2009 m. balandžio 22 d. – į sąskaitą, kurią PKT turėjo Pirėjyje. Pagal Graikijos valdžios institucijų pateiktus paaiškinimus, PKT panaudojo 50 mln. EUR ir atitinkamo dydžio PVM kaip garantinį raštą, kurį PKT privalėjo pateikti Pirėjo uosto direkcijai, kad paskolos sutartis įsigaliotų (143). Taigi, pirmiau minėtu atveju galiojusios faktinės paskolos sutarties sąlygos yra ekvivalentiškos toms, kurios galiojo paskolų sutartims tarp COSCO ir PKT. Konkrečiai paskolos sutartis buvo pasirašyta už Graikijos ribų ir paskola pervesta į užsienio šalies banke esančią banko sąskaitą, o po to buvo pervesta į PKT sąskaitą Graikijoje, kad pastarasis galėtų panaudoti atitinkamą sumą koncesijos sutarties tikslams Graikijoje. Taigi, vadovaujantis teritoriškumo principu, numatytu Žyminio mokesčio kodekso 8 straipsnyje, kaip jį buvo išaiškinę Graikijos teismai, nagrinėjamos paskolų sutartys turėjo būti apmokestintos žyminiu mokesčiu pagal bendrai taikytinas taisykles. Tad Komisija mano, kad PKT jau yra gavęs naudos iš vieno įrodyto mokestinio pranašumo dėl minėtos nuostatos, pagal kurią bendrai taikytinos taisyklės netaikomos, o nuo jų nukrypstama.

| (187) | Graikijos valdžios institucijos ir pagalbos gavėjas teigia, kad minėtas teismo sprendimas negalioja PKT atveju, nes faktinės sąlygos šiuo atveju skiriasi nuo sąlygų, susijusių su PKT sutartimis. Jie tvirtina, kad PKT būtų galėjęs panaudoti šias paskolų sumas savo tikslais už Graikijos ribų. Jie taip pat tvirtina, kad šis sprendimas yra apskųstas Vyriausiajam administraciniam teismui ir kad Graikijos valdžios institucijos naudoja aiškinamąjį cirkuliarą (144), pagal kurį toks aktas neapmokestinamas žyminiu mokesčiu. Šis cirkuliaras galioja bendrai ir yra privalomas valdžios institucijoms. Tad nesumokėtas žyminis mokestis už šiuos aktus nėra nukrypimas nuo bendrai taikytinų taisyklių. |
| --- | --- |

(187)

Graikijos valdžios institucijos ir pagalbos gavėjas teigia, kad minėtas teismo sprendimas negalioja PKT atveju, nes faktinės sąlygos šiuo atveju skiriasi nuo sąlygų, susijusių su PKT sutartimis. Jie tvirtina, kad PKT būtų galėjęs panaudoti šias paskolų sumas savo tikslais už Graikijos ribų. Jie taip pat tvirtina, kad šis sprendimas yra apskųstas Vyriausiajam administraciniam teismui ir kad Graikijos valdžios institucijos naudoja aiškinamąjį cirkuliarą (144), pagal kurį toks aktas neapmokestinamas žyminiu mokesčiu. Šis cirkuliaras galioja bendrai ir yra privalomas valdžios institucijoms. Tad nesumokėtas žyminis mokestis už šiuos aktus nėra nukrypimas nuo bendrai taikytinų taisyklių.

| (188) | Komisija pažymi, kad aiškinamasis cirkuliaras dėl Žyminio mokesčio kodekso taikymo negali būti laikomas svaresniu už teismo sprendimus. Faktas, kad Atėnų administracinio apeliacinio teismo sprendimas buvo apskųstas, nereiškia, kad šis sprendimas negalioja. Be to, Graikijos teismų išaiškintas teritoriškumo principas, kaip aprašyta pirmiau (145), yra suderinamas su minėtu sprendimu. Komisija taip pat pažymi, kad duomenys, susiję su PKT, yra tokie patys, ir todėl darytina išvada, kad, vadovaujantis bendrai galiojančiomis taisyklėmis, kaip jas išaiškino Graikijos teismai, PKT turėjo sumokėti atitinkamą žyminį mokestį. Vadovaujantis šiuo išaiškinimu, nagrinėjama nuostata reiškia atrankųjį pranašumą PKT. |
| --- | --- |

(188)

Komisija pažymi, kad aiškinamasis cirkuliaras dėl Žyminio mokesčio kodekso taikymo negali būti laikomas svaresniu už teismo sprendimus. Faktas, kad Atėnų administracinio apeliacinio teismo sprendimas buvo apskųstas, nereiškia, kad šis sprendimas negalioja. Be to, Graikijos teismų išaiškintas teritoriškumo principas, kaip aprašyta pirmiau (145), yra suderinamas su minėtu sprendimu. Komisija taip pat pažymi, kad duomenys, susiję su PKT, yra tokie patys, ir todėl darytina išvada, kad, vadovaujantis bendrai galiojančiomis taisyklėmis, kaip jas išaiškino Graikijos teismai, PKT turėjo sumokėti atitinkamą žyminį mokestį. Vadovaujantis šiuo išaiškinimu, nagrinėjama nuostata reiškia atrankųjį pranašumą PKT.

Pagrįstumas mokesčių sistemos logika

| (189) | Graikijos valdžios institucijos tvirtina, kad minėta lengvata dera su bendrąja žyminio mokesčio laipsniško panaikinimo sistema, pagal kurią įstatymų leidėjai nusprendžia, kad atleidimas nuo žyminio mokesčio yra tinkamas mechanizmas užtikrinti skirtingą objektyviai nevienodų aplinkybių traktavimą mokesčių atžvilgiu. Atsižvelgiant į tai, lengvata galioja visoms įmonėms, vykdančioms viešuosius infrastruktūros projektus. Kadangi tai yra mechanizmas, kuriuo yra atsižvelgiama į įmonių ypatybes, jis yra ir proporcingas, nes juo nekeliama pavojaus pajamų surinkimui iš žyminio mokesčio, jei atsižvelgsime į tai, kad minėtos įmonės bet kokiu atveju gali panaudoti daugelį alternatyvių rūšių aktų, kurie taip pat yra atleidžiami nuo žyminio mokesčio. |
| --- | --- |

(189)

Graikijos valdžios institucijos tvirtina, kad minėta lengvata dera su bendrąja žyminio mokesčio laipsniško panaikinimo sistema, pagal kurią įstatymų leidėjai nusprendžia, kad atleidimas nuo žyminio mokesčio yra tinkamas mechanizmas užtikrinti skirtingą objektyviai nevienodų aplinkybių traktavimą mokesčių atžvilgiu. Atsižvelgiant į tai, lengvata galioja visoms įmonėms, vykdančioms viešuosius infrastruktūros projektus. Kadangi tai yra mechanizmas, kuriuo yra atsižvelgiama į įmonių ypatybes, jis yra ir proporcingas, nes juo nekeliama pavojaus pajamų surinkimui iš žyminio mokesčio, jei atsižvelgsime į tai, kad minėtos įmonės bet kokiu atveju gali panaudoti daugelį alternatyvių rūšių aktų, kurie taip pat yra atleidžiami nuo žyminio mokesčio.

| (190) | Komisija pažymi, kad laipsniškas žyminio mokesčio panaikinimas negali galioti kaip žyminio mokesčio sistemos principas, kuriuo būtų galima pagrįsti minėtą priemonę, nes šis laipsniškas panaikinimas galėjo būti numatytas visų paskolų sutarčių atžvilgiu, o ne tik sutarčių, susijusių su PKT. Kalbant apie konkrečius viešosios infrastruktūros projektus, Komisija remiasi savo analize, paminėta šio sprendimo 98 ir 100 konstatuojamosiose dalyse. Tad Komisija daro išvadą, kad Graikijos valdžios institucijos ir PKT neįrodė, kad minėta atrankioji priemonė yra pagrįsta mokesčių sistemos logika. |
| --- | --- |

(190)

Komisija pažymi, kad laipsniškas žyminio mokesčio panaikinimas negali galioti kaip žyminio mokesčio sistemos principas, kuriuo būtų galima pagrįsti minėtą priemonę, nes šis laipsniškas panaikinimas galėjo būti numatytas visų paskolų sutarčių atžvilgiu, o ne tik sutarčių, susijusių su PKT. Kalbant apie konkrečius viešosios infrastruktūros projektus, Komisija remiasi savo analize, paminėta šio sprendimo 98 ir 100 konstatuojamosiose dalyse. Tad Komisija daro išvadą, kad Graikijos valdžios institucijos ir PKT neįrodė, kad minėta atrankioji priemonė yra pagrįsta mokesčių sistemos logika.

5.3.6.   Atleidimas nuo žyminio mokesčio už paskolų sutarčių kreditorių sudarytas sutartis, kurių pagrindu perleidžiami iš susiję įsipareigojimai ir teisės (2 straipsnio 9 dalis)

| (191) | Vadovaujantis galiojančiu Žyminio mokesčio kodeksu, paskolos, vienos įmonės perleidžiamos kitai, jei jos nėra bankai, taip pat yra apmokestinamos žyminiu mokesčiu (146), jei pirminė paskola iš pradžių buvo apmokestinta žyminiu mokesčiu. |
| --- | --- |

(191)

Vadovaujantis galiojančiu Žyminio mokesčio kodeksu, paskolos, vienos įmonės perleidžiamos kitai, jei jos nėra bankai, taip pat yra apmokestinamos žyminiu mokesčiu (146), jei pirminė paskola iš pradžių buvo apmokestinta žyminiu mokesčiu.

| (192) | Komisija mano, kad pirmiau minėta 2 straipsnio 9 dalies nuostata sudaromas tiesioginis pranašumas PKT kreditoriams, įskaitant patronuojančiąją įmonę COSCO. Šis pranašumas yra lygus žyminio mokesčio sumai, kurią pagal bendrai galiojančias taisykles įprastai turėjo sumokėti PKT kreditoriai paskolos, susijusios su koncesijos sutartimi, dėl kurios susitarė PKT, perleidimo atveju. Šia nuostata taip pat numatomas netiesioginis pranašumas PKT, nes ji galėtų padėti PKT lengviau gauti paskolas. |
| --- | --- |

(192)

Komisija mano, kad pirmiau minėta 2 straipsnio 9 dalies nuostata sudaromas tiesioginis pranašumas PKT kreditoriams, įskaitant patronuojančiąją įmonę COSCO. Šis pranašumas yra lygus žyminio mokesčio sumai, kurią pagal bendrai galiojančias taisykles įprastai turėjo sumokėti PKT kreditoriai paskolos, susijusios su koncesijos sutartimi, dėl kurios susitarė PKT, perleidimo atveju. Šia nuostata taip pat numatomas netiesioginis pranašumas PKT, nes ji galėtų padėti PKT lengviau gauti paskolas.

| (193) | Pasak Graikijos valdžios institucijų, COSCO 2009 m. suteikė PKT dvi paskolas, ir jos, pasak Graikijos valdžios institucijų ir PKT, buvo grąžintos 2011 m. Dėl nagrinėjamos nuostatos PKT patronuojanti įmonė COSCO būtų galėjusi turėti naudos iš atleidimo nuo žyminio mokesčio, jei būtų perleidusi šias paskolas kitoms įmonėms. Pasak Graikijos valdžios institucijų ir PKT, šias paskolas PKT jau grąžino. Šiuo pagrindu Komisija neturi jokios priežasties manyti, kad toks perleidimas įvyko. Vis dėlto, minėta nuostata gali reikšti atrankųjį pranašumą COSCO arba kitiems PKT kreditoriams. |
| --- | --- |

(193)

Pasak Graikijos valdžios institucijų, COSCO 2009 m. suteikė PKT dvi paskolas, ir jos, pasak Graikijos valdžios institucijų ir PKT, buvo grąžintos 2011 m. Dėl nagrinėjamos nuostatos PKT patronuojanti įmonė COSCO būtų galėjusi turėti naudos iš atleidimo nuo žyminio mokesčio, jei būtų perleidusi šias paskolas kitoms įmonėms. Pasak Graikijos valdžios institucijų ir PKT, šias paskolas PKT jau grąžino. Šiuo pagrindu Komisija neturi jokios priežasties manyti, kad toks perleidimas įvyko. Vis dėlto, minėta nuostata gali reikšti atrankųjį pranašumą COSCO arba kitiems PKT kreditoriams.

| (194) | Argumentai, kuriuos pateikė Graikijos valdžios institucijos ir PKT dėl minėto atleidimo nuo žyminio mokesčio, yra tokie patys, kaip ir dėl atleidimo nuo žyminio mokesčio už paskolas PKT naudai. Šiuo pagrindu Komisija daro išvadą, kad dėl šios lengvatos nurodyti argumentai galioja ir minėtos priemonės atžvilgiu. Tad minėta priemonė yra atranki ir negali būti pagrįsta sistemos pobūdžiu ir bendruoju tikslu. |
| --- | --- |

(194)

Argumentai, kuriuos pateikė Graikijos valdžios institucijos ir PKT dėl minėto atleidimo nuo žyminio mokesčio, yra tokie patys, kaip ir dėl atleidimo nuo žyminio mokesčio už paskolas PKT naudai. Šiuo pagrindu Komisija daro išvadą, kad dėl šios lengvatos nurodyti argumentai galioja ir minėtos priemonės atžvilgiu. Tad minėta priemonė yra atranki ir negali būti pagrįsta sistemos pobūdžiu ir bendruoju tikslu.

5.3.7.   Atleidimas nuo žyminio mokesčio už bet kokios rūšies kompensacijas, kurias Pirėjo uosto direkcija moka PKT pagal koncesijos sutartį ir kurios nepatenka į PVM kodekso taikymo sritį (2 straipsnio 10 dalis)

Bazinė sistema

| (195) | Kalbant apie šią priemonę, bazinė sistema yra žyminio mokesčio režimas, taikomas civilinės ir komercinės teisės aktams Graikijoje. Taisyklės, kuriomis reglamentuojamas šis režimas, jau buvo paminėtos šio sprendimo 177 ir 179 konstatuojamosiose dalyse. Pagal žyminio mokesčio taisykles žyminis mokestis taikomas teisiniams dokumentams, kurie yra pažymimi, o ne mokesčių mokėtojams, kurie pasirašo šiuos dokumentus. Pagal Ministro cirkuliarą Nr. 44/1987 (147), kuriuo aiškinamos nuostatos dėl žyminio mokesčio pasikeitus PVM režimui, teisiniai aktai, apmokestinami PVM, nėra apmokestinami žyminiu mokesčiu. |
| --- | --- |

(195)

Kalbant apie šią priemonę, bazinė sistema yra žyminio mokesčio režimas, taikomas civilinės ir komercinės teisės aktams Graikijoje. Taisyklės, kuriomis reglamentuojamas šis režimas, jau buvo paminėtos šio sprendimo 177 ir 179 konstatuojamosiose dalyse. Pagal žyminio mokesčio taisykles žyminis mokestis taikomas teisiniams dokumentams, kurie yra pažymimi, o ne mokesčių mokėtojams, kurie pasirašo šiuos dokumentus. Pagal Ministro cirkuliarą Nr. 44/1987 (147), kuriuo aiškinamos nuostatos dėl žyminio mokesčio pasikeitus PVM režimui, teisiniai aktai, apmokestinami PVM, nėra apmokestinami žyminiu mokesčiu.

| (196) | Be to, vadovaujantis bendrai taikoma teise, kaip ją išaiškino ir pritaikė atsakingos Graikijos mokesčius administruojančios institucijos, kompensacijų mokėjimas nepatenka į PVM taikymo sritį ir todėl yra apmokestinamas žyminiu mokesčiu (148). |
| --- | --- |

(196)

Be to, vadovaujantis bendrai taikoma teise, kaip ją išaiškino ir pritaikė atsakingos Graikijos mokesčius administruojančios institucijos, kompensacijų mokėjimas nepatenka į PVM taikymo sritį ir todėl yra apmokestinamas žyminiu mokesčiu (148).

| (197) | Vadovaujantis tuo pačiu cirkuliaru, pagalbinio susitarimo (įkeitimo, hipotekos, garantijos, nuostatos dėl sankcijų ir bet kokios apsaugos priemonės), susijusio su sutartimi bei apmokestinamo PVM ir dėl to atleidžiamo nuo žyminio mokesčio, sudarymas nėra apmokestinamas proporcingu žyminiu mokesčiu. Vis dėlto, kai pagrindinė sutartis yra apmokestinama PVM arba yra apmokestinama fiksuotu (o ne proporcingu) žyminiu mokesčiu, pagalbinio susitarimo, susijusio su šia sutartimi, pasirašymas yra apmokestinamas fiksuotu žyminiu mokesčiu. |
| --- | --- |

(197)

Vadovaujantis tuo pačiu cirkuliaru, pagalbinio susitarimo (įkeitimo, hipotekos, garantijos, nuostatos dėl sankcijų ir bet kokios apsaugos priemonės), susijusio su sutartimi bei apmokestinamo PVM ir dėl to atleidžiamo nuo žyminio mokesčio, sudarymas nėra apmokestinamas proporcingu žyminiu mokesčiu. Vis dėlto, kai pagrindinė sutartis yra apmokestinama PVM arba yra apmokestinama fiksuotu (o ne proporcingu) žyminiu mokesčiu, pagalbinio susitarimo, susijusio su šia sutartimi, pasirašymas yra apmokestinamas fiksuotu žyminiu mokesčiu.

| (198) | Galiausiai kitų rūšių kompensacijų, pavyzdžiui, žalos atlyginimo ar tarptautinių sutartinių įsipareigojimų nevykdymo, mokėjimas yra apmokestinamas žyminiu mokesčiu. |
| --- | --- |

(198)

Galiausiai kitų rūšių kompensacijų, pavyzdžiui, žalos atlyginimo ar tarptautinių sutartinių įsipareigojimų nevykdymo, mokėjimas yra apmokestinamas žyminiu mokesčiu.

| (199) | Graikijos valdžios institucijos nurodė, kad, vadovaujantis Graikijos kodekso dėl žyminio mokesčio nuostatomis, kompensacija, mokama Graikijoje kaip žalos atlyginimas, apmokestinama žyminiu mokesčiu pagal 3,6 % dydžio koeficientą. Kompensacijos mokėjimas pritaikius sutartyje numatytą delspinigių skaičiavimą, apmokestinamas 2,4 % dydžio žyminiu mokesčiu. |
| --- | --- |

(199)

Graikijos valdžios institucijos nurodė, kad, vadovaujantis Graikijos kodekso dėl žyminio mokesčio nuostatomis, kompensacija, mokama Graikijoje kaip žalos atlyginimas, apmokestinama žyminiu mokesčiu pagal 3,6 % dydžio koeficientą. Kompensacijos mokėjimas pritaikius sutartyje numatytą delspinigių skaičiavimą, apmokestinamas 2,4 % dydžio žyminiu mokesčiu.

Nukrypimas nuo bazinės sistemos

| (200) | Ratifikavimo įstatymo 2 straipsnio 10 dalyje numatoma, kad bet kokios rūšies kompensacijai, kurią Pirėjo uosto direkcija sumokės PKT pagal koncesijos sutartį ir kuri nepateks į PVM kodekso taikymo sritį, žyminis mokestis netaikomas. |
| --- | --- |

(200)

Ratifikavimo įstatymo 2 straipsnio 10 dalyje numatoma, kad bet kokios rūšies kompensacijai, kurią Pirėjo uosto direkcija sumokės PKT pagal koncesijos sutartį ir kuri nepateks į PVM kodekso taikymo sritį, žyminis mokestis netaikomas.

| (201) | Atsižvelgiant į tai, kad, vadovaujantis bendrai taikoma tvarka, žyminiai mokesčiai yra taikomi teisiniams dokumentams, o ne aktą pasirašančioms šalims, ir į tai, kad Pirėjo uosto direkcija buvo atleista nuo žyminio mokesčio įstatymų numatyta tvarka priimant Ratifikavimo įstatymą (149), jei Pirėjo uosto direkcija mokėtų bet kokią kompensaciją, susijusią su koncesijos sutartimi, nepatenkančią į PVM kodekso taikymo sritį ir apmokestinamą žyminiu mokesčiu, PKT būtų įpareigotas sumokėti mokestį pagal bendrai taikytinas taisykles. Konkrečiai dėl šios nuostatos PKT būtų atleistas nuo fiksuoto žyminio mokesčio tuo atveju, jei būtų pradėta taikyti koncesijos sutarties nuostata dėl kompensacijos, bei tuo atveju, jei Pirėjo uosto direkcija mokėtų kompensaciją už žalą, susijusią su koncesijos sutartimi, arba už atitinkamų koncesinių įsipareigojimų pažeidimą. Be to, Graikijos valdžios institucijos ir pagalbos gavėjas nurodo, kad, atsižvelgiant į tai, jog Pirėjo uosto direkcija tada buvo atleista nuo žyminio mokesčio mokėjimo už aktus, susijusius su darbų vykdymu trečiosioms šalims, dėl šios nuostatos PKT būtų atleistas ir nuo žyminio mokesčio mokėjimo, susijusio su jo sutartimis su Pirėjo uosto direkcija, kurios yra apmokestinamos žyminiu mokesčiu. Tad nagrinėjama lengvata PKT atleidžiamas nuo įpareigojimo tokiais atvejais mokėti žyminį mokestį, o tai aiškiai reiškia atrankųjį pranašumą PKT. |
| --- | --- |

(201)

Atsižvelgiant į tai, kad, vadovaujantis bendrai taikoma tvarka, žyminiai mokesčiai yra taikomi teisiniams dokumentams, o ne aktą pasirašančioms šalims, ir į tai, kad Pirėjo uosto direkcija buvo atleista nuo žyminio mokesčio įstatymų numatyta tvarka priimant Ratifikavimo įstatymą (149), jei Pirėjo uosto direkcija mokėtų bet kokią kompensaciją, susijusią su koncesijos sutartimi, nepatenkančią į PVM kodekso taikymo sritį ir apmokestinamą žyminiu mokesčiu, PKT būtų įpareigotas sumokėti mokestį pagal bendrai taikytinas taisykles. Konkrečiai dėl šios nuostatos PKT būtų atleistas nuo fiksuoto žyminio mokesčio tuo atveju, jei būtų pradėta taikyti koncesijos sutarties nuostata dėl kompensacijos, bei tuo atveju, jei Pirėjo uosto direkcija mokėtų kompensaciją už žalą, susijusią su koncesijos sutartimi, arba už atitinkamų koncesinių įsipareigojimų pažeidimą. Be to, Graikijos valdžios institucijos ir pagalbos gavėjas nurodo, kad, atsižvelgiant į tai, jog Pirėjo uosto direkcija tada buvo atleista nuo žyminio mokesčio mokėjimo už aktus, susijusius su darbų vykdymu trečiosioms šalims, dėl šios nuostatos PKT būtų atleistas ir nuo žyminio mokesčio mokėjimo, susijusio su jo sutartimis su Pirėjo uosto direkcija, kurios yra apmokestinamos žyminiu mokesčiu. Tad nagrinėjama lengvata PKT atleidžiamas nuo įpareigojimo tokiais atvejais mokėti žyminį mokestį, o tai aiškiai reiškia atrankųjį pranašumą PKT.

| (202) | Graikijos valdžios institucijos ir PKT teigia, kad, kai kompensacijos mokėjimas yra priežastiniu ryšiu susijęs su sutartimi, patenkančia į PVM kodekso taikymo sritį remiantis šioje sutartyje pateikta nuostata dėl kompensacijos (nuostata dėl sankcijų), žyminis mokestis už tokį mokėjimą nėra taikomas. Tai galioja, kadangi nuostata dėl kompensacijos yra laikoma pagalbiniu susitarimu, kuriam žyminis mokestis netaikomas, kai pagrindinė sutartis patenka į PVM kodekso taikymo sritį. Kadangi koncesijos sutartis patenka į PVM kodekso taikymo sritį, bet koks koncesijos sutartyje numatomas mokėjimas, grindžiamas nuostata dėl kompensacijos, žyminiu mokesčiu neapmokestinamas pagal bendrai taikomas taisykles. |
| --- | --- |

(202)

Graikijos valdžios institucijos ir PKT teigia, kad, kai kompensacijos mokėjimas yra priežastiniu ryšiu susijęs su sutartimi, patenkančia į PVM kodekso taikymo sritį remiantis šioje sutartyje pateikta nuostata dėl kompensacijos (nuostata dėl sankcijų), žyminis mokestis už tokį mokėjimą nėra taikomas. Tai galioja, kadangi nuostata dėl kompensacijos yra laikoma pagalbiniu susitarimu, kuriam žyminis mokestis netaikomas, kai pagrindinė sutartis patenka į PVM kodekso taikymo sritį. Kadangi koncesijos sutartis patenka į PVM kodekso taikymo sritį, bet koks koncesijos sutartyje numatomas mokėjimas, grindžiamas nuostata dėl kompensacijos, žyminiu mokesčiu neapmokestinamas pagal bendrai taikomas taisykles.

| (203) | Komisija pažymi, kad, vadovaujantis bendrai taikomomis taisyklėmis, proporcinis žyminis mokestis pradėjus taikyti PVM apmokestinamos sutarties nuostatą dėl kompensacijos iš tiesų netaikomas. Tačiau, vadovaujantis tuo pačiu cirkuliaru, kurį nurodo Graikijos valdžios institucijos, šiais atvejais taikomas fiksuotas žyminis mokestis. Tad, jeigu Pirėjo uosto direkcija turėtų sumokėti kompensaciją dėl pradėtos taikyti koncesijos sutarties nuostatos dėl kompensacijos, nagrinėjamos nuostatos pagrindu PKT nemokėtų taikytino fiksuoto žyminio mokesčio. Taigi, nuostata reikštų atrankųjį pranašumą PKT. |
| --- | --- |

(203)

Komisija pažymi, kad, vadovaujantis bendrai taikomomis taisyklėmis, proporcinis žyminis mokestis pradėjus taikyti PVM apmokestinamos sutarties nuostatą dėl kompensacijos iš tiesų netaikomas. Tačiau, vadovaujantis tuo pačiu cirkuliaru, kurį nurodo Graikijos valdžios institucijos, šiais atvejais taikomas fiksuotas žyminis mokestis. Tad, jeigu Pirėjo uosto direkcija turėtų sumokėti kompensaciją dėl pradėtos taikyti koncesijos sutarties nuostatos dėl kompensacijos, nagrinėjamos nuostatos pagrindu PKT nemokėtų taikytino fiksuoto žyminio mokesčio. Taigi, nuostata reikštų atrankųjį pranašumą PKT.

| (204) | Graikijos valdžios institucijos ir PKT taip pat nurodo, kad kitokių kompensacijų mokėjimas, t. y. už žalą arba už tarptautinių koncesinių įsipareigojimų nevykdymą, yra apmokestinamas žyminiu mokesčiu. Šia prasme 2 straipsnio 10 dalyje numatoma su šios rūšies kompensacija susijusi lengvata. Vis dėlto, Graikijos valdžios institucijų ir PKT nuomone, ši lengvata yra bendros sistemos, kuria siekiama objektyviai atsižvelgti į skirtingus viešosios infrastruktūros koncesijų požymius ir ypatybes, dalis. Taigi, šiuo požiūriu tikrasis išskirtinumas ir atrankumas nebuvo suteiktas. |
| --- | --- |

(204)

Graikijos valdžios institucijos ir PKT taip pat nurodo, kad kitokių kompensacijų mokėjimas, t. y. už žalą arba už tarptautinių koncesinių įsipareigojimų nevykdymą, yra apmokestinamas žyminiu mokesčiu. Šia prasme 2 straipsnio 10 dalyje numatoma su šios rūšies kompensacija susijusi lengvata. Vis dėlto, Graikijos valdžios institucijų ir PKT nuomone, ši lengvata yra bendros sistemos, kuria siekiama objektyviai atsižvelgti į skirtingus viešosios infrastruktūros koncesijų požymius ir ypatybes, dalis. Taigi, šiuo požiūriu tikrasis išskirtinumas ir atrankumas nebuvo suteiktas.

| (205) | Komisija pažymi, kad Graikijos valdžios institucijos ir PKT patvirtina jos teiginį, kad tais atvejais, kai Pirėjo uosto direkcija mokėtų kompensaciją PKT už žalą, susijusią su koncesijos sutartimi ir (arba) už bet kokį jos koncesinių įsipareigojimų nevykdymą, nagrinėjamos nuostatos pagrindu PKT nemokėtų žyminio mokesčio, kurį įprastomis aplinkybėmis sumokėti privalėtų. Taigi, šia nuostata PKT suteikiamas pranašumas, lygus žyminiam mokesčiui, kurį jis privalėtų sumokėti panašiomis aplinkybėmis ir nuo kurio yra atleistas. Kalbant apie argumentus dėl bendrosios sistemos, susijusios konkrečiai su viešaisiais infrastruktūros projektais, Komisija nurodo savo atliktą analizę, paminėtą 92–97 ir 107 konstatuojamosiose dalyse. Komisija visų pirma mano, kad priemonė, taikoma įmonėms, atsakingoms už viešųjų infrastruktūros projektų vykdymą, yra taikoma tik vienai įmonių kategorijai, todėl yra atranki. |
| --- | --- |

(205)

Komisija pažymi, kad Graikijos valdžios institucijos ir PKT patvirtina jos teiginį, kad tais atvejais, kai Pirėjo uosto direkcija mokėtų kompensaciją PKT už žalą, susijusią su koncesijos sutartimi ir (arba) už bet kokį jos koncesinių įsipareigojimų nevykdymą, nagrinėjamos nuostatos pagrindu PKT nemokėtų žyminio mokesčio, kurį įprastomis aplinkybėmis sumokėti privalėtų. Taigi, šia nuostata PKT suteikiamas pranašumas, lygus žyminiam mokesčiui, kurį jis privalėtų sumokėti panašiomis aplinkybėmis ir nuo kurio yra atleistas. Kalbant apie argumentus dėl bendrosios sistemos, susijusios konkrečiai su viešaisiais infrastruktūros projektais, Komisija nurodo savo atliktą analizę, paminėtą 92–97 ir 107 konstatuojamosiose dalyse. Komisija visų pirma mano, kad priemonė, taikoma įmonėms, atsakingoms už viešųjų infrastruktūros projektų vykdymą, yra taikoma tik vienai įmonių kategorijai, todėl yra atranki.

Pagrįstumas mokesčių sistemos logika

| (206) | Graikijos valdžios institucijos ir PKT tvirtina, kad minėta lengvata yra suderinama su bendrąja laipsniško žyminio mokesčio panaikinimo sistema ir lygybės principu, kadangi, šią sistemą taikant, suformuojamas mechanizmas, kuriuo užtikrinamas proporcingas viešųjų infrastruktūros projektų ypatingų požymių traktavimas mokesčių atžvilgiu. Komisija negali sutikti, kad šiais „tikslais“ galima pagrįsti nagrinėjamą priemonę, ir nurodo 189 ir 190 konstatuojamosiose dalyse minėtą savo analizę dėl PKT paskolų atleidimo nuo žyminio mokesčio. |
| --- | --- |

(206)

Graikijos valdžios institucijos ir PKT tvirtina, kad minėta lengvata yra suderinama su bendrąja laipsniško žyminio mokesčio panaikinimo sistema ir lygybės principu, kadangi, šią sistemą taikant, suformuojamas mechanizmas, kuriuo užtikrinamas proporcingas viešųjų infrastruktūros projektų ypatingų požymių traktavimas mokesčių atžvilgiu. Komisija negali sutikti, kad šiais „tikslais“ galima pagrįsti nagrinėjamą priemonę, ir nurodo 189 ir 190 konstatuojamosiose dalyse minėtą savo analizę dėl PKT paskolų atleidimo nuo žyminio mokesčio.

| (207) | Be to, Graikijos valdžios institucijos ir PKT teigia, kad minėta lengvata yra suderinama su lygybės principu. Konkrečiai, jei nebūtų šios lengvatos ir atsižvelgiant į tai, kad, priėmus Ratifikavimo įstatymą, Pirėjo uosto direkcija buvo atleista nuo žyminio mokesčio mokėjimo už teisės aktus, susijusius su projektų įgyvendinimu trečiosioms šalims, PKT privalėtų sumokėti žyminį mokestį, kada tik iškiltų toks poreikis pagal jo sutartis su Pirėjo uosto direkcija. |
| --- | --- |

(207)

Be to, Graikijos valdžios institucijos ir PKT teigia, kad minėta lengvata yra suderinama su lygybės principu. Konkrečiai, jei nebūtų šios lengvatos ir atsižvelgiant į tai, kad, priėmus Ratifikavimo įstatymą, Pirėjo uosto direkcija buvo atleista nuo žyminio mokesčio mokėjimo už teisės aktus, susijusius su projektų įgyvendinimu trečiosioms šalims, PKT privalėtų sumokėti žyminį mokestį, kada tik iškiltų toks poreikis pagal jo sutartis su Pirėjo uosto direkcija.

| (208) | Tačiau, kaip buvo paminėta sprendime pradėti procedūrą (150), tai, kad Pirėjo uosto direkcija gali būti atleista nuo žyminio mokesčio, nereiškia, kad tokią lengvatą PKT būtų galima laikyti pagrįsta mokesčių sistemos principu. |
| --- | --- |

(208)

Tačiau, kaip buvo paminėta sprendime pradėti procedūrą (150), tai, kad Pirėjo uosto direkcija gali būti atleista nuo žyminio mokesčio, nereiškia, kad tokią lengvatą PKT būtų galima laikyti pagrįsta mokesčių sistemos principu.

| (209) | Komisija pažymi, kad Įstatymu Nr. 4152/2013 ši nuostata buvo panaikinta. Taigi, atrankusis pranašumas PKT naudai būtų siejamas tik su praeitimi. |
| --- | --- |

(209)

Komisija pažymi, kad Įstatymu Nr. 4152/2013 ši nuostata buvo panaikinta. Taigi, atrankusis pranašumas PKT naudai būtų siejamas tik su praeitimi.

5.3.8.   Galimybė PKT prašymu suteikti Įstatymo galios dekretu Nr. 2687/1953 numatytą apsaugą koncesijos sutarties investicijai (3 straipsnis)

Įstatymo galios dekreto ir priemonių, kurias jis gali apimti, aprašymas

a.   Procedūra

| (210) | Įstatymo galios dekretu Nr. 2687/1953 suteikia galimybę Graikijos administracijai suteikta galimybė suteikti specialų palankų statusą bet kuriai užsienio kapitalą importuojančiai įmonei, kad ši galėtų vykdyti „produktyvias investicijas“. Įmonė, norėdama pasinaudoti šiuo statusu, turi pateikti atitinkamą prašymą Nacionalinės ekonomikos ministerijai. Įmonei pateikus prašymą, speciali komisija pateikia išvadą, prieš tai įvertinusi šiuos kriterijus:






  — | ar investicija yra „produktyvi“, t. y. ar ja siekiama plėtoti gamybą šalyje ar prisidėti prie šalies ekonomikos vystymosi, |
| --- | --- | --- |

(210)

Įstatymo galios dekretu Nr. 2687/1953 suteikia galimybę Graikijos administracijai suteikta galimybė suteikti specialų palankų statusą bet kuriai užsienio kapitalą importuojančiai įmonei, kad ši galėtų vykdyti „produktyvias investicijas“. Įmonė, norėdama pasinaudoti šiuo statusu, turi pateikti atitinkamą prašymą Nacionalinės ekonomikos ministerijai. Įmonei pateikus prašymą, speciali komisija pateikia išvadą, prieš tai įvertinusi šiuos kriterijus:

—

ar investicija yra „produktyvi“, t. y. ar ja siekiama plėtoti gamybą šalyje ar prisidėti prie šalies ekonomikos vystymosi,

| — | ar ji susijusi su užsienio kapitalu, įskaitant bet kokio pobūdžio kapitalą, t. y. valiutą, mechaninę įrangą ir medžiagas, išradimus, techninius sprendimus bei prekių ženklus, |
| --- | --- |

—

ar ji susijusi su užsienio kapitalu, įskaitant bet kokio pobūdžio kapitalą, t. y. valiutą, mechaninę įrangą ir medžiagas, išradimus, techninius sprendimus bei prekių ženklus,

| — | užsienio kapitalo importo „naudingumą“; dėl šio konkretaus punkto dekretu nenumatoma jokių apibrėžčių ar kriterijų, kuriuos reikia atitikti, o taip šalies administracijai suteikiama galimybė spręsti savo nuožiūra. |
| --- | --- |

—

užsienio kapitalo importo „naudingumą“; dėl šio konkretaus punkto dekretu nenumatoma jokių apibrėžčių ar kriterijų, kuriuos reikia atitikti, o taip šalies administracijai suteikiama galimybė spręsti savo nuožiūra.

| (211) | Gavusi minėtą išvadą, atsakinga ministerija, atsižvelgdama į investicijos svarbą, siūlo neatšaukiamą prezidento dekretą arba išleidžia ministro nutarimą, kuriuo leidžiama importuoti užsienio kapitalą specialiomis sąlygomis, kurias ministerija patvirtina teisiškai ir suteikia neatšaukiamą palankų statusą (151). |
| --- | --- |

(211)

Gavusi minėtą išvadą, atsakinga ministerija, atsižvelgdama į investicijos svarbą, siūlo neatšaukiamą prezidento dekretą arba išleidžia ministro nutarimą, kuriuo leidžiama importuoti užsienio kapitalą specialiomis sąlygomis, kurias ministerija patvirtina teisiškai ir suteikia neatšaukiamą palankų statusą (151).

b.   Privilegijos, kurios gali būti suteiktos

| (212) | Prezidento dekretu (ministro nutarimu), kuris gali būti išleistas konkrečiai įmonei, suteikiamos šios mokestinės „lengvatos“ (152):






  — | taikomas fiksuotas įmonės pelno mokesčių koeficientas ne ilgesniam kaip 10 metų laikotarpiui arba žemesnis mokesčių koeficientas (153), |
| --- | --- | --- |

(212)

Prezidento dekretu (ministro nutarimu), kuris gali būti išleistas konkrečiai įmonei, suteikiamos šios mokestinės „lengvatos“ (152):

—

taikomas fiksuotas įmonės pelno mokesčių koeficientas ne ilgesniam kaip 10 metų laikotarpiui arba žemesnis mokesčių koeficientas (153),

| — | sumažinami muito mokesčiai arba atleidžiama nuo muito mokesčių ar įrenginių ir kt. importo mokesčių ne ilgesniam kaip 10 metų laikotarpiui, |
| --- | --- |

—

sumažinami muito mokesčiai arba atleidžiama nuo muito mokesčių ar įrenginių ir kt. importo mokesčių ne ilgesniam kaip 10 metų laikotarpiui,

| — | taikomas žemiausias mokesčių koeficientas arba atleidžiama nuo bet kokio mokesčio, kurį taiko vietos savivaldos institucijos ar uosto administracija, ne ilgesniam kaip 10 metų laikotarpiui, |
| --- | --- |

—

taikomas žemiausias mokesčių koeficientas arba atleidžiama nuo bet kokio mokesčio, kurį taiko vietos savivaldos institucijos ar uosto administracija, ne ilgesniam kaip 10 metų laikotarpiui,

| — | sumažinami galimi mokesčiai ir bet kokio pobūdžio teisės, susijusios su hipotekų registracija ar turto įkeitimu, kaip garantijos importuojamam kapitalui arba bet kokios susijusios sutarties sudarymui, arba nuo jų atleidžiama, |
| --- | --- |

—

sumažinami galimi mokesčiai ir bet kokio pobūdžio teisės, susijusios su hipotekų registracija ar turto įkeitimu, kaip garantijos importuojamam kapitalui arba bet kokios susijusios sutarties sudarymui, arba nuo jų atleidžiama,

| — | draudžiami eksporto ribojimai arba eksporto mokesčiai, |
| --- | --- |

—

draudžiami eksporto ribojimai arba eksporto mokesčiai,

| — | draudžiamas apmokestinimas atgaline data, |
| --- | --- |

—

draudžiamas apmokestinimas atgaline data,

| — | suteikiama neliečiamybė nuo priverstinio saugomų įmonių turto eksproprijavimo valstybės naudai, |
| --- | --- |

—

suteikiama neliečiamybė nuo priverstinio saugomų įmonių turto eksproprijavimo valstybės naudai,

| — | draudžiama saugomų įmonių turto rekvizicija, |
| --- | --- |

—

draudžiama saugomų įmonių turto rekvizicija,

| — | leidžiama priimti užsieniečius kaip techninį ir administracinį personalą ir eksportuoti jų darbo užmokestį valiuta, |
| --- | --- |

—

leidžiama priimti užsieniečius kaip techninį ir administracinį personalą ir eksportuoti jų darbo užmokestį valiuta,

| — | leidžiama paskolų arba akcinio kapitalo repatriacija (iki 10 % importuoto kapitalo per metus), taip pat kumuliatyvinis pelno eksportas (iki 12 %, be mokesčių, importuoto ir repatrijuoto kapitalo per metus), palūkanų eksportas (iki 10 % per metus) (154). |
| --- | --- |

—

leidžiama paskolų arba akcinio kapitalo repatriacija (iki 10 % importuoto kapitalo per metus), taip pat kumuliatyvinis pelno eksportas (iki 12 %, be mokesčių, importuoto ir repatrijuoto kapitalo per metus), palūkanų eksportas (iki 10 % per metus) (154).

| (213) | Vadovaujantis įstatymo galios dekretu, įmonių ilgalaikis turtas, sukurtas arba žymiai padidintas (155) naudojant užsienio kapitalą, yra atleidžiamas nuo bet kokio priverstinio eksproprijavimo valstybės naudai bei nuo bet kokios jų turto rekvizicijos (156). Galiausiai yra speciali nuostata, kuria įstatymiškai įtvirtinamas neapmokestinimo atgaline data principas visoms įmonėms, kurioms taikomas įstatymo galios dekretas (157). |
| --- | --- |

(213)

Vadovaujantis įstatymo galios dekretu, įmonių ilgalaikis turtas, sukurtas arba žymiai padidintas (155) naudojant užsienio kapitalą, yra atleidžiamas nuo bet kokio priverstinio eksproprijavimo valstybės naudai bei nuo bet kokios jų turto rekvizicijos (156). Galiausiai yra speciali nuostata, kuria įstatymiškai įtvirtinamas neapmokestinimo atgaline data principas visoms įmonėms, kurioms taikomas įstatymo galios dekretas (157).

Bazinė sistema

| (214) | Kadangi Įstatymo galios dekreto Nr. 2687/1953 pagrindu teikiama apsauga gali skirtis, neatsižvelgiant į priemones, kurios numatomos kiekvieną kartą atskirai kiekvienai konkrečiai įmonei, turinčiai tokią „apsaugą“, ir lengvatos, kurios gali būti suteiktos PKT šio dekreto pagrindu, buvo apytiksliai apibrėžtos minėtame dekrete, bendroji bazinė sistema gali apimti kaskart vis skirtingas mokestines priemones, iš kurių pagalbos gavėjas turės naudos po to, kai administracija patvirtins konkretų statusą, kurio paprašys PKT. |
| --- | --- |

(214)

Kadangi Įstatymo galios dekreto Nr. 2687/1953 pagrindu teikiama apsauga gali skirtis, neatsižvelgiant į priemones, kurios numatomos kiekvieną kartą atskirai kiekvienai konkrečiai įmonei, turinčiai tokią „apsaugą“, ir lengvatos, kurios gali būti suteiktos PKT šio dekreto pagrindu, buvo apytiksliai apibrėžtos minėtame dekrete, bendroji bazinė sistema gali apimti kaskart vis skirtingas mokestines priemones, iš kurių pagalbos gavėjas turės naudos po to, kai administracija patvirtins konkretų statusą, kurio paprašys PKT.

| (215) | Graikijos valdžios institucijos ir PKT tvirtina, kad, kadangi šis dekretas buvo patvirtintas kaip aukštesnės galios įstatymas Konstitucijos pagrindu, jis negali būti laikomas „specialiąja“ priemone, kurią galima palyginti su „bendrąja“ įstatymų baze. Kai šis dekretas buvo priimtas ir jam buvo suteikta aukštesnė įstatymų galia, didžioji dalis nacionalinės įstatymų bazės, kurią Komisija naudoja kaip „bazinę sistemą“, net neegzistavo. Taigi, „bazinė sistema“, į kurią šiuo atveju reikia atsižvelgti, yra Graikijos Konstitucija ir Įstatymo galios dekretas Nr. 2687/1953 pats savaime kaip bendroji priemonė. Be to, Komisija jau buvo informuota apie jo egzistavimą Graikijai įstojus į Europos Sąjungą. |
| --- | --- |

(215)

Graikijos valdžios institucijos ir PKT tvirtina, kad, kadangi šis dekretas buvo patvirtintas kaip aukštesnės galios įstatymas Konstitucijos pagrindu, jis negali būti laikomas „specialiąja“ priemone, kurią galima palyginti su „bendrąja“ įstatymų baze. Kai šis dekretas buvo priimtas ir jam buvo suteikta aukštesnė įstatymų galia, didžioji dalis nacionalinės įstatymų bazės, kurią Komisija naudoja kaip „bazinę sistemą“, net neegzistavo. Taigi, „bazinė sistema“, į kurią šiuo atveju reikia atsižvelgti, yra Graikijos Konstitucija ir Įstatymo galios dekretas Nr. 2687/1953 pats savaime kaip bendroji priemonė. Be to, Komisija jau buvo informuota apie jo egzistavimą Graikijai įstojus į Europos Sąjungą.

| (216) | Graikijos valdžios institucijos ir PKT tvirtina, kad specialusis užsienio investicijų apsaugos statusas yra bendroji priemonė, taikoma visoms įmonėms, atitinkančioms jo taikymui keliamus objektyvius kriterijus. Jie taip pat tvirtina, kad dekreto esmę sudarė tai, kad reikėjo a) pripažinti, kad vykdant užsienio investicijas Graikijoje to meto aplinkybėmis buvo susiduriama su tam tikrais pavojais ir iššūkiais, todėl buvo reikalingas ypatingas statusas, siekiant pritraukti šių investicijų, ir b) užtikrinti šiuo požiūriu tinkamą statusą. |
| --- | --- |

(216)

Graikijos valdžios institucijos ir PKT tvirtina, kad specialusis užsienio investicijų apsaugos statusas yra bendroji priemonė, taikoma visoms įmonėms, atitinkančioms jo taikymui keliamus objektyvius kriterijus. Jie taip pat tvirtina, kad dekreto esmę sudarė tai, kad reikėjo a) pripažinti, kad vykdant užsienio investicijas Graikijoje to meto aplinkybėmis buvo susiduriama su tam tikrais pavojais ir iššūkiais, todėl buvo reikalingas ypatingas statusas, siekiant pritraukti šių investicijų, ir b) užtikrinti šiuo požiūriu tinkamą statusą.

| (217) | Be to, Graikijos valdžios institucijos ir PKT taip pat tvirtina, kad Europos Komisijos nario Antonio Tajanio atsakymas (158) dėl šio dekreto atmetė tik naujas priemones muito mokesčių srityje, o ne valstybės pagalbos priemones. Jų nuomone, yra aišku, kad, taikant minėtą dekretą, iki šiol neatsirado naujų neteisėtos valstybės pagalbos atvejų, nes jis, be pakeitimų, jau galiojo Graikijai stojant į ES ir vis dar galioja, o Komisija iki šiol nėra išreiškusi jokių abejonių dėl šio dekreto teisėtumo pagal ES teisę. |
| --- | --- |

(217)

Be to, Graikijos valdžios institucijos ir PKT taip pat tvirtina, kad Europos Komisijos nario Antonio Tajanio atsakymas (158) dėl šio dekreto atmetė tik naujas priemones muito mokesčių srityje, o ne valstybės pagalbos priemones. Jų nuomone, yra aišku, kad, taikant minėtą dekretą, iki šiol neatsirado naujų neteisėtos valstybės pagalbos atvejų, nes jis, be pakeitimų, jau galiojo Graikijai stojant į ES ir vis dar galioja, o Komisija iki šiol nėra išreiškusi jokių abejonių dėl šio dekreto teisėtumo pagal ES teisę.

| (218) | Komisija pažymi, kad nagrinėjamas įstatymo galios dekretas negali būti laikomas sudarančiu galiojančią bazinę sistemą. Nors ir tiesa, kad šis dekretas atsirado anksčiau, nei Graikija įstojo į ES, tai dar nereiškia, kad minėtas dekretas turi didesnę teisinę galią už Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, o tuo pačiu ir už sutarties nuostatas dėl valstybės pagalbos. Kai Graikija įstojo į ES, ji turėjo laikytis acquis communautaire, ypač gerbti Sutarties taisykles dėl valstybės pagalbos. Taigi, jei Graikija taikytų minėtą dekretą, teikdama išskirtinius pranašumus konkrečioms įmonėms, ji pirmiausia turėtų apie tai pranešti Komisijai, kad ši įvertintų tokį sprendimą vadovaudamasi valstybės pagalbos taisyklėmis ir jį patvirtintų vadovaudamasi sutarties taisyklėmis (159). |
| --- | --- |

(218)

Komisija pažymi, kad nagrinėjamas įstatymo galios dekretas negali būti laikomas sudarančiu galiojančią bazinę sistemą. Nors ir tiesa, kad šis dekretas atsirado anksčiau, nei Graikija įstojo į ES, tai dar nereiškia, kad minėtas dekretas turi didesnę teisinę galią už Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, o tuo pačiu ir už sutarties nuostatas dėl valstybės pagalbos. Kai Graikija įstojo į ES, ji turėjo laikytis acquis communautaire, ypač gerbti Sutarties taisykles dėl valstybės pagalbos. Taigi, jei Graikija taikytų minėtą dekretą, teikdama išskirtinius pranašumus konkrečioms įmonėms, ji pirmiausia turėtų apie tai pranešti Komisijai, kad ši įvertintų tokį sprendimą vadovaudamasi valstybės pagalbos taisyklėmis ir jį patvirtintų vadovaudamasi sutarties taisyklėmis (159).

| (219) | Be to, šia nuostata administracijai suteikiama daug laisvės spręsti savo nuožiūra (160) nustatant sąlygas bei pranašumus, suteikiamus konkrečioms įmonėms, kurios naudosis minėta nuostata. Ypatingas užsienio investicijų traktavimas Graikijoje, siekiant jas skatinti, jau turi atrankumo požymių. Kartu juo siekiama įgyvendinti su valstybės politika, o ne apmokestinimu susijusius tikslus. Galiojanti bazinė sistema, skirta atrankumui įvertinti, gali būti grindžiama tik apmokestinimo principais. Valstybės politikos tikslai yra išoriniai mokesčių sistemos atžvilgiu, kaip jau buvo pabrėžta šio sprendimo 92–94 konstatuojamosiose dalyse, ir dėl to jų negalima laikyti bazinės sistemos, skirtos įvertinti atrankumą, tikslais. |
| --- | --- |

(219)

Be to, šia nuostata administracijai suteikiama daug laisvės spręsti savo nuožiūra (160) nustatant sąlygas bei pranašumus, suteikiamus konkrečioms įmonėms, kurios naudosis minėta nuostata. Ypatingas užsienio investicijų traktavimas Graikijoje, siekiant jas skatinti, jau turi atrankumo požymių. Kartu juo siekiama įgyvendinti su valstybės politika, o ne apmokestinimu susijusius tikslus. Galiojanti bazinė sistema, skirta atrankumui įvertinti, gali būti grindžiama tik apmokestinimo principais. Valstybės politikos tikslai yra išoriniai mokesčių sistemos atžvilgiu, kaip jau buvo pabrėžta šio sprendimo 92–94 konstatuojamosiose dalyse, ir dėl to jų negalima laikyti bazinės sistemos, skirtos įvertinti atrankumą, tikslais.

Nukrypimas nuo bazinės sistemos

| (220) | Įstatymo Nr. 3755/2009 3 straipsniu PKT leidžiama prašyti, kad jam būtų suteiktas pirmiau nurodyto įstatymo galios dekreto apsaugos statusas. Vadovaujantis šia nuostata, Graikijos administracija PKT prašymu gali suteikti jam įvairių atrankiųjų pranašumų. Šiuos pranašumus daugiausiai sudaro mokesčiai, kuriuos turėtų sumokėti PKT pagal įprastas taisykles ir nuo kurių jis galėtų būti atleistas taikant minėtą nuostatą. Be to, atleidimas nuo kitų teisinių apribojimų (priverstinis eksproprijavimas, turto rekvizicija, leidimas priimti užsienio personalą ir pelno eksportas užsienio valiuta, leidimas repatrijuoti paskolas arba akcinį kapitalą) ateityje taip pat galėtų būti palankus PKT. Atsižvelgiant į tai, kad šie pranašumai, pasak Graikijos valdžios institucijų, PKT faktiškai dar nebuvo suteikti, negalima atmesti to, kad nagrinėjama nuostata PKT suteikiama teisė prašyti ir gauti pagal šią nuostatą apibrėžiamą privilegijuotą statusą. |
| --- | --- |

(220)

Įstatymo Nr. 3755/2009 3 straipsniu PKT leidžiama prašyti, kad jam būtų suteiktas pirmiau nurodyto įstatymo galios dekreto apsaugos statusas. Vadovaujantis šia nuostata, Graikijos administracija PKT prašymu gali suteikti jam įvairių atrankiųjų pranašumų. Šiuos pranašumus daugiausiai sudaro mokesčiai, kuriuos turėtų sumokėti PKT pagal įprastas taisykles ir nuo kurių jis galėtų būti atleistas taikant minėtą nuostatą. Be to, atleidimas nuo kitų teisinių apribojimų (priverstinis eksproprijavimas, turto rekvizicija, leidimas priimti užsienio personalą ir pelno eksportas užsienio valiuta, leidimas repatrijuoti paskolas arba akcinį kapitalą) ateityje taip pat galėtų būti palankus PKT. Atsižvelgiant į tai, kad šie pranašumai, pasak Graikijos valdžios institucijų, PKT faktiškai dar nebuvo suteikti, negalima atmesti to, kad nagrinėjama nuostata PKT suteikiama teisė prašyti ir gauti pagal šią nuostatą apibrėžiamą privilegijuotą statusą.

| (221) | Dėl PKT palankios priemonės Graikijos valdžios institucijos nepateikė papildomų argumentų, išskyrus pirminius. Tad Komisijos išvada dėl atrankiojo priemonės pobūdžio išlieka nepakitusi (161). |
| --- | --- |

(221)

Dėl PKT palankios priemonės Graikijos valdžios institucijos nepateikė papildomų argumentų, išskyrus pirminius. Tad Komisijos išvada dėl atrankiojo priemonės pobūdžio išlieka nepakitusi (161).

| (222) | Kaip jau buvo minėta pirmiau (162), faktas, kad kuri nors priemonė gali atitikti ekonominės politikos tikslus, reiškia ne tai, kad ji nėra atranki, o tai, kad ji gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, jei atitinka tam tikras sąlygas (163). |
| --- | --- |

(222)

Kaip jau buvo minėta pirmiau (162), faktas, kad kuri nors priemonė gali atitikti ekonominės politikos tikslus, reiškia ne tai, kad ji nėra atranki, o tai, kad ji gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka, jei atitinka tam tikras sąlygas (163).

| (223) | Be to, neatsižvelgiant į šio įstatymo galios dekreto pagrindu suteikiamą statusą (164), jo taikymas iš dalies gali sukelti atrankųjį pranašumą (165), nes kiekvienas Graikijos administracijos sprendimas gali nukrypti nuo bendrųjų mokesčių taisyklių PKT naudai. Vadovaujantis komunikatu dėl mokestinės pagalbos (166), pagal šią išvadą galima daryti prielaidą dėl valstybės pagalbos buvimo, kuri turi būti kruopščiai išanalizuota. Šiuo pagrindu Komisija mano, kad nagrinėjama nuostata reiškia, kad PKT suteiktas atrankusis pranašumas, kuris bus realizuotas, jei pastarasis nuspręs juo pasinaudoti. |
| --- | --- |

(223)

Be to, neatsižvelgiant į šio įstatymo galios dekreto pagrindu suteikiamą statusą (164), jo taikymas iš dalies gali sukelti atrankųjį pranašumą (165), nes kiekvienas Graikijos administracijos sprendimas gali nukrypti nuo bendrųjų mokesčių taisyklių PKT naudai. Vadovaujantis komunikatu dėl mokestinės pagalbos (166), pagal šią išvadą galima daryti prielaidą dėl valstybės pagalbos buvimo, kuri turi būti kruopščiai išanalizuota. Šiuo pagrindu Komisija mano, kad nagrinėjama nuostata reiškia, kad PKT suteiktas atrankusis pranašumas, kuris bus realizuotas, jei pastarasis nuspręs juo pasinaudoti.

Pagrįstumas mokesčių sistemos logika

| (224) | Graikijos valdžios institucijos tvirtina, kad specialaus statuso, suteikiamo minėto dekreto pagrindu, tikslas buvo pritraukti užsienio kapitalą ir palengvinti šalies atstatymą po Antrojo pasaulinio karo ir pilietinio karo XX a. 5-ajame dešimtmetyje. Atsižvelgiant į šio dekreto svarbą Graikijos ūkio plėtrai, Graikijos Konstitucijos 107 straipsniu aiškiai pripažinta jo viršenybė bendrųjų įstatymų atžvilgiu. Iš tiesų taip buvo siekiama užtikrinti užsienio kapitalo investuotojų apsaugą nuo nuolatinių užsienio investicijoms nepalankių Graikijos mokesčių sistemos pakeitimų. Tačiau pačiu šio apsauginio statuso tikslu, kuriuo siekiama skatinti Graikijos ūkio plėtrą, negalima pagrįsti atrankiojo priemonės pobūdžio; į jį galima atsižvelgti tik vertinant atitiktį. |
| --- | --- |

(224)

Graikijos valdžios institucijos tvirtina, kad specialaus statuso, suteikiamo minėto dekreto pagrindu, tikslas buvo pritraukti užsienio kapitalą ir palengvinti šalies atstatymą po Antrojo pasaulinio karo ir pilietinio karo XX a. 5-ajame dešimtmetyje. Atsižvelgiant į šio dekreto svarbą Graikijos ūkio plėtrai, Graikijos Konstitucijos 107 straipsniu aiškiai pripažinta jo viršenybė bendrųjų įstatymų atžvilgiu. Iš tiesų taip buvo siekiama užtikrinti užsienio kapitalo investuotojų apsaugą nuo nuolatinių užsienio investicijoms nepalankių Graikijos mokesčių sistemos pakeitimų. Tačiau pačiu šio apsauginio statuso tikslu, kuriuo siekiama skatinti Graikijos ūkio plėtrą, negalima pagrįsti atrankiojo priemonės pobūdžio; į jį galima atsižvelgti tik vertinant atitiktį.

| (225) | Komisija taip pat pažymi, kad, kadangi minėtas apsauginis statusas, kuris galėtų būti suteiktas PKT jo prašymu, jam būtų suteiktas laisva nuožiūra, jis negali būti pagrįstas mokesčių sistemos pobūdžiu ar bendruoju tikslu (167). |
| --- | --- |

(225)

Komisija taip pat pažymi, kad, kadangi minėtas apsauginis statusas, kuris galėtų būti suteiktas PKT jo prašymu, jam būtų suteiktas laisva nuožiūra, jis negali būti pagrįstas mokesčių sistemos pobūdžiu ar bendruoju tikslu (167).

| (226) | Todėl nagrinėjama nuostata PKT suteikiamas atrankusis pranašumas, kuris negali būti pagrįstas mokesčių sistemos pobūdžiu ar bendruoju tikslu. |
| --- | --- |

(226)

Todėl nagrinėjama nuostata PKT suteikiamas atrankusis pranašumas, kuris negali būti pagrįstas mokesčių sistemos pobūdžiu ar bendruoju tikslu.

Esama pagalba

| (227) | Graikijos valdžios institucijos ir PKT tvirtina, kad, jei Komisija mano, kad šio dekreto taikymas yra pagalba, tada tai yra esama pagalba. |
| --- | --- |

(227)

Graikijos valdžios institucijos ir PKT tvirtina, kad, jei Komisija mano, kad šio dekreto taikymas yra pagalba, tada tai yra esama pagalba.

| (228) | Komisija pažymi, kad PKT palanki nuostata buvo patvirtinta 2009 m., o ne prieš Graikijai įstojant į ES. Šia nuostata PKT suteikta teisė teikti prašymą dėl šio statuso suteikimo ir jį gauti. Kai PKT pateiks prašymą, turės būti išleistas prezidento dekretas arba ministro nutarimas, kuriuo būtų apibrėžti konkretūs PKT teiktini pranašumai. Tad ypatingo dekreto taikymo PKT prašymu padarinys bus toks, kad konkretus priemonių realizavimas bus įgyvendintas priėmus statuso suteikimo aktą. Todėl PKT palanki priemonė yra nauja pagalba. |
| --- | --- |

(228)

Komisija pažymi, kad PKT palanki nuostata buvo patvirtinta 2009 m., o ne prieš Graikijai įstojant į ES. Šia nuostata PKT suteikta teisė teikti prašymą dėl šio statuso suteikimo ir jį gauti. Kai PKT pateiks prašymą, turės būti išleistas prezidento dekretas arba ministro nutarimas, kuriuo būtų apibrėžti konkretūs PKT teiktini pranašumai. Tad ypatingo dekreto taikymo PKT prašymu padarinys bus toks, kad konkretus priemonių realizavimas bus įgyvendintas priėmus statuso suteikimo aktą. Todėl PKT palanki priemonė yra nauja pagalba.

5.3.9.   Atleidimas nuo bendrųjų priverstinio eksproprijavimo taisyklių

| (229) | Gautuose skunduose, be kita ko, minimas ir PKT atleidimas nuo bendrųjų priverstinio eksproprijavimo taisyklių. Įstatyme, kuriuo patvirtinta koncesijos sutartis, joks panašus atleidimas neminimas. Graikijos valdžios institucijos ir PKT nurodo, kad joks panašus atleidimas nebuvo skirtas, o Komisija neturi pagrindo manyti, kad yra kitaip. Taigi, Komisija mano, kad PKT toks pranašumas nebuvo suteiktas. |
| --- | --- |

(229)

Gautuose skunduose, be kita ko, minimas ir PKT atleidimas nuo bendrųjų priverstinio eksproprijavimo taisyklių. Įstatyme, kuriuo patvirtinta koncesijos sutartis, joks panašus atleidimas neminimas. Graikijos valdžios institucijos ir PKT nurodo, kad joks panašus atleidimas nebuvo skirtas, o Komisija neturi pagrindo manyti, kad yra kitaip. Taigi, Komisija mano, kad PKT toks pranašumas nebuvo suteiktas.

5.4.   Pirmiau nurodytų valstybės pagalbos priemonių palyginimas su panašiomis nuostatomis kitose didelio masto infrastruktūros projektų sutartyse

| (230) | Pagrindiniai argumentai, pateikti siekiant pagrįsti visas pirmiau nurodytas valstybės pagalbos priemones, yra susiję su būtinybe remti didelio masto viešojo sektoriaus infrastruktūros projektus, užtikrinant aiškų, lankstų ir stabilų mokesčių režimą įmonėms, įsipareigojančioms įgyvendinti šiuos projektus Graikijoje. Siekdami pagrįsti savo argumentus, Graikijos valdžios institucijos ir PKT nurodo daug Komisijos sprendimų, kuriuose buvo nustatyta, kad, finansuojant didelio masto infrastruktūros projektų koncesijos sutartis, kuriose buvo numatytos panašios mokestinės lengvatos, valstybės pagalba nebuvo suteikta. |
| --- | --- |

(230)

Pagrindiniai argumentai, pateikti siekiant pagrįsti visas pirmiau nurodytas valstybės pagalbos priemones, yra susiję su būtinybe remti didelio masto viešojo sektoriaus infrastruktūros projektus, užtikrinant aiškų, lankstų ir stabilų mokesčių režimą įmonėms, įsipareigojančioms įgyvendinti šiuos projektus Graikijoje. Siekdami pagrįsti savo argumentus, Graikijos valdžios institucijos ir PKT nurodo daug Komisijos sprendimų, kuriuose buvo nustatyta, kad, finansuojant didelio masto infrastruktūros projektų koncesijos sutartis, kuriose buvo numatytos panašios mokestinės lengvatos, valstybės pagalba nebuvo suteikta.

| (231) | Komisija išnagrinėjo pateiktus argumentus ir padarė toliau pateiktas išvadas. |
| --- | --- |

(231)

Komisija išnagrinėjo pateiktus argumentus ir padarė toliau pateiktas išvadas.

| (232) | Pirmiausia, vadovaujantis nusistovėjusia teismų praktika (168), tokio pobūdžio argumentai neturi jokios reikšmės vertinant Komisijos sprendimo teisėtumą. Kiekviena byla turi būti vertinama vadovaujantis SESV 107 straipsnio 1 dalimi, atsižvelgiant į jos požymius. Bet kuriuo atveju, kaip nurodoma šio sprendimo 107 punkte, panašių priemonių buvimas kitose didelio masto infrastruktūros projektų sutartyse reiškia tik tai, kad šios priemonės yra taikomos vienai įmonių kategorijai, ir todėl yra atrankios. |
| --- | --- |

(232)

Pirmiausia, vadovaujantis nusistovėjusia teismų praktika (168), tokio pobūdžio argumentai neturi jokios reikšmės vertinant Komisijos sprendimo teisėtumą. Kiekviena byla turi būti vertinama vadovaujantis SESV 107 straipsnio 1 dalimi, atsižvelgiant į jos požymius. Bet kuriuo atveju, kaip nurodoma šio sprendimo 107 punkte, panašių priemonių buvimas kitose didelio masto infrastruktūros projektų sutartyse reiškia tik tai, kad šios priemonės yra taikomos vienai įmonių kategorijai, ir todėl yra atrankios.

| (233) | Bet kuriuo atveju, visi sprendimai, kuriuose minimos Graikijos valdžios institucijos ir PKT, susiję su skirtingomis aplinkybėmis. |
| --- | --- |

(233)

Bet kuriuo atveju, visi sprendimai, kuriuose minimos Graikijos valdžios institucijos ir PKT, susiję su skirtingomis aplinkybėmis.

| (234) | Be to, Komisija mano, kad išvada, susijusi su Atėnų tarptautinio oro uosto byla (169), šiuo atveju negalioja. Šiuo atveju veikla, kurią vykdant gauta naudos iš suteiktos pagalbos, nebuvo ekonominė arba dar nebuvo privatizuota, todėl valstybės pagalbos nebuvo suteikta. Priešingai, anuo atveju pati Graikijos valstybė atvėrė uosto įrenginių paslaugų teikimo rinką konkurencijai, konkurso būdu pasiūlydama tą uosto dalį, kuri yra koncesijos sutarties objektas. Taigi, argumentai apie minėto seno sprendimo „neliberalizavimą“ šiuo atveju nėra tinkami. |
| --- | --- |

(234)

Be to, Komisija mano, kad išvada, susijusi su Atėnų tarptautinio oro uosto byla (169), šiuo atveju negalioja. Šiuo atveju veikla, kurią vykdant gauta naudos iš suteiktos pagalbos, nebuvo ekonominė arba dar nebuvo privatizuota, todėl valstybės pagalbos nebuvo suteikta. Priešingai, anuo atveju pati Graikijos valstybė atvėrė uosto įrenginių paslaugų teikimo rinką konkurencijai, konkurso būdu pasiūlydama tą uosto dalį, kuri yra koncesijos sutarties objektas. Taigi, argumentai apie minėto seno sprendimo „neliberalizavimą“ šiuo atveju nėra tinkami.

| (235) | Dėl Atikos kelio ir Rio-Antirio tilto atvejų Komisija pažymi, kad, nors ir į valstybinių priemonių, susijusių su tais projektais, aprašą buvo įtraukta mokestinių nuostatų, pritaikytų minėtose koncesijose, santrauka, Komisija neišreiškė aiškios pozicijos dėl šių nuostatų, o pasitenkino tik įvertinimu, ar valstybės pagalba projektui buvo apribota mažiausia būtina suma ir ar, įvykdžius konkurso procedūrą, pavyko pasiekti rinkos kainą. Daugumoje kitų sprendimų (170) iš viso neminimos mokestinės lengvatos koncesininkų naudai (o juo labiau, ar jos yra pagrįstos mokesčių sistemos logika), o tiesiog vertinama, ar konkurso procedūra buvo pakankamai atvira, nediskriminacinė ir pagrįsta pigiausiu pasiūlymu. Faktas, kad Komisija gavo koncesijos sutartis, kuriose nurodytos kai kurios mokestinės lengvatos, komunikato rengimo metu, nereiškia, kad Komisija jas išnagrinėjo valstybės pagalbos požiūriu ar kad išreiškė poziciją dėl šių priemonių pobūdžio. Vadovaujantis nusistovėjusia teismų praktika, Komisija turi aiškiai ir tiesiogiai išreikšti poziciją dėl tam tikrų priemonių, kad jos gavėjai suprastų, jog šios priemonės neturi valstybės pagalbos elementų. Tai, kad Komisija neišreiškė pozicijos, nereiškia, kad ji patvirtino minėtas priemones (171). |
| --- | --- |

(235)

Dėl Atikos kelio ir Rio-Antirio tilto atvejų Komisija pažymi, kad, nors ir į valstybinių priemonių, susijusių su tais projektais, aprašą buvo įtraukta mokestinių nuostatų, pritaikytų minėtose koncesijose, santrauka, Komisija neišreiškė aiškios pozicijos dėl šių nuostatų, o pasitenkino tik įvertinimu, ar valstybės pagalba projektui buvo apribota mažiausia būtina suma ir ar, įvykdžius konkurso procedūrą, pavyko pasiekti rinkos kainą. Daugumoje kitų sprendimų (170) iš viso neminimos mokestinės lengvatos koncesininkų naudai (o juo labiau, ar jos yra pagrįstos mokesčių sistemos logika), o tiesiog vertinama, ar konkurso procedūra buvo pakankamai atvira, nediskriminacinė ir pagrįsta pigiausiu pasiūlymu. Faktas, kad Komisija gavo koncesijos sutartis, kuriose nurodytos kai kurios mokestinės lengvatos, komunikato rengimo metu, nereiškia, kad Komisija jas išnagrinėjo valstybės pagalbos požiūriu ar kad išreiškė poziciją dėl šių priemonių pobūdžio. Vadovaujantis nusistovėjusia teismų praktika, Komisija turi aiškiai ir tiesiogiai išreikšti poziciją dėl tam tikrų priemonių, kad jos gavėjai suprastų, jog šios priemonės neturi valstybės pagalbos elementų. Tai, kad Komisija neišreiškė pozicijos, nereiškia, kad ji patvirtino minėtas priemones (171).

| (236) | Lygiai taip pat ir spendime dėl plačiajuosčių tinklų plėtros (172) faktas, kad Komisija įstatymą dėl VPSP, kuriame numatytos panašios nuostatos, nurodė kaip teisinę bazę, nereiškia, kad Komisija netiesiogiai įvertino minėtas nuostatas. Galiausiai, nepanašu, kad sprendimas dėl Salonikų tunelio po jūra (173) yrą susijęs, nes mokestinės priemonės nebuvo vertinamos, o nugalėjęs konkurso dalyvis, kaip buvo numatyta konkurso dokumentuose, nepasinaudojo galimybe gauti dotacijas savo veiklai vykdyti. |
| --- | --- |

(236)

Lygiai taip pat ir spendime dėl plačiajuosčių tinklų plėtros (172) faktas, kad Komisija įstatymą dėl VPSP, kuriame numatytos panašios nuostatos, nurodė kaip teisinę bazę, nereiškia, kad Komisija netiesiogiai įvertino minėtas nuostatas. Galiausiai, nepanašu, kad sprendimas dėl Salonikų tunelio po jūra (173) yrą susijęs, nes mokestinės priemonės nebuvo vertinamos, o nugalėjęs konkurso dalyvis, kaip buvo numatyta konkurso dokumentuose, nepasinaudojo galimybe gauti dotacijas savo veiklai vykdyti.

| (237) | Be to, Graikijos valdžios institucijos ir PKT tvirtina, kad Komisija toliau laikėsi savo pozicijos dėl šioms byloms taikytino vertinimo, 2013 m. gruodžio mėn. priėmus sprendimą dėl valstybės pagalbos ir keturių iš šių projektų pakeitimų (174). Komisija šiuo klausimu pabrėžia, kad minėtuose sprendimuose iš viso neminima jokių mokestinių nuostatų, nes jų objektai yra skirtingi ir, tuo labiau, Komisija jų iš viso negali vertinti. |
| --- | --- |

(237)

Be to, Graikijos valdžios institucijos ir PKT tvirtina, kad Komisija toliau laikėsi savo pozicijos dėl šioms byloms taikytino vertinimo, 2013 m. gruodžio mėn. priėmus sprendimą dėl valstybės pagalbos ir keturių iš šių projektų pakeitimų (174). Komisija šiuo klausimu pabrėžia, kad minėtuose sprendimuose iš viso neminima jokių mokestinių nuostatų, nes jų objektai yra skirtingi ir, tuo labiau, Komisija jų iš viso negali vertinti.

| (238) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, negalima laikyti, kad Komisija jau yra „patvirtinusi“ panašių nuostatų ir kad pagalbos gavėjas gali nurodyti šį „patvirtinimą“, kad atmestų valstybės pagalbos buvimą (175). |
| --- | --- |

(238)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, negalima laikyti, kad Komisija jau yra „patvirtinusi“ panašių nuostatų ir kad pagalbos gavėjas gali nurodyti šį „patvirtinimą“, kad atmestų valstybės pagalbos buvimą (175).

| (239) | Tad Komisija daro išvadą, kad pirmiau išnagrinėtomis priemonėmis (išskyrus priemonę, nurodytą 5.3.9 punkte) suteikiama atrankiųjų pranašumų, nepagrįstų mokesčių sistemos prigimtimi ir bendruoju tikslu. |
| --- | --- |

(239)

Tad Komisija daro išvadą, kad pirmiau išnagrinėtomis priemonėmis (išskyrus priemonę, nurodytą 5.3.9 punkte) suteikiama atrankiųjų pranašumų, nepagrįstų mokesčių sistemos prigimtimi ir bendruoju tikslu.

5.5.   Konkurencijos iškraipymas ir poveikis tarpusavio prekybai

| (240) | Pirmiau nurodytos priemonės, kuriomis suteikiamas atrankusis pranašumas, gali būti laikomos valstybės pagalba, jei jomis yra iškraipoma arba gali būti iškraipyta konkurencija ir jei jos daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Pagal nusistovėjusią teismų praktiką laikoma, kad valstybės suteikta atrankioji priemonė iškraipo arba gali iškraipyti konkurenciją, jei ja galima pagerinti pagalbą gavusios įmonės konkurencinę padėtį, palyginti su kitomis konkuruojančiomis įmonėmis (176). Kaip apibrėžta SESV 107 straipsnyje, konkurencija iškraipoma, kai valstybė suteikia finansinį pranašumą įmonei, veikiančiai liberalizuotame sektoriuje, kuriame yra arba galėtų būti konkurencija (177). |
| --- | --- |

(240)

Pirmiau nurodytos priemonės, kuriomis suteikiamas atrankusis pranašumas, gali būti laikomos valstybės pagalba, jei jomis yra iškraipoma arba gali būti iškraipyta konkurencija ir jei jos daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Pagal nusistovėjusią teismų praktiką laikoma, kad valstybės suteikta atrankioji priemonė iškraipo arba gali iškraipyti konkurenciją, jei ja galima pagerinti pagalbą gavusios įmonės konkurencinę padėtį, palyginti su kitomis konkuruojančiomis įmonėmis (176). Kaip apibrėžta SESV 107 straipsnyje, konkurencija iškraipoma, kai valstybė suteikia finansinį pranašumą įmonei, veikiančiai liberalizuotame sektoriuje, kuriame yra arba galėtų būti konkurencija (177).

| (241) | Kadangi Graikijos valstybė įgyvendino šią koncesiją COSCO taikydama tarptautinio konkurso procedūrą, ji sudarė konkurencines sąlygas uosto paslaugų sektoriui. Kadangi įvairios įmonės iš įvairių valstybių narių gali konkuruoti siekdamos uostų koncesijų, konkretūs mokestiniai pranašumai, kurie buvo suteikti PKT, tačiau nebuvo prieinami visiems kitiems kandidatams konkurso metu, gali būti traktuojami mažiausiai kaip galintys iškraipyti konkurenciją. |
| --- | --- |

(241)

Kadangi Graikijos valstybė įgyvendino šią koncesiją COSCO taikydama tarptautinio konkurso procedūrą, ji sudarė konkurencines sąlygas uosto paslaugų sektoriui. Kadangi įvairios įmonės iš įvairių valstybių narių gali konkuruoti siekdamos uostų koncesijų, konkretūs mokestiniai pranašumai, kurie buvo suteikti PKT, tačiau nebuvo prieinami visiems kitiems kandidatams konkurso metu, gali būti traktuojami mažiausiai kaip galintys iškraipyti konkurenciją.

| (242) | Jau tada, kai PKT pasirašė koncesijos sutartį, Pirėjo uostas pasižymėjo dideliu pajėgumu (1,6 mln. TEU) ir buvo laikomas galimu kitų ES uostų konkurentu (178). Pavyzdžiui, Salonikų uostas, Konstancos uostas Rumunijoje, Koperio uostas Slovėnijoje ir kai kurie uostai Italijoje gali būti laikomi tiesioginiais arba bent jau galimais PKT konkurentais. Vadovaujantis koncesijos sutartimi, konteinerių terminalo II ir III prieplaukos, kuriomis naudojasi PKT, kaip numatoma, iki 2015 m. įgaus didžiulį pajėgumą (iki 3,7 mln. TEU). Šis naujas pajėgumas, kurį sukurti padėjo nagrinėjamos priemonės, gali daryti poveikį ir konkurencijai, ir valstybių narių tarpusavio prekybai, nes kitų valstybių narių uostai, ko gero, turi tuos pačius klientus, kaip ir PKT, ir bent jau yra galimi jo konkurentai. |
| --- | --- |

(242)

Jau tada, kai PKT pasirašė koncesijos sutartį, Pirėjo uostas pasižymėjo dideliu pajėgumu (1,6 mln. TEU) ir buvo laikomas galimu kitų ES uostų konkurentu (178). Pavyzdžiui, Salonikų uostas, Konstancos uostas Rumunijoje, Koperio uostas Slovėnijoje ir kai kurie uostai Italijoje gali būti laikomi tiesioginiais arba bent jau galimais PKT konkurentais. Vadovaujantis koncesijos sutartimi, konteinerių terminalo II ir III prieplaukos, kuriomis naudojasi PKT, kaip numatoma, iki 2015 m. įgaus didžiulį pajėgumą (iki 3,7 mln. TEU). Šis naujas pajėgumas, kurį sukurti padėjo nagrinėjamos priemonės, gali daryti poveikį ir konkurencijai, ir valstybių narių tarpusavio prekybai, nes kitų valstybių narių uostai, ko gero, turi tuos pačius klientus, kaip ir PKT, ir bent jau yra galimi jo konkurentai.

| (243) | Be to, Komisija pažymi, kad konteinerių perkrovimo terminalai, tokie kaip pagalbos gavėjo, yra daug labiau veikiami konkurencijos, įskaitant ir konkurenciją su trečiosiomis šalimis (Viduržemio jūros regione). Pavyzdžiui, dėl šios investicijos įmonė COSCO Pirėjyje sutelkė savo paslaugas, susijusias su Viduržemio jūra, užuot naudojusis Italijos ir Ispanijos uostais, kuriais įmonė naudojosi anksčiau. PKT konkuruoja su kitais ES uostais ir artimiausiais metais sustiprins savo pozicijas rinkoje. |
| --- | --- |

(243)

Be to, Komisija pažymi, kad konteinerių perkrovimo terminalai, tokie kaip pagalbos gavėjo, yra daug labiau veikiami konkurencijos, įskaitant ir konkurenciją su trečiosiomis šalimis (Viduržemio jūros regione). Pavyzdžiui, dėl šios investicijos įmonė COSCO Pirėjyje sutelkė savo paslaugas, susijusias su Viduržemio jūra, užuot naudojusis Italijos ir Ispanijos uostais, kuriais įmonė naudojosi anksčiau. PKT konkuruoja su kitais ES uostais ir artimiausiais metais sustiprins savo pozicijas rinkoje.

| (244) | Kadangi nagrinėjamomis mokestinėmis priemonėmis PKT užtikrinta papildomų apyvartinių lėšų, ypač pradiniu statybos darbų laikotarpiu, tai padėjo COSCO išplėsti savo veiklą ES uosto paslaugų rinkoje ir galimai sustiprino jos konkurencinę padėtį minėtoje rinkoje. |
| --- | --- |

(244)

Kadangi nagrinėjamomis mokestinėmis priemonėmis PKT užtikrinta papildomų apyvartinių lėšų, ypač pradiniu statybos darbų laikotarpiu, tai padėjo COSCO išplėsti savo veiklą ES uosto paslaugų rinkoje ir galimai sustiprino jos konkurencinę padėtį minėtoje rinkoje.

| (245) | Vadovaujantis pirmiau pateiktais kriterijais, paaiškėja, kad yra tikėtina, jog nagrinėjamos priemonės daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai ir iškraipo arba gali iškraipyti konkurenciją. Vadovaujantis nusistovėjusia teismų praktika, kad pagalba iškraipytų arba galėtų iškraipyti konkurenciją, užtenka to, kad ji darytų poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai ir galėtų iškraipyti konkurenciją (179). Atsižvelgdama į pirmiau pateiktą analizę, Komisija mano, kad nėra būtina apibrėžti tikslią atitinkamų paslaugų įvairovę ar atitinkamą geografinę rinką, nei detaliai analizuoti konkurencijos struktūrą bei su ja susijusius santykius (180). |
| --- | --- |

(245)

Vadovaujantis pirmiau pateiktais kriterijais, paaiškėja, kad yra tikėtina, jog nagrinėjamos priemonės daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai ir iškraipo arba gali iškraipyti konkurenciją. Vadovaujantis nusistovėjusia teismų praktika, kad pagalba iškraipytų arba galėtų iškraipyti konkurenciją, užtenka to, kad ji darytų poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai ir galėtų iškraipyti konkurenciją (179). Atsižvelgdama į pirmiau pateiktą analizę, Komisija mano, kad nėra būtina apibrėžti tikslią atitinkamų paslaugų įvairovę ar atitinkamą geografinę rinką, nei detaliai analizuoti konkurencijos struktūrą bei su ja susijusius santykius (180).

| (246) | Dėl PKT pateikto argumento, kad, norint įvertinti mokestinių priemonių poveikį konkurencijai ir tarpusavio prekybai, reikėtų išnagrinėti lygiavertes mokesčių sistemas, veikiančias tose rinkose, Komisija pažymi, kad, pagal nusistovėjusią teismų praktiką (181), tai, kad valstybė narė vienašališkomis priemonėmis siekia suderinti konkurencijos sąlygas, galiojančias kuriame nors ūkio sektoriuje, su sąlygomis, vyraujančiomis kitose valstybėse narėse, nepanaikina šioms priemonėms būdingo valstybės pagalbos pobūdžio. |
| --- | --- |

(246)

Dėl PKT pateikto argumento, kad, norint įvertinti mokestinių priemonių poveikį konkurencijai ir tarpusavio prekybai, reikėtų išnagrinėti lygiavertes mokesčių sistemas, veikiančias tose rinkose, Komisija pažymi, kad, pagal nusistovėjusią teismų praktiką (181), tai, kad valstybė narė vienašališkomis priemonėmis siekia suderinti konkurencijos sąlygas, galiojančias kuriame nors ūkio sektoriuje, su sąlygomis, vyraujančiomis kitose valstybėse narėse, nepanaikina šioms priemonėms būdingo valstybės pagalbos pobūdžio.

Išvados

| (247) | Dėl pirmiau nurodytų priežasčių Komisija daro išvadą, kad PKT suteiktos mokestinės priemonės yra valstybės pagalba pagal ESVS 107 straipsnio 1 dalyje pateiktą apibrėžimą, išskyrus tariamą atleidimą nuo bendrai galiojančių priverstinio eksproprijavimo taisyklių. |
| --- | --- |

(247)

Dėl pirmiau nurodytų priežasčių Komisija daro išvadą, kad PKT suteiktos mokestinės priemonės yra valstybės pagalba pagal ESVS 107 straipsnio 1 dalyje pateiktą apibrėžimą, išskyrus tariamą atleidimą nuo bendrai galiojančių priverstinio eksproprijavimo taisyklių.

6.   PAGALBOS PRIEMONIŲ SUDERINAMUMO VERTINIMAS

| (248) | Graikijos valdžios institucijos ir PKT tvirtina, kad pagalbos priemonės turėtų būti laikomos suderinamomis su vidaus rinka, remiantis SESV 107 straipsnio 3 dalies a ir c punktais bei atitinkamomis ES regioninės pagalbos taisyklėmis. |
| --- | --- |

(248)

Graikijos valdžios institucijos ir PKT tvirtina, kad pagalbos priemonės turėtų būti laikomos suderinamomis su vidaus rinka, remiantis SESV 107 straipsnio 3 dalies a ir c punktais bei atitinkamomis ES regioninės pagalbos taisyklėmis.

6.1.   Galimybė taikyti 2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gaires
   (182)

| (249) | Komisija pažymi, kad juridinė teisė naudotis pagalbos priemonėmis, kurią turi PKT, jam buvo suteikta oficialiajame leidinyje paskelbus įstatymą, numatantį šias priemones, t. y. 2009 m. kovo 30 d. (183) Taigi, Komisija įvertins priemones, vadovaudamasi 2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairėmis, kurios galioja nuo 2009 m. kovo mėn. |
| --- | --- |

(249)

Komisija pažymi, kad juridinė teisė naudotis pagalbos priemonėmis, kurią turi PKT, jam buvo suteikta oficialiajame leidinyje paskelbus įstatymą, numatantį šias priemones, t. y. 2009 m. kovo 30 d. (183) Taigi, Komisija įvertins priemones, vadovaudamasi 2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairėmis, kurios galioja nuo 2009 m. kovo mėn.

| (250) | Komisija pažymi, kad vertinamos pagalbos priemonės yra mokestiniai pranašumai be numatytos aukščiausios ribos, kurie, remiantis regioninės pagalbos taisyklėmis, gali būti laikomi ne investicine pagalba, o pagalba veiklos išlaidoms. 2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairėmis išimtiniais ir ypač ribotais atvejais gali būti leidžiama skirti pagalbą veiklos išlaidoms (184) reikalavimus atitinkančiuose regionuose, remiantis nukrypti leidžiančia SESV 107 straipsnio 3 dalies a punkto nuostata. Pirėjo uostas yra Atikos regione, kuris, remiantis SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktu, 2009 m. kovo mėn. atitiko regioninės pagalbos reikalavimus kaip „statistinio poveikio“ regionas (185). Taigi, reikėjo išnagrinėti, ar pagalbos priemonės buvo suderinamos su pagalbos veiklos išlaidoms sąlygomis, apibrėžtomis nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairėse. Remiantis 2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairėmis, pagalba veiklos išlaidoms gali būti leidžiama su sąlyga, jei ji yra pagrįsta indėliu į regionų vystymąsi ir savo pobūdžiu, o jos dydis yra proporcingas sunkumų, kuriuos turi sušvelninti, dydžiui. Be to, pagalba veiklos išlaidoms pirmiausia turi būti skiriama atsižvelgiant į iš anksto apibrėžtą reikalavimus atitinkančių sąnaudų ir išlaidų grupę (186) ir turi apsiriboti tam tikru šių išlaidų dydžiu. Pagalba taip pat turi būti laikina ir laikui bėgant mažinama, o regionams pasiekus faktinę sanglaudą su labiausiai pasiturinčiais ES regionais, palaipsniui nutraukta. |
| --- | --- |

(250)

Komisija pažymi, kad vertinamos pagalbos priemonės yra mokestiniai pranašumai be numatytos aukščiausios ribos, kurie, remiantis regioninės pagalbos taisyklėmis, gali būti laikomi ne investicine pagalba, o pagalba veiklos išlaidoms. 2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairėmis išimtiniais ir ypač ribotais atvejais gali būti leidžiama skirti pagalbą veiklos išlaidoms (184) reikalavimus atitinkančiuose regionuose, remiantis nukrypti leidžiančia SESV 107 straipsnio 3 dalies a punkto nuostata. Pirėjo uostas yra Atikos regione, kuris, remiantis SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktu, 2009 m. kovo mėn. atitiko regioninės pagalbos reikalavimus kaip „statistinio poveikio“ regionas (185). Taigi, reikėjo išnagrinėti, ar pagalbos priemonės buvo suderinamos su pagalbos veiklos išlaidoms sąlygomis, apibrėžtomis nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairėse. Remiantis 2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairėmis, pagalba veiklos išlaidoms gali būti leidžiama su sąlyga, jei ji yra pagrįsta indėliu į regionų vystymąsi ir savo pobūdžiu, o jos dydis yra proporcingas sunkumų, kuriuos turi sušvelninti, dydžiui. Be to, pagalba veiklos išlaidoms pirmiausia turi būti skiriama atsižvelgiant į iš anksto apibrėžtą reikalavimus atitinkančių sąnaudų ir išlaidų grupę (186) ir turi apsiriboti tam tikru šių išlaidų dydžiu. Pagalba taip pat turi būti laikina ir laikui bėgant mažinama, o regionams pasiekus faktinę sanglaudą su labiausiai pasiturinčiais ES regionais, palaipsniui nutraukta.

| (251) | Komisija pažymi, kad, atsižvelgiant į pagalbos pobūdį ir sunkumus, kuriuos ji turi sušvelninti, pirmiausia, pagalba ad hoc tokių problemų išspręsti neįmanoma, nes ypač mažai tikėtina, kad įmonei suteikta pagalba veiklos išlaidoms būtų tolygiai išspręstos visos problemos. Be to, priežastys, kurias nurodo Graikijos valdžios institucijos ir PKT, norėdami pagrįsti pagalbos priemones, kaip antai konteinerių transportavimo jūromis sektoriaus plėtra ir modernizavimas, sukuriant investiciniam projektui taikomo mokestinio režimo teisinį tikrumą, negali būti laikomos su šiuo regionu susijusiais sunkumais, kuriuos reikėtų sušvelninti. NET jei Komisija pripažintų šias priežastis susijusiomis su byla, nėra iš anksto apibrėžtų reikalavimus atitinkančių išlaidų, susijusių su tokiais sunkumais, o kartu ir su pagalbos dydžiu. Be to, pagalbos priemonės laikui bėgant nemažėja ir nebuvo suplanuotos taip, kad, 2011 m. sausio 1 d. Atikos regionui tapus c punkto regionu (187), būtų palaipsniui panaikintos. Taigi, remiantis 2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairėmis, pagalbos priemonės negali būti laikomos suderinamomis. |
| --- | --- |

(251)

Komisija pažymi, kad, atsižvelgiant į pagalbos pobūdį ir sunkumus, kuriuos ji turi sušvelninti, pirmiausia, pagalba ad hoc tokių problemų išspręsti neįmanoma, nes ypač mažai tikėtina, kad įmonei suteikta pagalba veiklos išlaidoms būtų tolygiai išspręstos visos problemos. Be to, priežastys, kurias nurodo Graikijos valdžios institucijos ir PKT, norėdami pagrįsti pagalbos priemones, kaip antai konteinerių transportavimo jūromis sektoriaus plėtra ir modernizavimas, sukuriant investiciniam projektui taikomo mokestinio režimo teisinį tikrumą, negali būti laikomos su šiuo regionu susijusiais sunkumais, kuriuos reikėtų sušvelninti. NET jei Komisija pripažintų šias priežastis susijusiomis su byla, nėra iš anksto apibrėžtų reikalavimus atitinkančių išlaidų, susijusių su tokiais sunkumais, o kartu ir su pagalbos dydžiu. Be to, pagalbos priemonės laikui bėgant nemažėja ir nebuvo suplanuotos taip, kad, 2011 m. sausio 1 d. Atikos regionui tapus c punkto regionu (187), būtų palaipsniui panaikintos. Taigi, remiantis 2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairėmis, pagalbos priemonės negali būti laikomos suderinamomis.

6.2.   SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkto tiesioginis taikymas

Visuotinės svarbos tikslas

| (252) | Komunikate Darnusis ateities transportas. Siekis sukurti integruotą, technologiškai pažangią ir vartotojams patogią transporto sistemą
   (188) Komisija pabrėžė, kad uostų ir įvairiarūšių terminalų vystymas yra svarbiausias elementas diegiant pažangią ir integruotą logistikos sistemą Europos Sąjungoje. Komunikate Europos Sąjungos jūrų transporto politikos strateginiai tikslai ir rekomendacijos iki 2018 m.
   (189) Komisija pabrėžia, kad naujos infrastruktūros kūrimas ir esamų pajėgumų naudojimo gerinimas yra esminiai dalykai siekiant užtikrinti, kad uostai galėtų veiksmingai atlikti savo, kaip patekimo į šalį punkto, funkciją. |
| --- | --- |

(252)

Komunikate Darnusis ateities transportas. Siekis sukurti integruotą, technologiškai pažangią ir vartotojams patogią transporto sistemą
   (188) Komisija pabrėžė, kad uostų ir įvairiarūšių terminalų vystymas yra svarbiausias elementas diegiant pažangią ir integruotą logistikos sistemą Europos Sąjungoje. Komunikate Europos Sąjungos jūrų transporto politikos strateginiai tikslai ir rekomendacijos iki 2018 m.
   (189) Komisija pabrėžia, kad naujos infrastruktūros kūrimas ir esamų pajėgumų naudojimo gerinimas yra esminiai dalykai siekiant užtikrinti, kad uostai galėtų veiksmingai atlikti savo, kaip patekimo į šalį punkto, funkciją.

| (253) | Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1315/2013 (190), transeuropinis transporto tinklas (TEN-T) turėtų būti plėtojamas laikantis dviejų lygmenų struktūros, apimančios visuotinį tinklą ir pagrindinį tinklą. Visuotinis tinklas sudaro pagrindinį naujojo TEN-T lygmenį. Jį sudaro visa esama ir planuojama infrastruktūra, atitinkanti reglamento dėl TEN-T reikalavimus. Pagrindinis tinklas turėtų būti pagrindas, kuriuo remiantis būtų plėtojamas tvarus daugiarūšio transporto tinklas, turėtų skatinti viso visuotinio tinklo plėtojimą ir turėtų būti užbaigtas ne vėliau kaip 2030 m. Pirėjo uostas yra vienas iš uostų, įtrauktų į pagrindinį ES tinklą. |
| --- | --- |

(253)

Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1315/2013 (190), transeuropinis transporto tinklas (TEN-T) turėtų būti plėtojamas laikantis dviejų lygmenų struktūros, apimančios visuotinį tinklą ir pagrindinį tinklą. Visuotinis tinklas sudaro pagrindinį naujojo TEN-T lygmenį. Jį sudaro visa esama ir planuojama infrastruktūra, atitinkanti reglamento dėl TEN-T reikalavimus. Pagrindinis tinklas turėtų būti pagrindas, kuriuo remiantis būtų plėtojamas tvarus daugiarūšio transporto tinklas, turėtų skatinti viso visuotinio tinklo plėtojimą ir turėtų būti užbaigtas ne vėliau kaip 2030 m. Pirėjo uostas yra vienas iš uostų, įtrauktų į pagrindinį ES tinklą.

| (254) | Šiuo atžvilgiu Pirėjo uostas yra vienas iš didžiausių ir svarbiausių Viduržemio jūros uostų, o jo veikla atlieka svarbų vaidmenį Graikijos ekonomikos vystymuisi ir yra reikšminga įgyvendinant Europos Sąjungos transporto politikos tikslus. Dėl PKT vykdomų investicijų buvo patobulinta Pirėjo uosto dalis, įrengtas modernus jūrų konteinerių terminalas, išaugo našumas, sandėlių talpa ir atsirado galimybė aptarnauti naujos kartos krovininius laivus, išaugo sujungimo galimybės. Tikimasi, kad koncesijos sutarties pagrindu uosto pajėgumas išaugs nuo mažiausiai 300 000 TEU pirmaisiais koncesijos laikotarpio metais iki mažiausiai 3 700 000 TEU aštuntaisiais koncesijos laikotarpio metais. Taigi, galima laikyti, kad investicija į uosto įrengimus, turinti valstybės pagalbos elementų, gali prisidėti prie visuotinės svarbos tikslo įgyvendinimo. |
| --- | --- |

(254)

Šiuo atžvilgiu Pirėjo uostas yra vienas iš didžiausių ir svarbiausių Viduržemio jūros uostų, o jo veikla atlieka svarbų vaidmenį Graikijos ekonomikos vystymuisi ir yra reikšminga įgyvendinant Europos Sąjungos transporto politikos tikslus. Dėl PKT vykdomų investicijų buvo patobulinta Pirėjo uosto dalis, įrengtas modernus jūrų konteinerių terminalas, išaugo našumas, sandėlių talpa ir atsirado galimybė aptarnauti naujos kartos krovininius laivus, išaugo sujungimo galimybės. Tikimasi, kad koncesijos sutarties pagrindu uosto pajėgumas išaugs nuo mažiausiai 300 000 TEU pirmaisiais koncesijos laikotarpio metais iki mažiausiai 3 700 000 TEU aštuntaisiais koncesijos laikotarpio metais. Taigi, galima laikyti, kad investicija į uosto įrengimus, turinti valstybės pagalbos elementų, gali prisidėti prie visuotinės svarbos tikslo įgyvendinimo.

Būtinumas ir skatinamasis poveikis

| (255) | Remiantis šioje srityje Komisijos įgyta patirtimi, pagalba laikoma būtina, jei galima įrodyti, kad įplaukiančių grynųjų pajamų suma, sudaranti investicinę programą, yra nepakankama, kad būtų galima padengti investicines investuotojo išlaidas. Iš esmės, jei šių pajamų nepakanka, privatus investuotojas neapsiimtų vykdyti šio projekto be valstybės paramos, tad valstybės pagalba laikoma būtina. |
| --- | --- |

(255)

Remiantis šioje srityje Komisijos įgyta patirtimi, pagalba laikoma būtina, jei galima įrodyti, kad įplaukiančių grynųjų pajamų suma, sudaranti investicinę programą, yra nepakankama, kad būtų galima padengti investicines investuotojo išlaidas. Iš esmės, jei šių pajamų nepakanka, privatus investuotojas neapsiimtų vykdyti šio projekto be valstybės paramos, tad valstybės pagalba laikoma būtina.

| (256) | Graikijos valdžios institucijos ir pagalbos gavėjas tvirtina, kad pagalbos priemonės buvo būtinos, nes be jų projekto finansavimo sąlygos, kurias būtų galėjęs gauti PKT, būtų gerokai nepalankesnės, o tai galėtų sukelti pavojų projekto įgyvendinimui. |
| --- | --- |

(256)

Graikijos valdžios institucijos ir pagalbos gavėjas tvirtina, kad pagalbos priemonės buvo būtinos, nes be jų projekto finansavimo sąlygos, kurias būtų galėjęs gauti PKT, būtų gerokai nepalankesnės, o tai galėtų sukelti pavojų projekto įgyvendinimui.

| (257) | Komisija visada laikėsi nuomonės, kad uosto infrastruktūros projektai reikalauja didelių kapitalo investicijų, kurias būtų galima susigrąžinti tik per labai ilgą laikotarpį, o jų ekonominį gyvybingumą užtikrinti be valstybės paramos įmanoma ne visada. Vis dėlto, šiuo atveju Pirėjo uosto direkcija, kaip perkančioji organizacija, kuri vykdė pasiūlymų teikimo procedūrą, rinkdama Pirėjo uosto rangovą jau buvo įvertinusi, kad projekto ekonominis gyvybingumas bus užtikrintas. Šį faktą patvirtina tai, kad, remiantis kvietimo teikti pasiūlymus dokumentais, konkurso laimėtojas turėjo padengti visas investicines išlaidas savo lėšomis. Be to, PKT įsipareigojo praplėsti II prieplauką ir pastatyti III prieplauką, sutikdamas pats padengti visas investicines išlaidas, reikalingas projektui vykdyti. Pateikdamas savo pasiūlymą, kurį Pirėjo uosto direkcija priėmė, PKT buvo įvertinęs, kad jo investicija Pirėjo uoste bus pelninga pati savaime ir nereikės jokios valstybės paramos, nes priešingu atveju būtų neteikęs pasiūlymo arba būtų pateikęs su išlyga dėl projekto pelningumo be specialaus mokestinio režimo. Be to, tai, kad COSCO turėjo tikslą paversti Pirėjo uostą svarbiausiu konteinerių terminalu Viduržemio jūroje, įrodo šio uosto potencialą ir investicinio projekto pelningumą, dėl kurio niekada nebuvo abejonių (191). Todėl negali būti laikoma, kad nagrinėjamos priemonės buvo būtinos investicinės programos ekonominiam gyvybingumui užtikrinti. |
| --- | --- |

(257)

Komisija visada laikėsi nuomonės, kad uosto infrastruktūros projektai reikalauja didelių kapitalo investicijų, kurias būtų galima susigrąžinti tik per labai ilgą laikotarpį, o jų ekonominį gyvybingumą užtikrinti be valstybės paramos įmanoma ne visada. Vis dėlto, šiuo atveju Pirėjo uosto direkcija, kaip perkančioji organizacija, kuri vykdė pasiūlymų teikimo procedūrą, rinkdama Pirėjo uosto rangovą jau buvo įvertinusi, kad projekto ekonominis gyvybingumas bus užtikrintas. Šį faktą patvirtina tai, kad, remiantis kvietimo teikti pasiūlymus dokumentais, konkurso laimėtojas turėjo padengti visas investicines išlaidas savo lėšomis. Be to, PKT įsipareigojo praplėsti II prieplauką ir pastatyti III prieplauką, sutikdamas pats padengti visas investicines išlaidas, reikalingas projektui vykdyti. Pateikdamas savo pasiūlymą, kurį Pirėjo uosto direkcija priėmė, PKT buvo įvertinęs, kad jo investicija Pirėjo uoste bus pelninga pati savaime ir nereikės jokios valstybės paramos, nes priešingu atveju būtų neteikęs pasiūlymo arba būtų pateikęs su išlyga dėl projekto pelningumo be specialaus mokestinio režimo. Be to, tai, kad COSCO turėjo tikslą paversti Pirėjo uostą svarbiausiu konteinerių terminalu Viduržemio jūroje, įrodo šio uosto potencialą ir investicinio projekto pelningumą, dėl kurio niekada nebuvo abejonių (191). Todėl negali būti laikoma, kad nagrinėjamos priemonės buvo būtinos investicinės programos ekonominiam gyvybingumui užtikrinti.

| (258) | Tai, kad China Development Bank (Kinijos plėtros bankas) laukė, kol bus priimtas ratifikavimo įstatymas, neįrodo pagalbos priemonių būtinumo. Kadangi, remiantis Graikijos teisine praktika, koncesijos sutartis turėjo būti patvirtinta įstatymu, bet kuris bankas būtų laukęs, kol bus patvirtintas ratifikavimo įstatymas, neatsižvelgiant į tai, ar nagrinėjamos priemonės bus suteiktos. Be to, pagalbos būtinumo neįrodo ir Europos Investicinio Banko paprašyta apsauga nuo bendrųjų arba diskriminuojančių įstatymų bazės pasikeitimų. |
| --- | --- |

(258)

Tai, kad China Development Bank (Kinijos plėtros bankas) laukė, kol bus priimtas ratifikavimo įstatymas, neįrodo pagalbos priemonių būtinumo. Kadangi, remiantis Graikijos teisine praktika, koncesijos sutartis turėjo būti patvirtinta įstatymu, bet kuris bankas būtų laukęs, kol bus patvirtintas ratifikavimo įstatymas, neatsižvelgiant į tai, ar nagrinėjamos priemonės bus suteiktos. Be to, pagalbos būtinumo neįrodo ir Europos Investicinio Banko paprašyta apsauga nuo bendrųjų arba diskriminuojančių įstatymų bazės pasikeitimų.

| (259) | PKT pradėjo statybos darbus po to, kai koncesijos sutartis buvo ratifikuota įstatymu. Tačiau tai susiję su faktu, kad visos šios rūšies viešosios sutartys turi būti ratifikuotos įstatymu. Bet kuri įmonė, esanti PKT vietoje, bet kuriuo atveju lauktų sutarties ratifikavimo. Be to, COSCO įsipareigojo įgyvendinti projektą jau pateikdama savo pasiūlymą, o tai įvyko dar prieš patvirtinant koncesijos aktą, t. y. prieš priimant ratifikavimo įstatymą. Pateikdama pasiūlymą, COSCO žinojo, kad teisiškai įsipareigoja įvykdyti investiciją, jei Pirėjo uosto direkcija pasirinktų ją kaip konkursą laimėjusią įmonę. |
| --- | --- |

(259)

PKT pradėjo statybos darbus po to, kai koncesijos sutartis buvo ratifikuota įstatymu. Tačiau tai susiję su faktu, kad visos šios rūšies viešosios sutartys turi būti ratifikuotos įstatymu. Bet kuri įmonė, esanti PKT vietoje, bet kuriuo atveju lauktų sutarties ratifikavimo. Be to, COSCO įsipareigojo įgyvendinti projektą jau pateikdama savo pasiūlymą, o tai įvyko dar prieš patvirtinant koncesijos aktą, t. y. prieš priimant ratifikavimo įstatymą. Pateikdama pasiūlymą, COSCO žinojo, kad teisiškai įsipareigoja įvykdyti investiciją, jei Pirėjo uosto direkcija pasirinktų ją kaip konkursą laimėjusią įmonę.

| (260) | Be to, pagalbą gavusi įmonė niekada nebuvo pareiškusi apie finansavimo trūkumą, kurį reikėtų padengti nagrinėjamomis priemonėmis. Tai, kad PKT atliko kiekybinį pagalbos vertinimą tik Komisijai pradėjus oficialią procedūrą, t. y. beveik po 5 metų po koncesijos sutarties pasirašymo, įrodo, kad PKT nebuvo atsižvelgęs į pagalbos dydį rengdamas pradinį verslo planą ir tuo labiau tada, kai COSCO nusprendė vykdyti investiciją. Kalbant apie Komisijos sprendimus, kuriuos nurodo pagalbos gavėjas, Komisijai patvirtinus pagalbą, apie kurią nebuvo pranešta, tais atvejais, kai pagalbos dydis nebuvo kiekybiškai įvertintas iš anksto, Komisija pažymi, kad minėti atvejai šiuo atveju netaikomi, nes jie nėra susiję su uostų infrastruktūros finansavimu, kai turi būti atliktas konkretus finansavimo trūkumo vertinimas, reikalingas dar ir ex post suderinamumo analizei. Taigi, ši pagalba negali būti laikoma būtina projekto įgyvendinimui, nes PKT jį būtų vykdęs bet kuriuo atveju. |
| --- | --- |

(260)

Be to, pagalbą gavusi įmonė niekada nebuvo pareiškusi apie finansavimo trūkumą, kurį reikėtų padengti nagrinėjamomis priemonėmis. Tai, kad PKT atliko kiekybinį pagalbos vertinimą tik Komisijai pradėjus oficialią procedūrą, t. y. beveik po 5 metų po koncesijos sutarties pasirašymo, įrodo, kad PKT nebuvo atsižvelgęs į pagalbos dydį rengdamas pradinį verslo planą ir tuo labiau tada, kai COSCO nusprendė vykdyti investiciją. Kalbant apie Komisijos sprendimus, kuriuos nurodo pagalbos gavėjas, Komisijai patvirtinus pagalbą, apie kurią nebuvo pranešta, tais atvejais, kai pagalbos dydis nebuvo kiekybiškai įvertintas iš anksto, Komisija pažymi, kad minėti atvejai šiuo atveju netaikomi, nes jie nėra susiję su uostų infrastruktūros finansavimu, kai turi būti atliktas konkretus finansavimo trūkumo vertinimas, reikalingas dar ir ex post suderinamumo analizei. Taigi, ši pagalba negali būti laikoma būtina projekto įgyvendinimui, nes PKT jį būtų vykdęs bet kuriuo atveju.

| (261) | Bet kuriuo atveju, kaip jau aiškinta pirmiau, nagrinėjamos priemonės yra neriboti mokestiniai pranašumai, t. y. pagalba veiklos išlaidoms, kurios paprastai yra draudžiamos. Tokios rūšies pagalba gali būti leidžiama tik išskirtinėmis atskirai apibrėžtomis aplinkybėmis. Analizuojant uosto infrastruktūros projekto finansavimo suderinamumą, remiantis 107 straipsnio 3 dalies c punktu, šios rūšies pagalba negali būti laikoma suderinama. |
| --- | --- |

(261)

Bet kuriuo atveju, kaip jau aiškinta pirmiau, nagrinėjamos priemonės yra neriboti mokestiniai pranašumai, t. y. pagalba veiklos išlaidoms, kurios paprastai yra draudžiamos. Tokios rūšies pagalba gali būti leidžiama tik išskirtinėmis atskirai apibrėžtomis aplinkybėmis. Analizuojant uosto infrastruktūros projekto finansavimo suderinamumą, remiantis 107 straipsnio 3 dalies c punktu, šios rūšies pagalba negali būti laikoma suderinama.

| (262) | Pagalbos gavėjas tvirtina, kad rinkos nepakankamumas šiuo atveju sukelia būtinumą užtikrinti koncesijos sutarties vykdymo finansinės perspektyvos stabilumą, teisinį tikrumą ir lankstumą. Šiuo klausimu Komisija pažymi, kad pagal jos nusistovėjusią praktiką būtinumas užtikrinti stabilumą, teisinį tikrumą ir lankstumą negali būti laikomi rinkos nepakankamumu ar pagalbos priemonių suderinamumo teisiniu pagrindu. Be to, svarbus elementas yra tas, kad tokios „perspektyvos“ nebuvimas nesutrukdė COSCO vykdyti investicijos Pirėjo uoste. Todėl Komisija mano, kad tikslas užtikrinti stabilumą, teisinį tikrumą ir lankstumą negali įrodyti nagrinėjamų pagalbos priemonių būtinumo ar skatinamojo pobūdžio. |
| --- | --- |

(262)

Pagalbos gavėjas tvirtina, kad rinkos nepakankamumas šiuo atveju sukelia būtinumą užtikrinti koncesijos sutarties vykdymo finansinės perspektyvos stabilumą, teisinį tikrumą ir lankstumą. Šiuo klausimu Komisija pažymi, kad pagal jos nusistovėjusią praktiką būtinumas užtikrinti stabilumą, teisinį tikrumą ir lankstumą negali būti laikomi rinkos nepakankamumu ar pagalbos priemonių suderinamumo teisiniu pagrindu. Be to, svarbus elementas yra tas, kad tokios „perspektyvos“ nebuvimas nesutrukdė COSCO vykdyti investicijos Pirėjo uoste. Todėl Komisija mano, kad tikslas užtikrinti stabilumą, teisinį tikrumą ir lankstumą negali įrodyti nagrinėjamų pagalbos priemonių būtinumo ar skatinamojo pobūdžio.

| (263) | Atsižvelgdama į tai, kas nurodyta pirmiau, Komisija mano, kad PKT suteiktos pagalbos priemonės nebuvo būtinos, nes nebuvo įrodyta, kad be minėtų priemonių COSCO būtų atsisakiusi vykdyti projektą. Taigi, pagalbos priemonės yra pagalba veiklos išlaidoms, dėl kurios PKT išvengia įprastai patiriamų išlaidų, ir todėl negali būti laikomos suderinamomis. Priėjusi šią išvadą, Komisija nemato būtinybės toliau analizuoti kitas 107 straipsnio 3 dalies c punkto sąlygas dėl proporcingumo ir konkurencijos iškraipymo, ir daro galutinę išvadą, kad pagalbos priemonės yra nesuderinamos. |
| --- | --- |

(263)

Atsižvelgdama į tai, kas nurodyta pirmiau, Komisija mano, kad PKT suteiktos pagalbos priemonės nebuvo būtinos, nes nebuvo įrodyta, kad be minėtų priemonių COSCO būtų atsisakiusi vykdyti projektą. Taigi, pagalbos priemonės yra pagalba veiklos išlaidoms, dėl kurios PKT išvengia įprastai patiriamų išlaidų, ir todėl negali būti laikomos suderinamomis. Priėjusi šią išvadą, Komisija nemato būtinybės toliau analizuoti kitas 107 straipsnio 3 dalies c punkto sąlygas dėl proporcingumo ir konkurencijos iškraipymo, ir daro galutinę išvadą, kad pagalbos priemonės yra nesuderinamos.

7.   PAGALBOS SUSIGRĄŽINIMAS

Remiantis nusistovėjusia praktika, pagalba, kurią Komisija laiko nesuderinama su bendrąja rinka, turi būti susigrąžinta, kad būtų atstatyta anksčiau buvusi padėtis (192). Kadangi pirmiau nurodytos priemonės yra laikomos neteisėta ir nesuderinama valstybės pagalba, Komisija turės duoti nurodymą susigrąžinti neteisėtai suteiktą pagalbą, kuri yra nesuderinama su vidaus rinka, nebent pagalbos gavėjas turėtų teisėtų lūkesčių arba remtųsi ES teisės bendruoju principu (193).

Kiekybinis vertinimas

| (264) | Graikijos valdžios institucijų ir pagalbos gavėjo pateiktas kiekybinis pagalbos vertinimas atliktas remiantis PKT 2009 m. sudaryto verslo plano hipotetinėmis prielaidomis. Taigi, šių prielaidų negalima laikyti pagrindu, siekiant tiksliai kiekybiškai įvertinti pagalbos sumą. |
| --- | --- |

(264)

Graikijos valdžios institucijų ir pagalbos gavėjo pateiktas kiekybinis pagalbos vertinimas atliktas remiantis PKT 2009 m. sudaryto verslo plano hipotetinėmis prielaidomis. Taigi, šių prielaidų negalima laikyti pagrindu, siekiant tiksliai kiekybiškai įvertinti pagalbos sumą.

| (265) | Kadangi Graikijos valdžios institucijos nepateikė reikiamų duomenų, šiame sprendime nenustatyta tiksli pagalbos, kurią PKT gavo iš kiekvienos priemonės, suma. Tačiau Komisija mano, kad valstybė narė, skaičiuodama PKT gautos nesuderinamos valstybės pagalbos sumą, galėtų naudotis toliau pateikiama metodika. |
| --- | --- |

(265)

Kadangi Graikijos valdžios institucijos nepateikė reikiamų duomenų, šiame sprendime nenustatyta tiksli pagalbos, kurią PKT gavo iš kiekvienos priemonės, suma. Tačiau Komisija mano, kad valstybė narė, skaičiuodama PKT gautos nesuderinamos valstybės pagalbos sumą, galėtų naudotis toliau pateikiama metodika.

—   Atleidimas nuo pajamų mokesčio, taikomo susikaupusioms palūkanoms, iki III prieplaukos veiklos pradžios:

| (266) | Priemone PKT suteikiama pagalba, lygi pajamų mokesčiui, kurį paprastai PKT turėtų sumokėti už susikaupusias palūkanas iki III prieplaukos veiklos pradžios ir nuo kurio PKT buvo atleistas remiantis įstatymo 2 straipsnio 1 dalimi. |
| --- | --- |

(266)

Priemone PKT suteikiama pagalba, lygi pajamų mokesčiui, kurį paprastai PKT turėtų sumokėti už susikaupusias palūkanas iki III prieplaukos veiklos pradžios ir nuo kurio PKT buvo atleistas remiantis įstatymo 2 straipsnio 1 dalimi.

| (267) | Graikijos valdžios institucijos pareiškė, kad PKT negavo realios naudos iš šios nuostatos, nes į savo apmokestinamas pajamas įtraukė palūkanas nuo indėlių grynaisiais (ir todėl šios pajamos buvo apmokestintos pajamų mokesčiu). Taigi, turės būti pateikti duomenys, įrodantys, kad tai iš tikrųjų įvyko. |
| --- | --- |

(267)

Graikijos valdžios institucijos pareiškė, kad PKT negavo realios naudos iš šios nuostatos, nes į savo apmokestinamas pajamas įtraukė palūkanas nuo indėlių grynaisiais (ir todėl šios pajamos buvo apmokestintos pajamų mokesčiu). Taigi, turės būti pateikti duomenys, įrodantys, kad tai iš tikrųjų įvyko.

| (268) | Jeigu PKT pasinaudojo šia nuostata, Graikijos valdžios institucijos pirmiausia turės nurodyti šias datas:






  — | datą, nuo kurios PKT atleidžiamas nuo pajamų mokesčio už susikaupusias palūkanas, |
| --- | --- | --- |

(268)

Jeigu PKT pasinaudojo šia nuostata, Graikijos valdžios institucijos pirmiausia turės nurodyti šias datas:

—

datą, nuo kurios PKT atleidžiamas nuo pajamų mokesčio už susikaupusias palūkanas,

| — | datą, kada III prieplauka pradėjo veiklą. |
| --- | --- |

—

datą, kada III prieplauka pradėjo veiklą.

| (269) | Graikijos valdžios institucijos kaip pagrindą turės naudoti kasmetinius PKT indėlius Graikijos bankuose (nuo atleidimo nuo pajamų mokesčio už susikaupusias palūkanas datos) ir atitinkamas palūkanas, susikaupusias kiekvienais metais, ir pritaikyti jiems pajamų mokesčio koeficientą, galiojantį kiekvienais metais. |
| --- | --- |

(269)

Graikijos valdžios institucijos kaip pagrindą turės naudoti kasmetinius PKT indėlius Graikijos bankuose (nuo atleidimo nuo pajamų mokesčio už susikaupusias palūkanas datos) ir atitinkamas palūkanas, susikaupusias kiekvienais metais, ir pritaikyti jiems pajamų mokesčio koeficientą, galiojantį kiekvienais metais.

—   Teisė susigrąžinti PVM permoką neatsižvelgiant į statybos darbų ar jų dalies užbaigimo datą

| (270) | Priemone PKT suteikiama pagalba, lygi visai grąžinamo PVM sumai, kurią (remiantis šia nuostata) PKT leidžiama pasilikti, jei darbai neprasidėjo per 5 metus nuo išlaidų susidarymo. |
| --- | --- |

(270)

Priemone PKT suteikiama pagalba, lygi visai grąžinamo PVM sumai, kurią (remiantis šia nuostata) PKT leidžiama pasilikti, jei darbai neprasidėjo per 5 metus nuo išlaidų susidarymo.

| (271) | Graikijos valdžios institucijos nurodė, kad PKT, dar nepraėjus 5 metams nuo darbų pradžios, jau naudojasi investicinio projekto objektu, tad dėl penkerių metų atleidimo laikotarpio konkreti suma nėra išieškoma. |
| --- | --- |

(271)

Graikijos valdžios institucijos nurodė, kad PKT, dar nepraėjus 5 metams nuo darbų pradžios, jau naudojasi investicinio projekto objektu, tad dėl penkerių metų atleidimo laikotarpio konkreti suma nėra išieškoma.

| (272) | Vis dėlto Graikijos valdžios institucijos nepateikė duomenų, įrodančių, kad projekto statybos yra baigtos ir kad investicijos objektas jau yra naudojamas. Todėl Graikijos valdžios institucijos turi pateikti įrodymus, kad projekto statybos darbai jau baigti. Be to, jie taip pat turi pateikti sąskaitų, susijusių su šiomis statybomis, sąrašą ir datas, kada PKT buvo grąžintas PVM už šias sąskaitas. |
| --- | --- |

(272)

Vis dėlto Graikijos valdžios institucijos nepateikė duomenų, įrodančių, kad projekto statybos yra baigtos ir kad investicijos objektas jau yra naudojamas. Todėl Graikijos valdžios institucijos turi pateikti įrodymus, kad projekto statybos darbai jau baigti. Be to, jie taip pat turi pateikti sąskaitų, susijusių su šiomis statybomis, sąrašą ir datas, kada PKT buvo grąžintas PVM už šias sąskaitas.

| (273) | Jei projekto statybos dar nėra baigtos, data, kai sueina penkeri metai nuo PVM grąžinimo už kiekvieną sąskaitą, susijusią su šiomis statybomis, bus laikoma pagalbos suteikimo data. Pagalba kiekvienu atveju prilygs grąžinto PVM sumai. |
| --- | --- |

(273)

Jei projekto statybos dar nėra baigtos, data, kai sueina penkeri metai nuo PVM grąžinimo už kiekvieną sąskaitą, susijusią su šiomis statybomis, bus laikoma pagalbos suteikimo data. Pagalba kiekvienu atveju prilygs grąžinto PVM sumai.

—   Platus investicinės prekės apibrėžimas – tiesioginė teisė be audito susigrąžinti 90 % PVM permokos

| (274) | Priemone PKT suteikiama pagalba, lygi palūkanoms nuo grąžinamo PVM už visas išlaidas, išskyrus išlaidas, patirtas įsigijus materialias prekes (susijusias su investicine preke), nuo tada, kai suma buvo grąžinta PKT, iki tada, kai PKT būtų gavęs teisę ją susigrąžinti, t. y. 3 metais vėliau, arba iki tada, kai PKT pardavimų pridėtinės vertės mokestį (susijusį su šiomis išlaidomis) būtų galėjęs kompensuoti pirkimų pridėtinės vertės mokesčiu. |
| --- | --- |

(274)

Priemone PKT suteikiama pagalba, lygi palūkanoms nuo grąžinamo PVM už visas išlaidas, išskyrus išlaidas, patirtas įsigijus materialias prekes (susijusias su investicine preke), nuo tada, kai suma buvo grąžinta PKT, iki tada, kai PKT būtų gavęs teisę ją susigrąžinti, t. y. 3 metais vėliau, arba iki tada, kai PKT pardavimų pridėtinės vertės mokestį (susijusį su šiomis išlaidomis) būtų galėjęs kompensuoti pirkimų pridėtinės vertės mokesčiu.

| (275) | Graikijos valdžios institucijos turi atskirti PVM, susijusį su ilgalaikio turto materialiąja dalimi, kuri patenka į investicinės prekės apibrėžimą, nuo pardavimų PVM, susijusio su kitais darbais ir paslaugomis. Tuomet šį pardavimų PVM reikėtų apskaičiuoti. Nuo taip apskaičiuotos sumos Graikijos valdžios institucijos turės apskaičiuoti palūkanas, kurių valstybė turės pareikalauti už išankstinį mokėjimą grynaisiais prieš pasibaigiant trejų metų laikotarpiui, po kurio PKT bet kuriuo atveju galėtų susigrąžinti šias sumas. Šios palūkanos turi būti skaičiuojamos už laikotarpį nuo tada, kai suma buvo grąžinta PKT, iki tada, kai PKT būtų gavęs teisę ją susigrąžinti, t. y. 3 metais vėliau. Jei gali būti įrodyta, kad grąžinimą buvo galima atlikti anksčiau, nei pasibaigus 3 metų laikotarpiui, atitinkamos palūkanos bus skaičiuojamos iki tada, kai PKT pardavimų pridėtinės vertės mokestį (susijusį su šiomis išlaidomis) būtų galėjęs kompensuoti pirkimų pridėtinės vertės mokesčiu. |
| --- | --- |

(275)

Graikijos valdžios institucijos turi atskirti PVM, susijusį su ilgalaikio turto materialiąja dalimi, kuri patenka į investicinės prekės apibrėžimą, nuo pardavimų PVM, susijusio su kitais darbais ir paslaugomis. Tuomet šį pardavimų PVM reikėtų apskaičiuoti. Nuo taip apskaičiuotos sumos Graikijos valdžios institucijos turės apskaičiuoti palūkanas, kurių valstybė turės pareikalauti už išankstinį mokėjimą grynaisiais prieš pasibaigiant trejų metų laikotarpiui, po kurio PKT bet kuriuo atveju galėtų susigrąžinti šias sumas. Šios palūkanos turi būti skaičiuojamos už laikotarpį nuo tada, kai suma buvo grąžinta PKT, iki tada, kai PKT būtų gavęs teisę ją susigrąžinti, t. y. 3 metais vėliau. Jei gali būti įrodyta, kad grąžinimą buvo galima atlikti anksčiau, nei pasibaigus 3 metų laikotarpiui, atitinkamos palūkanos bus skaičiuojamos iki tada, kai PKT pardavimų pridėtinės vertės mokestį (susijusį su šiomis išlaidomis) būtų galėjęs kompensuoti pirkimų pridėtinės vertės mokesčiu.

—   Teisė reikalauti delspinigių netaikant laiko ar procedūros reikalavimų, jei valstybė negrąžina PVM

| (276) | Priemone PKT suteikiama pagalba, lygi delspinigiams, kurių (remdamasis šia nuostata) PKT gali reikalauti iš Graikijos valstybės pasibaigus 60 dienų laikotarpiui nuo tada, kai PKT pateikė atitinkamą PVM deklaraciją (prašydamas grąžinti PVM), nors kitos įmonės, esančios panašioje padėtyje, neturėjo teisės reikalauti delspinigių. |
| --- | --- |

(276)

Priemone PKT suteikiama pagalba, lygi delspinigiams, kurių (remdamasis šia nuostata) PKT gali reikalauti iš Graikijos valstybės pasibaigus 60 dienų laikotarpiui nuo tada, kai PKT pateikė atitinkamą PVM deklaraciją (prašydamas grąžinti PVM), nors kitos įmonės, esančios panašioje padėtyje, neturėjo teisės reikalauti delspinigių.

| (277) | PKT pareiškė, kad šia nuostata nepasinaudojo. Jei vis dėlto yra kitaip ir valstybė iš tiesų yra sumokėjusi minėtus delspinigius, tada Graikijos valdžios institucijos turės nurodyti tikslią sumokėtų delspinigių sumą kartu su šių mokėjimų datomis. Šios datos bus laikomos pagalbos suteikimo datomis, o atitinkami sumokėti delspinigiai – nurodytomis dienomis suteiktos pagalbos sumomis. |
| --- | --- |

(277)

PKT pareiškė, kad šia nuostata nepasinaudojo. Jei vis dėlto yra kitaip ir valstybė iš tiesų yra sumokėjusi minėtus delspinigius, tada Graikijos valdžios institucijos turės nurodyti tikslią sumokėtų delspinigių sumą kartu su šių mokėjimų datomis. Šios datos bus laikomos pagalbos suteikimo datomis, o atitinkami sumokėti delspinigiai – nurodytomis dienomis suteiktos pagalbos sumomis.

—   Nuostolių perkėlimas be laiko apribojimo

| (278) | Šiuo atveju pagalba būtų lygi papildomam įmonės mokesčiui, kurį būtų turėjęs sumokėti PKT, jei nebūtų perkėlęs nuostolių ilgesniam nei penkerių metų laikotarpiui. Kitaip tariant, pagalba lygi skirtumui tarp pajamų mokesčio, kurį iš tikrųjų sumokėjo PKT, ir pajamų mokesčio, kurį būtų sumokėjęs, jei nebūtų buvę galimybės perkelti nuostolių ilgesniam nei penkerių metų laikotarpiui nuo tada, kai šie nuostoliai buvo patirti. |
| --- | --- |

(278)

Šiuo atveju pagalba būtų lygi papildomam įmonės mokesčiui, kurį būtų turėjęs sumokėti PKT, jei nebūtų perkėlęs nuostolių ilgesniam nei penkerių metų laikotarpiui. Kitaip tariant, pagalba lygi skirtumui tarp pajamų mokesčio, kurį iš tikrųjų sumokėjo PKT, ir pajamų mokesčio, kurį būtų sumokėjęs, jei nebūtų buvę galimybės perkelti nuostolių ilgesniam nei penkerių metų laikotarpiui nuo tada, kai šie nuostoliai buvo patirti.

| (279) | Pagalbos suteikimo data šiuo atveju bus laikoma ta data, kai būtų reikėję sumokėti šį mokestį. Graikijos valdžios institucijos turės pateikti duomenis, įrodančius PKT kiekvienų metų mokestinius nuostolius ir informaciją, ar jie buvo perkelti ilgesniam nei penkerių metų laikotarpiui. Jei taip, Graikijos valdžios institucijos turės apskaičiuoti šių nuostolių poveikį PKT apmokestinamai bazei ir kartu atitinkamą pajamų mokestį, kurio dėl tokio perkėlimo nesumokėjo PKT. |
| --- | --- |

(279)

Pagalbos suteikimo data šiuo atveju bus laikoma ta data, kai būtų reikėję sumokėti šį mokestį. Graikijos valdžios institucijos turės pateikti duomenis, įrodančius PKT kiekvienų metų mokestinius nuostolius ir informaciją, ar jie buvo perkelti ilgesniam nei penkerių metų laikotarpiui. Jei taip, Graikijos valdžios institucijos turės apskaičiuoti šių nuostolių poveikį PKT apmokestinamai bazei ir kartu atitinkamą pajamų mokestį, kurio dėl tokio perkėlimo nesumokėjo PKT.

—   Galimybė pasirinkti vieną iš trijų nusidėvėjimo skaičiavimo metodų

| (280) | PKT pareiškė, kad taikė tiesinį nusidėvėjimo skaičiavimo metodą. Graikijos valdžios institucijos turės pateikti įrodymus, kad buvo taikomas tik tiesinis nusidėvėjimo skaičiavimo metodas, ir nepalikti jokios galimybės pereiti prie kito nusidėvėjimo skaičiavimo metodo. Jei buvo taikytas bet koks kitas nusidėvėjimo skaičiavimo metodas, pagalba bus lygi skirtumui tarp įmonės mokesčio, kurį PKT būtų turėjęs sumokėti, jei būtų taikęs tiesinį nusidėvėjimo skaičiavimo metodą, ir įmonės mokesčio, apskaičiuoto taikant bet kurį kitą metodą. Pagalbos suteikimo data bus laikoma diena, kada būtų reikėję sumokėti papildomą mokestį. |
| --- | --- |

(280)

PKT pareiškė, kad taikė tiesinį nusidėvėjimo skaičiavimo metodą. Graikijos valdžios institucijos turės pateikti įrodymus, kad buvo taikomas tik tiesinis nusidėvėjimo skaičiavimo metodas, ir nepalikti jokios galimybės pereiti prie kito nusidėvėjimo skaičiavimo metodo. Jei buvo taikytas bet koks kitas nusidėvėjimo skaičiavimo metodas, pagalba bus lygi skirtumui tarp įmonės mokesčio, kurį PKT būtų turėjęs sumokėti, jei būtų taikęs tiesinį nusidėvėjimo skaičiavimo metodą, ir įmonės mokesčio, apskaičiuoto taikant bet kurį kitą metodą. Pagalbos suteikimo data bus laikoma diena, kada būtų reikėję sumokėti papildomą mokestį.

—   Atleidimas nuo žyminio mokesčio už paskolų sutartis, sudaromas projektui finansuoti, ir jų pagalbinius susitarimus

| (281) | Graikijos valdžios institucijos turės nurodyti, ar PKT buvo sudaręs kitų paskolų sutarčių, be jau minėtų sutarčių su COSCO. Kalbant apie pastarąsias sutartis, pagalba, skirta PKT, bus lygi atitinkamiems žyminiams mokesčiams, kurie yra taikomi tokioms paskoloms. Pagalbos suteikimo data bus laikoma diena, kada būtų reikėję sumokėti šiuos žyminius mokesčius. |
| --- | --- |

(281)

Graikijos valdžios institucijos turės nurodyti, ar PKT buvo sudaręs kitų paskolų sutarčių, be jau minėtų sutarčių su COSCO. Kalbant apie pastarąsias sutartis, pagalba, skirta PKT, bus lygi atitinkamiems žyminiams mokesčiams, kurie yra taikomi tokioms paskoloms. Pagalbos suteikimo data bus laikoma diena, kada būtų reikėję sumokėti šiuos žyminius mokesčius.

—   PKT kreditorių atleidimas nuo mokesčių, žyminio mokesčio, įmokų, taip pat visų valstybei ar trečiosioms šalims priklausančių teisių, susijusių su paskolos sutarčių kreditorių sutartimis, pagal kurias perduodamos iš jų kylančios pareigos ir teisės

| (282) | Priemone PKT kreditoriams, ypač COSCO, suteikiama pagalba, lygi žyminiam mokesčiui, kurį įprastomis sąlygomis COSCO būtų turėjusi sumokėti pagal bendrai galiojančias taisykles, jeigu paskolos sutartis, sudaryta su PKT, būtų perleista trečiajai šaliai. |
| --- | --- |

(282)

Priemone PKT kreditoriams, ypač COSCO, suteikiama pagalba, lygi žyminiam mokesčiui, kurį įprastomis sąlygomis COSCO būtų turėjusi sumokėti pagal bendrai galiojančias taisykles, jeigu paskolos sutartis, sudaryta su PKT, būtų perleista trečiajai šaliai.

| (283) | Pasak Graikijos valdžios institucijų, 2009 m. COSCO suteikė PKT dvi paskolas, o jos buvo grąžintos 2011 m. Remiantis šia informacija, Komisija neturi jokios priežasties manyti, kad toks perleidimas yra įvykęs. |
| --- | --- |

(283)

Pasak Graikijos valdžios institucijų, 2009 m. COSCO suteikė PKT dvi paskolas, o jos buvo grąžintos 2011 m. Remiantis šia informacija, Komisija neturi jokios priežasties manyti, kad toks perleidimas yra įvykęs.

| (284) | Graikijos valdžios institucijos turės patikslinti, ar šia nuostata buvo pasinaudota. Jei iš tiesų ja buvo pasinaudota, Graikijos valdžios institucijos turės apskaičiuoti žyminį mokestį, kuris turėtų būti sumokėtas už šiuos teisinius veiksmus. |
| --- | --- |

(284)

Graikijos valdžios institucijos turės patikslinti, ar šia nuostata buvo pasinaudota. Jei iš tiesų ja buvo pasinaudota, Graikijos valdžios institucijos turės apskaičiuoti žyminį mokestį, kuris turėtų būti sumokėtas už šiuos teisinius veiksmus.

—   Atleidimas nuo žyminio mokesčio už bet kokios rūšies kompensacijas, kurias Pirėjo uosto direkcija moka PKT pagal koncesijos sutartį ir kurios nepatenka į PVM kodekso galiojimo sritį

| (285) | Šia priemone PKT suteiktas pranašumas, lygus žyminiam mokesčiui, kurį panašiomis aplinkybėmis būtų privalėjęs sumokėti, tačiau buvo nuo jo atleistas. Graikijos valdžios institucijos turės nurodyti, ar šia nuostata buvo pasinaudota. Jei ja buvo pasinaudota, jie turės apskaičiuoti PKT suteiktos pagalbos sumas ir atitinkamas suteikimo datas tuo pačiu būdu, kuris aprašytas kalbant apie pirmiau nurodytas priemones. |
| --- | --- |

(285)

Šia priemone PKT suteiktas pranašumas, lygus žyminiam mokesčiui, kurį panašiomis aplinkybėmis būtų privalėjęs sumokėti, tačiau buvo nuo jo atleistas. Graikijos valdžios institucijos turės nurodyti, ar šia nuostata buvo pasinaudota. Jei ja buvo pasinaudota, jie turės apskaičiuoti PKT suteiktos pagalbos sumas ir atitinkamas suteikimo datas tuo pačiu būdu, kuris aprašytas kalbant apie pirmiau nurodytas priemones.

—   Privilegijuotas užsienio investicijų apsaugos statusas, suteikiamas PKT prašymu

| (286) | Graikijos valdžios institucijos pareiškė, kad šiuo statusu nebuvo pasinaudota. Tačiau, kaip nurodyta 220 konstatuojamojoje dalyje, PKT turi teisę prašyti ir gauti šį privilegijuotą statusą. |
| --- | --- |

(286)

Graikijos valdžios institucijos pareiškė, kad šiuo statusu nebuvo pasinaudota. Tačiau, kaip nurodyta 220 konstatuojamojoje dalyje, PKT turi teisę prašyti ir gauti šį privilegijuotą statusą.

Veiksmų chronologija

| (287) | Per du mėnesius nuo tada, kai apie šį sprendimą bus pranešta Graikijos Respublikai, Graikija turi informuoti Komisiją apie priemones, kurių jį ketina imtis arba jau ėmėsi:






  i. | nurodyti priemones, kurios iš tikrųjų patenka į reglamento dėl mažos apimties pagalbos taikymo sritį, ir pateikti atitinkamus tai įrodančius argumentus; |
| --- | --- | --- |

(287)

Per du mėnesius nuo tada, kai apie šį sprendimą bus pranešta Graikijos Respublikai, Graikija turi informuoti Komisiją apie priemones, kurių jį ketina imtis arba jau ėmėsi:

i.

nurodyti priemones, kurios iš tikrųjų patenka į reglamento dėl mažos apimties pagalbos taikymo sritį, ir pateikti atitinkamus tai įrodančius argumentus;

| ii. | nurodyti priemones, kuriomis pagalba susigrąžinta, arba jau įsigaliojusią susigrąžinimo programą. |
| --- | --- |

ii.

nurodyti priemones, kuriomis pagalba susigrąžinta, arba jau įsigaliojusią susigrąžinimo programą.

| (288) | Per keturis mėnesius nuo tada, kai apie šį sprendimą bus pranešta Graikijos Respublikai, Graikija turi informuoti Komisiją apie jau įvykdytą susigrąžinimą. |
| --- | --- |

(288)

Per keturis mėnesius nuo tada, kai apie šį sprendimą bus pranešta Graikijos Respublikai, Graikija turi informuoti Komisiją apie jau įvykdytą susigrąžinimą.

| (289) | Iš esmės tai bus galutinis pagalbos susigrąžinimo terminas. |
| --- | --- |

(289)

Iš esmės tai bus galutinis pagalbos susigrąžinimo terminas.

| (290) | Tais atvejais, kai PKT suteiktas pranašumas neviršija ribų, nurodytų Komisijos reglamente (EB) Nr. 1407/2013 (194), šis pranašumas nelaikomas valstybės pagalba, jei jis atitinka minėtame reglamente pateiktas sąlygas, ir šio pranašumo nereikia susigrąžinti. |
| --- | --- |

(290)

Tais atvejais, kai PKT suteiktas pranašumas neviršija ribų, nurodytų Komisijos reglamente (EB) Nr. 1407/2013 (194), šis pranašumas nelaikomas valstybės pagalba, jei jis atitinka minėtame reglamente pateiktas sąlygas, ir šio pranašumo nereikia susigrąžinti.

| (291) | Pagalba, kurią reikia susigrąžinti, apima palūkanas, skaičiuojamas nuo datos, kai pagalba buvo suteikta PKT, iki faktinio jos susigrąžinimo. Palūkanos skaičiuojamos nuo pagrindinės sumos ir nuo susikaupusių palūkanų pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004 (195) V skyrių ir Komisijos reglamentą (EB) Nr. 271/2008, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 794/2004 (196). |
| --- | --- |

(291)

Pagalba, kurią reikia susigrąžinti, apima palūkanas, skaičiuojamas nuo datos, kai pagalba buvo suteikta PKT, iki faktinio jos susigrąžinimo. Palūkanos skaičiuojamos nuo pagrindinės sumos ir nuo susikaupusių palūkanų pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004 (195) V skyrių ir Komisijos reglamentą (EB) Nr. 271/2008, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 794/2004 (196).

8.   IŠVADOS

| (292) | Komisija konstatuoja, kad Graikija, pažeisdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį, neteisėtai taikė toliau nurodytas pagalbos priemones:






  1. | atleidimą nuo pajamų mokesčio už susikaupusias palūkanas iki III prieplaukos veiklos pradžios; |
| --- | --- | --- |

(292)

Komisija konstatuoja, kad Graikija, pažeisdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį, neteisėtai taikė toliau nurodytas pagalbos priemones:

1.

atleidimą nuo pajamų mokesčio už susikaupusias palūkanas iki III prieplaukos veiklos pradžios;

| 2. | teisę susigrąžinti PVM permoką neatsižvelgiant į sutarties objekto užbaigimo mastą; sąvokos „investicinė prekė“ apibrėžimą PVM taisyklių taikymo tikslu; teisę į delspinigius nuo pirmos dienos praėjus 60 dienų po prašymo grąžinti PVM pateikimo; |
| --- | --- |

2.

teisę susigrąžinti PVM permoką neatsižvelgiant į sutarties objekto užbaigimo mastą; sąvokos „investicinė prekė“ apibrėžimą PVM taisyklių taikymo tikslu; teisę į delspinigius nuo pirmos dienos praėjus 60 dienų po prašymo grąžinti PVM pateikimo;

| 3. | nuostolių perkėlimą be laiko apribojimo; |
| --- | --- |

3.

nuostolių perkėlimą be laiko apribojimo;

| 4. | galimybę pasirinkti vieną iš trijų nusidėvėjimo skaičiavimo metodų, skaičiuojant investicines išlaidas II prieplaukos rekonstrukcijai ir III prieplaukos statyboms; |
| --- | --- |

4.

galimybę pasirinkti vieną iš trijų nusidėvėjimo skaičiavimo metodų, skaičiuojant investicines išlaidas II prieplaukos rekonstrukcijai ir III prieplaukos statyboms;

| 5. | atleidimą nuo žyminio mokesčio už paskolų sutartis ir jų pagalbinius susitarimus, sudaromus projektui finansuoti; |
| --- | --- |

5.

atleidimą nuo žyminio mokesčio už paskolų sutartis ir jų pagalbinius susitarimus, sudaromus projektui finansuoti;

| 6. | atleidimą nuo mokesčių, žyminio mokesčio, įmokų, taip pat visų valstybei ar trečiosioms šalims priklausančių teisių, susijusių su paskolos kreditorių sutartimis, pagal kurias perduodamos iš jų kylančios teisės ir pareigos; |
| --- | --- |

6.

atleidimą nuo mokesčių, žyminio mokesčio, įmokų, taip pat visų valstybei ar trečiosioms šalims priklausančių teisių, susijusių su paskolos kreditorių sutartimis, pagal kurias perduodamos iš jų kylančios teisės ir pareigos;

| 7. | atleidimą nuo žyminio mokesčio už bet kokios rūšies kompensacijas, kurias Pirėjo uosto direkcija moka PKT pagal koncesijos sutartį ir kurios nepatenka į PVM kodekso taikymo sritį; |
| --- | --- |

7.

atleidimą nuo žyminio mokesčio už bet kokios rūšies kompensacijas, kurias Pirėjo uosto direkcija moka PKT pagal koncesijos sutartį ir kurios nepatenka į PVM kodekso taikymo sritį;

| 8. | apsaugą suteikiant specialų užsienio investicijų apsaugos statusą. |
| --- | --- |

8.

apsaugą suteikiant specialų užsienio investicijų apsaugos statusą.

| (293) | Graikijos valdžios institucijos neatleido PKT nuo priverstinio eksproprijavimo taisyklių laikymosi ir todėl nesuteikė jokios pagalbos PKT šiuo atžvilgiu. |
| --- | --- |

(293)

Graikijos valdžios institucijos neatleido PKT nuo priverstinio eksproprijavimo taisyklių laikymosi ir todėl nesuteikė jokios pagalbos PKT šiuo atžvilgiu.

| (294) | Visos pirmiau apibrėžtos pagalbos priemonės yra nesuderinamos su Sutartimi, o pagalba turi būti susigrąžinta, |
| --- | --- |

(294)

Visos pirmiau apibrėžtos pagalbos priemonės yra nesuderinamos su Sutartimi, o pagalba turi būti susigrąžinta,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Toliau nurodytos valstybės pagalbos priemonės AB Pirėjo konteinerių terminalo ir jo kreditoriaus COSCO naudai, kurias neteisėtai taikė Graikija, pažeisdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį, yra nesuderinamos su vidaus rinka:

| 1) | atleidimas nuo pajamų mokesčio už susikaupusias palūkanas iki III prieplaukos veiklos pradžios; |
| --- | --- |

1)

atleidimas nuo pajamų mokesčio už susikaupusias palūkanas iki III prieplaukos veiklos pradžios;

| 2) | teisė susigrąžinti PVM permoką neatsižvelgiant į sutarties objekto užbaigimo mastą; sąvokos „investicinė prekė“ apibrėžimas PVM taisyklių taikymo tikslu; teisė į delspinigius nuo pirmos dienos praėjus 60 dienų po prašymo grąžinti PVM pateikimo; |
| --- | --- |

2)

teisė susigrąžinti PVM permoką neatsižvelgiant į sutarties objekto užbaigimo mastą; sąvokos „investicinė prekė“ apibrėžimas PVM taisyklių taikymo tikslu; teisė į delspinigius nuo pirmos dienos praėjus 60 dienų po prašymo grąžinti PVM pateikimo;

| 3) | nuostolių perkėlimas be laiko apribojimo; |
| --- | --- |

3)

nuostolių perkėlimas be laiko apribojimo;

| 4) | galimybė pasirinkti vieną iš trijų nusidėvėjimo skaičiavimo metodų, skaičiuojant investicines išlaidas II prieplaukos rekonstrukcijai ir III prieplaukos statyboms; |
| --- | --- |

4)

galimybė pasirinkti vieną iš trijų nusidėvėjimo skaičiavimo metodų, skaičiuojant investicines išlaidas II prieplaukos rekonstrukcijai ir III prieplaukos statyboms;

| 5) | atleidimas nuo žyminio mokesčio už paskolų sutartis ir bet kokį pagalbinį susitarimą, sudaromą projektui finansuoti; |
| --- | --- |

5)

atleidimas nuo žyminio mokesčio už paskolų sutartis ir bet kokį pagalbinį susitarimą, sudaromą projektui finansuoti;

| 6) | atleidimas nuo mokesčių, žyminio mokesčio, įmokų, taip pat visų valstybei ar trečiosioms šalims priklausančių teisių, susijusių su paskolos kreditorių sutartimis, pagal kurias perduodamos iš jų kylančios teisės ir pareigos; |
| --- | --- |

6)

atleidimas nuo mokesčių, žyminio mokesčio, įmokų, taip pat visų valstybei ar trečiosioms šalims priklausančių teisių, susijusių su paskolos kreditorių sutartimis, pagal kurias perduodamos iš jų kylančios teisės ir pareigos;

| 7) | atleidimas nuo žyminio mokesčio už bet kokią finansinę kompensaciją, kurias Pirėjo uosto direkcija moka PKT pagal koncesijos sutartį ir kurios nepatenka į PVM kodekso taikymo sritį; |
| --- | --- |

7)

atleidimas nuo žyminio mokesčio už bet kokią finansinę kompensaciją, kurias Pirėjo uosto direkcija moka PKT pagal koncesijos sutartį ir kurios nepatenka į PVM kodekso taikymo sritį;

| 8) | apsauga suteikiant specialų užsienio investicijų apsaugos statusą. |
| --- | --- |

8)

apsauga suteikiant specialų užsienio investicijų apsaugos statusą.

2 straipsnis

Graikijos valdžios institucijos nesuteikė pagalbos atleisdamos AB Pirėjo konteinerių terminalą nuo priverstinio eksproprijavimo taisyklių.

3 straipsnis

1.   Graikija privalo iš PKT ir ją patronuojančios įmonės COSCO susigrąžinti suteiktą nesuderinamą pagalbą, nurodytą 1 straipsnyje.

2.   Pagalba, kurią reikia susigrąžinti, apima palūkanas, skaičiuojamas nuo datos, kai pagalba buvo suteikta gavėjams, iki faktinio jos susigrąžinimo.

3.   Palūkanos skaičiuojamos nuo pagrindinės sumos ir nuo susikaupusių palūkanų pagal Reglamento (EB) Nr. 794/2004 V skyrių ir Reglamentą (EB) Nr. 271/2008, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 794/2004.

4.   Šio sprendimo priėmimo dieną Graikija panaikina visas nuostatas, kuriomis leidžiama tęsti 1 straipsnyje nurodytų priemonių taikymą.

5.   Šio sprendimo priėmimo dieną Graikija nutraukia visų neišmokėtų 1 straipsnyje nurodytos pagalbos sumų mokėjimą.

4 straipsnis

1.   1 straipsnyje nurodyta suteikta pagalba susigrąžinama nedelsiant ir veiksmingai.

2.   Graikija užtikrina, kad šis sprendimas būtų įgyvendintas per keturis mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos.

5 straipsnis

1.   Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos Graikija pateikia šią informaciją:

| a) | visą sumą (kapitalą ir palūkanas), kurią reikia susigrąžinti iš PKT ir ją patronuojančios įmonės COSCO; |
| --- | --- |

a)

visą sumą (kapitalą ir palūkanas), kurią reikia susigrąžinti iš PKT ir ją patronuojančios įmonės COSCO;

| b) | išsamų priemonių, kurių jau imtasi ir kurių planuojama imtis šiam sprendimui įgyvendinti, aprašą ir |
| --- | --- |

b)

išsamų priemonių, kurių jau imtasi ir kurių planuojama imtis šiam sprendimui įgyvendinti, aprašą ir

| c) | dokumentus, įrodančius, kad PKT ir ją patronuojančiai įmonei COSCO buvo nurodyta grąžinti pagalbą. |
| --- | --- |

c)

dokumentus, įrodančius, kad PKT ir ją patronuojančiai įmonei COSCO buvo nurodyta grąžinti pagalbą.

2.   Graikija informuoja Komisiją apie nacionalinėmis priemonėmis, kurių imamasi šiam sprendimui įgyvendinti, pasiektą pažangą, kol 1 straipsnyje nurodyta suteikta pagalba bus visiškai susigrąžinta. Komisijai paprašius, ji nedelsdama pateikia informaciją apie priemones, kurių jau ėmėsi ir kurių planuoja imtis šiam sprendimui įgyvendinti. Be to, ji pateikia išsamią informaciją apie iš gavėjo jau susigrąžintas pagalbos ir palūkanų sumas.

6 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Graikijai.

Priimta Briuselyje 2015 m. kovo 23 d.

Komisijos vardu

Margrethe VESTAGER

Komisijos narė

---

(1)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1.

1

(2)  Komisija užregistravo 2009 m. gegužės 13 d.

2

(3)  Komisija užregistravo tą pačią dieną.

3

(4)  2012 m. liepos 11 d. Komisijos sprendimas 2012C(2012) 4217 final dėl bylos SA. 28876 (C (12/C) (ex CP 202/09) – Graikija – Pirėjo uosto konteinerių terminalas ir Cosco Pacific Limited (OL C 301, 2012 10 5, p. 55).

4

final

ex

Graikija – Pirėjo uosto konteinerių terminalas ir Cosco Pacific Limited

(5)  Žr. 4 išnašą.

5

(6)  Žr. 1.1 Koncesijos sutarties 1.1 straipsnį dėl sutarties apimties ir 3 straipsnį dėl teisės naudoti ir eksploatuoti.

6

(7)  Žr. Koncesijos sutarties 3.1.iii straipsnį.

7

(8)  Paskelbtas 2008 m. sausio 30 d. Oficialiame leidinyje. Nuorodos Nr. 2008/S 20–026332 su pakeitimais, 2008 m. kovo 18 d. padarytais dokumentu 2008/S 54–072476, kuriame paraiškų teikimo terminas pratęstas iki 2008 m. gegužės 19 d.

8

(9)  Žr. 4 išnašą.

9

(10)  i) atleidimas nuo pajamų mokesčio už prekes, darbus ir paslaugas, kurias PKT ne Graikijoje teikia įmonės ar asociacijos, turinčios būstinę už Graikijos ribų, jeigu yra galiojanti dvišalė dvigubo apmokestinimo išvengimo sutartis tarp Graikijos ir tos šalies, kurioje registruotos įmonės, ir ii) PVM grąžinimas per 60 dienų nuo paraiškos pateikimo ir palūkanų norma, kuri galioja apskaičiuojant palūkanas tuo atveju, jei PVM permoka nebūtų gražinta per 60 dienų nuo paraiškos pateikimo.

10

(11)  Įstatymo 2 straipsnio 1 dalis.

11

(12)  Įstatymo 2 straipsnio 3 ir 4 dalys.

12

(13)  Įstatymo 2 straipsnio 5 dalis.

13

(14)  Įstatymo 2 straipsnio 6 dalis.

14

(15)  Įstatymo 2 straipsnio 8 dalis.

15

(16)  Įstatymo 2 straipsnio 9 dalis.

16

(17)  Įstatymo 2 straipsnio 10 dalis.

17

(18)  Įstatymo 3 straipsnis.

18

(19)  2004 m. sprendimas Danske Busvognmænd prieš Komisiją, T-157/01, Rink. p. I-917.

19

Danske Busvognmænd prieš Komisiją

(20)  i) Ilgalaikis sutarčių pobūdis, ii) didelių pradinių investicijų poreikis, kuris faktiškai reiškia, kad pradinio laikotarpio pajamos yra ribotos arba lygios nuliui; iii) poreikis užtikrinti išorinį finansavimą; iv) neaiškaus pobūdžio finansinė nauda; v) išaugęs viešasis interesas, skatinantis sėkmingai ir pelningai užbaigti projektą.

20

(21)  2012 m. liepos 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ΕS) Nr. 670/2012, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1639/2006/ΕΒ dėl Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos įsteigimo (2007–2013 m.) ir Reglamentas (ΕΒ) Nr. 680/2007, nustatantis bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo transeuropinių transporto ir energetikos tinklų srityse (OL L 204, 2012 7 31, p. 1), ir 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ΕΒ) Nr. 1370/2007 dėl keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų ir panaikinantis tarybos reglamentus (EEB) Nr. 1191/69 ir (EEB) Nr. 1107/70 (OL L 315, 2007 12 3, p. 1).

21

(22)  Jie pabrėžia, kad VPSĮ Reglamentu (ΕΒ) Nr. 1370/2007 pripažįstama, kad, esant būtinybei užtikrinti mokesčių naudą ar visišką kapitalo amortizaciją, atsižvelgiant į išskirtines investicijas į infrastruktūrą, riedmenis arba transporto priemones, viešųjų paslaugų sutartis gali trukti ilgiau nei paprastai.

22

(23)  Sujungtos bylos C-106/09 P ir C-107/09 P, Komisija (C-106/09) ir Ispanija prieš Government of Gibraltar ir Jungtinę Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystę, Rink. 2011, ECLI:EU:C:2011:732, 90–92 punktai.

23

Komisija (C-106/09) ir Ispanija prieš Government of Gibraltar ir Jungtinę Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystę,

(24)  Žr. Komisijos sprendimo pradėti procedūrą 115 punktą.

24

(25)  2006 m. Sprendimas Portugalijos Respublika prieš Komisiją, C-88/03, Rink, p. I-7115, 81 punktas.

25

Portugalijos Respublika prieš Komisiją

(26)  2001 m. Sprendimas Adria-Wien Pipeline, C-143/99, Rink. p. I-8384.

26

Adria-Wien Pipeline

(27)  2009 m. Sprendimas Presidente del Consiglio dei Ministri prieš Regione Sardegna, C-169/08, Rink. p. I-10821.

27

Presidente del Consiglio dei Ministri prieš Regione Sardegna

(28)  Sprendimas British Aggregates Association prieš Komisiją, T-210/02 RENV, Rink. 2012 m.

28

British Aggregates Association prieš Komisiją

(29)  Žr., pavyzdžiui, 2012 m. Bendrojo Teismo tyrimą dėl bylos T-210/02 RENV, British Aggregates Association prieš Europos Komisiją, Rink. 2012, 83–91 punktai.

29

British Aggregates Association prieš Europos Komisiją

(30)  2006 m. sprendimai Italijos Respublika ir WAM SpA prieš Komisiją, T-304/04 ir T-316/04, Rink. p. II-64.

30

Italijos Respublika ir WAM SpA prieš Komisiją

(31)  Sprendimai COMP/M.5398 – HUTCHINSON/EVERGREEN, COMP/M.5450 – KUHNE/HGV/TIU/HAPAG-LLOYD, COMP/JV.55 – HUTCHINSON/RCPM/ECT, COMP/JV.56 – HUTCHINSON/ECT, COMP/M.3863 – TUI/CP SHIPS, COMP/M.5398 – HUTCHINSON/EVERGREEN, COMP/M.3576 – ECT/PONL/EUROMAX, COMP/M.3973 –CMA CGM/DELMAS, COMP/M.3829 MAERRSK/PONL, COMP/M.1674 – MAERSK/ECT, IV/M.831 – P&O/ROYAL NEDLLOYD.

31

(32)  2009 m. sausio 23 d. Sprendimas 409/V/2009, p. 22.

32

(33)  Salonikų uostas, Konstancos uostas Rumunijoje, Koperio uostas Slovėnijoje ir nemažai uostų Italijoje (plg. sprendimo pradėti procedūrą 173 išnašą).

33

(34)  2009 m. gruodžio 18 d. Komisijos sprendimas C 21/09 (ex N 105/08, N 168/2008 ir N 169/08) – Graikija. Infrastruktūros ir įrenginių Pirėjo uoste viešas finansavimas (OL C 402, 2012 12 29, p. 25).

34

ex

(35)  Dėl didelio atstumo nuo Pirėjo iki šių regionų, šiuolaikinių geležinkelių jungčių ir paslaugų trūkumo, papildomų didelių išlaidų ir dėl pagrindinių jūros kelių, naudojamų atviros jūros konteinerių gabenimui ir aptarnaujančių Viduržemio jūros regiono centrinę dalį per konteinerių terminalus Maltoje (pvz., Maersk), Tarante (pvz., Evergreen), Venecijoje (pvz., MSC) ir Džoja Taure (pvz., MSC), reglamentavimo.

35

Maersk

Evergreen

(36)  Pavyzdžiui, Koperio uosto įplaukos kanalo gylis siekia apie 9 m, o Pirėjo – 15–19 m (paprastai reikalaujama, kad tam, kad į uostą galėtų įplaukti aptarnaujantys laivai, uosto įplaukos gylis turėtų būti gerokai didesnis nei 12 m). 13 500 TEU talpos konteinerius gabenantys laivai atvyksta į Pirėjo terminalą kas savaitę, o tokio srauto negalėtų užtikrinti nė vienas iš šių uostų.

36

(37)  Nukreipus perkrovos srautą į bet kurį iš šių uostų, dėl pailgėjusio maršruto išlaidų gerokai padaugėtų, ir tai padarytų šiuos uostus nepatrauklius tokiam srautui.

37

(38)  Įprastam atviros jūros laivui įveikti atstumą nuo šio jūrų kelio iki Pirėjo reikia maždaug 16 valandų, iki Salonikų – 44 valandų, iki Koperio – 120 valandų, o iki Konstancos – keleto dienų (nes reikia praplaukti Dardanelus ir Bosforą, o ten kyla problemų dėl eismo apkrovos).

38

(39)  Komisijos sprendimo 117 dalyje nurodoma: „Vieninteliai uostai, sudarantys rytinės Viduržemio jūros dalies rinkos dalį, yra uostai, esantys Juodojoje jūroje (Konstancos uostas Rumunijoje, Varnos uostas Bulgarijoje). Tačiau dėl ypatingos situacijos, esančios sąsiauriuose, jungiančiuose Juodąją jūrą su Egėjo jūra, Juodosios jūros uostai nėra pagrindiniai Pirėjo uosto konkurentai. Panašiai, nors ir negalima visiškai atmesti fakto, kad ir kiti ES uostai, kaip antai Italijos ir Slovėnijos uostai Adrijos jūroje, galbūt ir gali konkuruoti su Pirėjo uostu, tačiau konkurencija tarp jų ir Pirėjo uosto yra nedidelė.“

39

(40)  Komisijos sprendimo C 21/2009, nurodyto 4 išnašoje, 114 ir 115 dalys.

40

(41)  i) Jo dislokacija daugiausiai apgyvendintoje Graikijos dalyje, kurios gyventojų skaičius yra didesnis kaip 5 mln., didžiausioje šalies pramoninėje ir (arba) prekybinėje srityje, ii) daug vietos laivams švartuotis, erdvios sandėliavimo patalpos ir daug vietos laivams stovėti išmetus inkarą, iii) didžiausias vandenų gylis, iv) mažiausias atstumas nuo Sueco–Gibraltaro ašies, v) viena iš konkurencingiausių pasaulyje degalų atsargų rinkų, vi) laivų remonto paslaugų gausa ir platus paslaugų, reikalingų laivų naudotojams, spektras.

41

(42)  Komisijos sprendimai bylose N 508/07 Jonijos kelias, N 45/08 – Automagistralė Eleusinas-Korintas-Patra-Pirgas-Tsakona, N 566/07 – Automagistralė Korintas-Tripolis-Kalamata ir atkarpa Lefktrai-Sparta, N 565/07 – Centrinės Graikijos automagistralė, N 633/07 automagistralės Patra-Atėnai-Salonikai-Evzonai atkarpos Maliakos-Klidi koncesijos sutartis, N 134/07 Salonikų tunelio po jūra koncesijos sutartis, N 462/99 Atikos kelias, NN 143/97 Rio-Antirio tiltas, NN 27/96 Tarptautinis oro uostas Spatoje.

42

Automagistralė Eleusinas-Korintas-Patra-Pirgas-Tsakona

Automagistralė Korintas-Tripolis-Kalamata ir atkarpa Lefktrai-Sparta

Centrinės Graikijos automagistralė

automagistralės Patra-Atėnai-Salonikai-Evzonai atkarpos Maliakos-Klidi koncesijos sutartis

Salonikų tunelio po jūra koncesijos sutartis

Atikos kelias

Rio-Antirio tiltas

Tarptautinis oro uostas Spatoje

(43)  Komisijos sprendimas byloje NN 27/96 – Tarptautinis oro uostas Spatoje.

43

– Tarptautinis oro uostas Spatoje

(44)  Komisijos sprendimai bylose N 462/99 Atikos kelias ir NN 143/97 Rio-Antirio tiltas.

44

Atikos kelias

Rio-Antirio tiltas

(45)  Sujungtos bylos T-427/04 Prancūzijos Respublika prieš Komisiją ir T-17/05 France Télécom SA prieš Komisiją, [2009] Rink. p. II-0435, 264–266 punktai; nuo C-474/09 P iki C-476/09 P, Territorio Historico de Vizcaya, ECLI:EU:C:2011:522, 70 punktas.

45

Prancūzijos Respublika prieš Komisiją

France Télécom SA prieš Komisiją

Territorio Historico de Vizcaya

(46)  Žr. sprendimo pradėti procedūrą 221 konstatuojamąją dalį.

46

(47)  Remdamasi tuo pačiu principu, Komisija taip pat patvirtino plačiajuosčio ryšio diegimo žemdirbystės regionuose sistemą (SA. 32866 (2011/N), kurio teisinis pagrindas buvo Įstatymas Nr. 3389/2005 dėl VPSP, kuriuo nustatomos mokestinės nuostatos, panašios į numatytas Įstatymu Nr. 3755/2009.

47

(48)  Žr. sprendimo pradėti procedūrą 225 ir 226 konstatuojamąsias dalis.

48

(49)  2012 m. a) II prieplaukos srautas padidėjo 76,5 %, palyginti su 2011 m. (2,108 mln. TEU 2012 m., palyginti su 1,188 mln. TEU 2011 m.), b) jos talpa buvo 700 000 TEU didesnė nei buvo numatyta koncesijos sutartyje, c) jos pajamos padidėjo 43 %, palyginti su 2011 m. (nuo 72,87 mln. EUR iki 104,3 mln. EUR). 2012 m. PKT, TRENOSE ir Hewlett Packard pasirašė sutartį, kurios pagrindu pastaroji ketino nukreipti savo produkciją per Graikiją į kitas kaimynines šalis.

49

Hewlett Packard

(50)  Įsipareigojimas išlaikyti profesinę paslaptį.

50

(51)  Komisijos sprendimai C 39/2009 – Latvija – Ventspilio uosto infrastruktūros valstybinis finansavimas (pagalbos lygis 50 %), SA.30742 Klaipėdos keleivių ir krovinių keltų terminalo infrastruktūros statyba (pagalbos lygis 65 %), SA.34940 (2012/N) Augustos uostas (pagalbos lygis 68,87 %), N 649/2001 Krovos įrenginių finansavimo statusas (pagalbos lygis 94 %), C 21/2009 Infrastruktūros ir įrenginių Pirėjo uoste viešas finansavimas.

51

Latvija – Ventspilio uosto infrastruktūros valstybinis finansavimas

Klaipėdos keleivių ir krovinių keltų terminalo infrastruktūros statyba

Augustos uostas

Krovos įrenginių finansavimo statusas

Infrastruktūros ir įrenginių Pirėjo uoste viešas finansavimas

(52)  Žr. 34 išnašą.

52

(53)  Reglamentas (ES) Nr. 670/2012.

53

(54)  Jie nurodo faktą, kad bankas China Development Bank, vienas iš PKT kreditorių, laukė, kol bus priimtas ratifikavimo įstatymas, kad pasirašytų, jog skiria kreditą PKT. Jie taip nurodo elektroninio pašto laišką, kurį 2009 m. sausio mėn. [...] atsiuntė PKT; jame bankas išreiškė esmines abejones dėl minėtos koncesijos sutarties finansavimo. Žinutėje teigiama, kad koncesijos sutartimi neužtikrinta apsaugos priemonių pasikeitus bendrajai įstatymų bazei arba įstatymų bazei, pagal kurią suteikiamas atrankusis pranašumas, ir tvirtinama, kad tai susiję ir su koncesijos sutarties mokesčių baze.

54

China Development Bank

(55)  Pateikti vertinimai grindžiami AB PricewaterhouseCoopers Business Solutions atliktu tyrimu. Šiuose vertinimuose lyginamos prielaidos, įtrauktos į COSCO verslo planą tuo metu, kai buvo paskelbtas ratifikavimo įstatymas (2009 m. kovo mėn.), ir bendrai taikomos nuostatos. Pagal šio palyginimo rezultatus buvo apskaičiuota suma, kuri atitinka papildomą finansavimą, kurio būtų reikėję PKT, jei nebūtų buvę mokestinių priemonių. Suma, gaunama šiais apskaičiavimais, buvo apskaičiuota diskonto kainomis (taikant 9,0 % metinę diskonto normą, t. y. diskonto normą, naudojamą mažiausio garantuojamo atlygio išpirkimui, kurį pasiūlė PKT konkurso metu, o taip pat 2009 m. kovo mėn. 4,47 % metinė diskonto norma, t. y. bazinė norma, nurodyta Komisijos komunikate). Galiausiai šie apskaičiavimai neapima įstatymo 2.3, 2.5, 2.9, 2.10 ir 3 straipsnių priemonių.

55

PricewaterhouseCoopers Business Solutions

(56)  Pagal blogiausią galimą scenarijų.

56

(57)  Pavyzdžiui, sprendimas C-143/99 Adria-Wien Pipeline GmbH ir Wieterdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH prieš Finanzlandesdirektion für Kärnten, [2001], Rink. p. I-8365, 41 punktas; sprendimas T-335/08 BNP Paribas ir Banca Nazionale del Lavoro SpA (BNL) prieš Komisiją, [2010], Rink. p. II-3323, 204 punktas; ir sprendimai T-425/04, T-444/04, T-450/04 ir T-456/04, Prancūzijos Respublika, France Télécom, Bouyges SA, Bouyges Télécom SA ir AFORS Télécom prieš Komisiją, [2010], Rink. p. II-2009, 216 punktas.

57

Adria-Wien Pipeline GmbH ir Wieterdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH prieš Finanzlandesdirektion für Kärnten

T-335/08 BNP Paribas ir Banca Nazionale del Lavoro SpA (BNL) prieš Komisiją

Prancūzijos Respublika, France Télécom, Bouyges SA, Bouyges Télécom SA ir AFORS Télécom prieš Komisiją

(58)  Komisijos sprendimas SA.21918 – Prancūzija – Reguliuojami elektros energijos tarifai Prancūzijoje (OL C 398, 2012 12 22, p. 10). 1997 m. rugsėjo 16 d. Komisijos sprendimas 98/353/EB dėl valstybės pagalbos įmonei Gemeinnόtzige Abfallverwertung GmbH (OL L 159, 1998 6 3, p. 58). 2007 m. sausio 24 d. Komisijos sprendimas C(2007) 134 byloje dėl valstybės pagalbos NN 67/05 – Lietuva – Pelno mokesčio koeficiento sumažinimas įmonei „Bite GSM“.2002 m. rugpjūčio 2 d. Komisijos sprendimas 2003/227/EB dėl įvairių priemonių ir valstybės pagalbos, kurią Ispanija investavo į „Terra Mítica SA“, teminį parką prie Benidormo (Alikantė) (OL L 91, 2003 4 8, p. 23), 64 punktas; 2010 m. balandžio 14 d. Komisijos sprendimas byloje dėl valstybės pagalbos NN 30/2009 – Airija – Viešbučių mokestinės lengvatos įmonei Ritz-Carlton Hotel, Powerscourt, Co. Wicklow. 2003 m. kovo 5 d. Komisijos sprendimas 2003/590/EB dėl valstybės pagalbos, kurią Jungtinė Karalystė ketina pritaikyti įmonės CDC Group plc naudai (OL L 199, 2003 8 7, p. 28). 2009 m. sausio 28 d. Komisijos sprendimas 2009/476/EB dėl pagalbos, kurią Liuksemburgas skyrė steigiant kompensacijų fondą elektros rinkai organizuoti C 43/02 (ex NN 75/01)) (OL L 159, 2009 6 20, p. 11). 1997 m. balandžio 16 d. Komisijos sprendimas 98/212/EB dėl pagalbos, kurią Italija pritaikė įmonei Enirisorse SpA (OL L 80, 1998 3 18, p. 32). 2007 m. kovo 1 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos NN4/07 – „Delitissue Sp. z o.o.“, remiantis dokumentu C(2007) 769.

58

Prancūzija – Reguliuojami elektros energijos tarifai Prancūzijoje

Gemeinnόtzige Abfallverwertung GmbH

Lietuva – Pelno mokesčio koeficiento sumažinimas įmonei „Bite GSM“.

Airija – Viešbučių mokestinės lengvatos įmonei Ritz-Carlton Hotel, Powerscourt, Co. Wicklow

CDC Group plc

Enirisorse SpA

(59)  Remiantis PKT skaičiavimais, mokestinių nuostatų priėmimo poveikis realiai vidinės grąžos normai (IRR), į kurią buvo atsižvelgta pirminiame PKT verslo plane 2009 m. kovo mėn., buvo apskaičiuotas kaip [...] bazinių vienetų (t. y. [...] proc.), o tai atitinka minėto IRR padidėjimą, nesant atitinkamų mokestinių nuostatų, maždaug [...] proc. (t. y. nuo [...] iki [...] proc.).

59

(60)  Sujungtos bylos C-180/98–C-184/98 Pavlov ir kiti, [2000], Rink. p. I-6451.

60

Pavlov ir kiti

(61)  Sprendimai 118/85 Komisija prieš Italijos Respubliką, [1987], Rink. p. 2599, 7 punktas; C-35/96; Komisija prieš Italiją, [1998], Rink. p. I-3851, 36 punktas; sujungtos bylos nuo C-180/98 iki C-184/98, [2000], Rink. p. I-6451.

61

Komisija prieš Italijos Respubliką

Komisija prieš Italiją,

nuo C-180/98

C-184/98,

(62)  Komisijos sprendimai šiose valstybės pagalbos bylose: N 44/10 – Valstybės finansavimas uosto įrenginiams Krievu Sala (OL C 215, 2011 7 21, p. 21, 60–68 konstatuojamosios dalys); C 39/2009 – Ventspilio uosto infrastruktūros valstybinis finansavimas (OL C 62, 2010 3 20, p. 7, 53–58 konstatuojamosios dalys); N 60/06 – Roterdamo uostas (OL C 196, 2007 8 24, p. 1, 42–52 konstatuojamosios dalys); N 520/03 Flamandijos uostai (OL C 176, 2005 7 16, p. 12, 34–54 konstatuojamosios dalys).

62

Valstybės finansavimas uosto įrenginiams Krievu Sala

Ventspilio uosto infrastruktūros valstybinis finansavimas

(63)  Žr., be kitų, 2002 m. spalio 24 d. sprendimą C-82/01P Paryžiaus oro uostas, [2002], Rink. p. I-9297), ir 2011 m. kovo 24 d. sprendimą sujungtose bylose Τ-455/08 Freistaat Sachsen ir Mitteldeutsche Flughafen AG prieš Komisiją ir T-443/08 Freistaat Sachsen ir Land Sachsen- Anhalt prieš Komisiją, [2011], Rink. p. II-1311.

63

Paryžiaus oro uostas

Freistaat Sachsen ir Mitteldeutsche Flughafen AG prieš Komisiją

Freistaat Sachsen ir Land Sachsen- Anhalt prieš Komisiją

(64)  Sprendimas C-39/94 ir kiti, [1996], Rink. p. I-3547, 60 punktas; sprendimas C-342/96 Ispanija prieš Komisiją, [1999], Rink. p. I-2459, 41 punktas.

64

Ispanija prieš Komisiją

(65)  Sprendimas 173/73 Italija prieš Komisiją, [1974], Rink. p. 709, 13 punktas.

65

Italija prieš Komisiją

(66)  Sprendimai C-143/99 Adria-Wien Pipeline, [2001], Rink. p. I-8365, 38 punktas; C-387/92 Banco Exterior de España, [1994], Rink. p. I-877, 13 punktas; ir C-200/97 Ecotrade, [1998], Rink. p. I-7907, 34 punktas;

66

Adria-Wien Pipeline

Banco Exterior de España

Ecotrade

(67)  Sprendimas C-222/04 Cassa di Risparmio di Firenze ir kiti, [2006], Rink. p. I-289, 132 punktas.

67

Cassa di Risparmio di Firenze ir kiti

(68)  Sprendimas C-280/00 Altmark Trans, [2003], Rink. p. I-7747.

68

Altmark Trans

(69)  Sprendimas C-39/94 SFEI ir kiti, [1996], Rink. p. I-3547, 60–61 punktai.

69

SFEI ir kiti

(70)  Žr. sujungtas bylas C-71/09 P, C-73/09 P ir C-76/09 P Comitato „Venezia vuole vivere“, Hotel Cipriani Srl ir Società Italiana per il gas SpA (Italgas) prieš Komisiją, [2011], Rink. p. I-4727, 92 ir 94–96 punktai, ir Bendrojo Teismo pirmininko nutartį byloje T-172/14 R Stahlwerk Bous prieš Komisiją, 59 ir 60 punktai.

70

P Comitato „Venezia vuole vivere“, Hotel Cipriani Srl ir Società Italiana per il gas SpA (Italgas) prieš Komisiją

R Stahlwerk Bous prieš Komisiją

(71)  Įstatymo 2 straipsnio 9 dalis.

71

(72)  Sprendimai C-143/99 Adria-Wien Pipeline, [2001], Rink. p. I-8365, 41 punktas; C-308/01 GIL Insurance ir kiti, [2004], Rink. p. I-4777, 68 punktas; C-172/03 Heiser, [2005], Rink. p. I-1627, 40 punktas.

72

Adria-Wien Pipeline

GIL Insurance ir kiti

Heiser

(73)  Žr. sprendimus C-143/99 Adria-Wien Pipeline, 41 punktą; C-308/01 GIL Insurance ir kiti, [2004], Rink. p. I-4777, 68 punktą; C-172/03, Heiser, [2005], Rink. p. I-1627, 40 punktą; C-88/03, Portugalija prieš Komisiją, [2006], Rink. p. I-7115, 54 punktą; T-233/04, Nyderlandai prieš Komisiją, 86 punktą.

73

Adria-Wien Pipeline

GIL Insurance ir kiti

Heiser

Portugalija prieš Komisiją

Nyderlandai prieš Komisiją

(74)  Žr., pavyzdžiui, sprendimą C-279/08Ρ, Komisija prieš Nyderlandus (NOx), [2011], Rink. p. I-7671, 62 punktas.

74

Komisija prieš Nyderlandus

(75)  Sujungtos bylos C-106/09 P ir C-107/09 P, Komisija ir Ispanija prieš Gibraltaro Vyriausybę ir Jungtinę Karalystę, [2001], Rink., p. I-11113.

75

Komisija ir Ispanija prieš Gibraltaro Vyriausybę ir Jungtinę Karalystę

(76)  Žr. sujungtas bylas T-92/00 ir T-103/00, Territorio Histórico de Álava – Diputación Foral de Álava, Ramondín, SA ir Ramondín Cápsulas prieš Komisiją, [2002], Rink. p. II-1385, 51 punktą.

76

Territorio Histórico de Álava

Diputación Foral de Álava, Ramondín, SA ir Ramondín Cápsulas prieš Komisiją

(77)  Žr. sprendimą C 279/08 P Komisija prieš Nyderlandų Karalystę, [2011], Rink. p. I-7671, 50 punktą.

77

Komisija prieš Nyderlandų Karalystę

(78)  Sprendimas C-75/97 Belgija prieš Komisiją, [1999], Rink. p. I 3671, 32 punktas; C-143/99 Adria Wien Pipeline και Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, [2011], Rink. p. I 8365, 48 punktas; C- 409/00 Ispanija prieš Komisiją, [2003], Rink. p. I 1487, 48 punktas.

78

Belgija prieš Komisiją

Adria Wien Pipeline και Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke

Ispanija prieš Komisiją

(79)  Sujungtos bylos T-92/00 ir T-103/00 Ramondin ir Ramondín Cápsulas prieš Komisiją, [2002], Rink. p. II-1385, 39 punktas. Šioje byloje teismas nusprendė, kad mokestinės priemonės taikymas tik investicijoms, viršijančioms tam tikrą ribą, reikštų, kad ši priemonė galioja de facto tik įmonėms, turinčioms daug piniginių išteklių.

79

Ramondin ir Ramondín Cápsulas prieš Komisiją

de facto

(80)  Žr., pvz., sujungtas bylas nuo C-78/08 iki C-80/08, Paint Graphos ir kiti, [2011], Rink. p. I-7611, 69 punktas.

80

Paint Graphos ir kiti

(81)  Žr. Sprendimą sujungtose bylose nuo C-78/08 iki C-80/08, Paint Graphos ir kiti, [2011], Rink. p. I-7611, 69 ir 70 punktai; sprendimą C-88/03 Portugalija prieš Komisiją, [2006], Rink. p. I-7115, 81 punktas; sprendimą C-279/08 P Komisija prieš Nyderlandus (NOx), [2011], Rink. p. I-7671; sprendimą C-487/06 P Βritish Aggregates Association prieš Komisiją, [2008], Rink. p. I-10515.

81

Paint Graphos

Portugalija prieš Komisiją

Komisija prieš Nyderlandus

Βritish Aggregates Association prieš Komisiją

(82)  Žr., be kitų, sprendimus C-279/08P Komisija prieš Nyderlandus, [2011], Rink. p. I-07671, 75 punktas; C-487/06 P British Aggregates prieš Komisiją, [2008], Rink. p. I-10505, 92 punktas; C-241/94 Prancūzijos Respublika prieš Komisiją, [1996], Rink. p. I-4551, 21 punktas; C-342/96 Ispanija prieš Komisiją, [1999], Rink. p. I-2459, 23 punktas; C-75/97 Belgija prieš Komisiją, 25 punktas.

82

Komisija prieš Nyderlandus

British Aggregates prieš Komisiją

Prancūzijos Respublika prieš Komisiją

Ispanija prieš Komisiją

Belgija prieš Komisiją

(83)  Šiuo klausimu žr. sujungtas bylas T-92/00 ir Τ-103/00, Ramondín SA ir Ramondín Cápsulas SA prieš Komisiją, [2002], Rink. p. II-1385, 62 punktą.

83

Ramondín SA ir Ramondín Cápsulas SA prieš Komisiją

(84)  Arba vėliausiai iki 2015 m. spalio 31 d.

84

(85)  Įstatymo Nr. 3755/2009 2 straipsnio 1 dalis.

85

(86)  Įstatymo 99 straipsnio 1 dalies a punkto pirma pastraipa kartu su Graikijos pajamų apmokestinimo kodekso 12 straipsnio 1 dalimi, 105 straipsnio 1 dalies b punktu ir 109 straipsnio 1 dalimi. Minėtas įmonių pajamų mokestis 2010 finansiniais metais sudarė 25 %, 2011 finansiniais metais – 24 %, 2012 finansiniais metais – 20 %, 2013 finansiniais metais – 22 %, 2014 finansiniais metais – 26 %, ir t. t.

86

(87)  Tada galiojo mokesčio išskaičiavimas, remiantis PMK 99 straipsnio 1 dalies a punktu.

87

(88)  Pasak Graikijos valdžios institucijų, terminas „susikaupusios palūkanos“ naudojamas apibūdinti buhalterinę metodiką palūkanų kaupimui apskaičiuoti, pagal kurią palūkanos atsiranda, atsižvelgiant į disponuojamų sumų srautą ir sumas. Kitaip sakant, „susikaupusios palūkanos“ yra palūkanos, priklausančios nuo tam tikros sumos per tam tikrą laikotarpį (neatsižvelgiant į tai, ar palūkanos yra terminuotos ar neterminuotos). Pasak Graikijos valdžios institucijų, PKT turėtų gauti tokių palūkanų iš savo indėlių grynaisiais finansinėse institucijose.

88

(89)  Mokestinė lengvata susikaupusioms palūkanoms bus taikoma laikotarpiui, kuris gali skirtis, neatsižvelgiant į tai, ar darbai vyks laiku, ar pavėluotai, tačiau turi nustatytą pabaigos datą. Pagal koncesijos sutarties 12 straipsnį, III prieplauka turi pradėti veikti po 48 mėnesių nuo statybos darbų pradžios, tačiau bet kuriuo atveju ne vėliau 2015 m. spalio 31 d.

89

(90)  Jei nėra sutarties dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo.

90

(91)  Žr. 95–97 konstatuojamąsias dalis.

91

(92)  T. y. 103 straipsnio 1 dalies m punktas.

92

(93)  Sprendimas C-241/94, Prancūzija prieš Komisiją (Kimberly Clark), [1996], Rink. p. I-4451. Taip pat žr. pranešimo dėl mokestinės pagalbos 21 konstatuojamąją dalį.

93

Prancūzija prieš Komisiją (Kimberly Clark)

(94)  Įstatymo Nr. 3755/2009 2 straipsnio 2 ir 3 dalys.

94

(95)  PVM kodekso 30 straipsnio 1 dalis.

95

(96)  PVM kodekso 32 straipsnio 3 dalis.

96

(97)  Kadangi galioja trejų metų terminas PVM permokai perkelti.

97

(98)  PVM kodekso 33 straipsnio 4 dalis.

98

(99)  Kaip šis sprendimas galiojo ratifikavimo įstatymo priėmimo metu.

99

(100)  Įskaitant ir su investicine preke susijusį atvejį.

100

(101)  Ministro įsakymo Nr. 1073/2004 2 straipsnio 7 dalis.

101

(102)  PVM kodekso 33 straipsnio 3 dalis. Šis penkerių metų apribojimas negalioja komunalinių paslaugų įmonėms.

102

(103)  Įstatymo Nr. 1473/1984 38 straipsnio 2 dalis.

103

(104)  Prefektūros tarybos nutarimai Nr. 1948/1992, 3035/1992, 1274/2002, 1207/2012 ir 1501/2012, o taip pat Atėnų administracinio teismo nutartys Nr. 222/2009, 223/2009 ir 2141/2009 ir Salonikų administracinio teismo nutartis Nr. 4793/2013. Šis išaiškinimas grindžiamas Įstatymo galios dekreto Nr. 26–6/10–7/1944 (Teisminių procedūrų kodeksas) 21 straipsniu, kuriame numatyta, kad „įprastinės teisėtos palūkanos ir delspinigiai <...> pradedami skaičiuoti nuo to momento, kai valstybei pranešama apie apeliacinio skundo teikimą“.

104

(105)  Pagal Mokestinių procedūrų kodeksą, mokesčių mokėtojas gali pateikti apeliacinį skundą per 20 dienų nuo tos dienos, kai jam pranešama apie minėtą veiksmą.

105

(106)  Remiantis apibrėžimu, pateikiamu PVM kodekso 33 straipsnio 4 dalimi.

106

(107)  Sprendimas C-110/94, Intercommunale voor Zeewaterontzilting (INZO), [1997], Rink. p. I–870.

107

, Intercommunale voor Zeewaterontzilting (INZO)

(108)  Sprendimo byloje C-110/94 15 dalis.

108

(109)  Žr. Įstatymo Nr. 3389/2005 29 straipsnio 3 dalį su pakeitimais, padarytais Įstatymo Nr. 4013/2011 18 straipsnio 2 dalimi.

109

(110)  Taip pat reiškia teisinį tikrumą, kad bet kokios rūšies PKT išlaidos bus traktuojamos vienodai, nors remiantis bendrai galiojančiomis taisyklėmis to nebūtų.

110

(111)  Šis laiškas datuotas 2008 m. spalio 31 d. ir buvo pateiktas Graikijos valdžios institucijoms, vykstant procedūrai, prieš pradedant oficialią tyrimo procedūrą, kaip pastabų, datuotų 2011 m. vasario 1 d., 2 priedas. Komisija jį užregistravo 2011 m. vasario 8 d., registro numeris 2011/013591.

111

(112)  Konkrečiai jie prašė grąžinti 90 % permokos per 1 mėnesį nuo prašymo pateikimo dienos, o 10 % permokos – per vienerius metus. Šis grąžinimas iš esmės atitinka grąžinimą, galiojantį investicinėms prekėms.

112

(113)  Sprendimai T-68/03, AB Aviakompanijos Olimpiaki Paslaugos prieš Komisiją, [2007], Rink. p. II-2911, 361 punktas; C-25/07 Alicja Sosnowska prieš Dyrektor Izby Skarbowej, [2008], Rink. p. I-5129.

113

AB Aviakompanijos Olimpiaki Paslaugos prieš Komisiją

Alicja Sosnowska prieš Dyrektor Izby Skarbowej

(114)  Įsipareigojimas grąžinti PVM atsiranda pirkimo PVM mokėjimo metu, o teisė įskaityti PVM„<...> vykdoma iš karto <...> nors valstybės narės turi galimybę savo nuožiūra nustatyti PVM permokos grąžinimo procedūrą, tačiau jų nustatoma procedūra neturi pažeisti bendrosios PVM sistemos neutralumo principo, įpareigojant apmokestinimo subjektą visiškai ar dalinai užsikrauti mokestinę naštą. <...>“ Tai reiškia, kad skirtumas turi būti grąžinamas per pagrįstą laikotarpį. Sprendimas C-25/07 Alicjia Sosnowska, [2008], Rink. p. I-5129, 15–16 punktai.

114

(115)  PMK 105 straipsnio 11 dalis kartu su 4 straipsnio 3 dalimi.

115

(116)  Sprendimas T-55/99, Confederación Española de Transporte de Mercancías (CETM) prieš Komisiją, [2000], Rink. p. II-03207, 53 punktas.

116

Confederación Española de Transporte de Mercancías (CETM) prieš Komisiją

(117)  Pagal tiesinį nusidėvėjimo skaičiavimo metodą nusidėvėjimo vertė skaičiuojama pagal pastovų koeficientą nuo pradinės rinkos vertės arba nuo pakoreguotos rinkos vertės, pridėjus patobulinimų arba papildomai pridėtų dalių vertę.

117

(118)  Nagrinėjamos nuostatos priėmimo metu PMK 31.1.f straipsnyje buvo numatyta šios taisyklės išimtis, susijusi su naujais įrenginiais ir mechanine arba technine pramonės, kasybos, karjerų naudojimo ir mišrių šios rūšies įmonių įranga. Šiais atvejais įmonės galėjo naudoti ir mažėjančios vertės nusidėvėjimo skaičiavimo metodą. Ši nuostata buvo pakeista ir dabar numato tik bendrąjį tiesinį nusidėvėjimo skaičiavimo metodą visiems atvejams.

118

(119)  Prezidento dekretas Nr. 299/2003 dėl aukščiausių ir žemiausių nusidėvėjimo skaičiavimo koeficientų nustatymo. Šiuo dekretu nustatomos aukščiausios ir žemiausios nusidėvėjimo skaičiavimo koeficiento ribos pagal ilgalaikio turto kategoriją. Apmokestinamos įmonės turi pasirinkti bet kokį nusidėvėjimo skaičiavimo koeficientą nustatytose ribose. Jei įmonė yra pasirinkusi nusidėvėjimo skaičiavimo koeficientą šiose ribose, ji privalo skaičiuoti nusidėvėjimą taikydama tą patį koeficientą visam tos pačios kategorijos ilgalaikiam turtui, kurį įmonė nusipirko per tą patį mokestinį laikotarpį. Ilgalaikiam to pačios kategorijos turtui, nusipirktam skirtingais mokestiniais laikotarpiais, įmonės gali taikyti skirtingą nusidėvėjimo skaičiavimo koeficientą, tačiau bet kuriuo atveju jos privalo užbaigti nusidėvėjimo skaičiavimo procedūrą pagal pradinį nusidėvėjimo skaičiavimo koeficientą, taikomą visam ilgalaikiam tos pačios kategorijos turtui, nusipirktam per tą patį mokestinį laikotarpį.

119

(120)  Šios rūšies „rezervas“ nėra ilgalaikis įmonės turtas, o tik fiksuoto turto nusidėvėjimas, kuris bus grąžintas valstybei arba trečiosioms šalims.

120

(121)  PMK 31.1.g straipsnis.

121

(122)  Ministro nutarimas Nr. 100/2005 (Ministro nutarimas Nr. 1003821/10037/B0012, [2005], OL B 80): iš bendrųjų įmonių pajamų išskaičiuojamos išlaidos, remiantis administraciniais sprendimais ir teismų praktika.

122

(123)  PMK 31.1.l straipsnis.

123

(124)  PMK 105 straipsnio 12 dalis su pakeitimais, padarytais Įstatymu Nr. 4013/2011. Metodas, nustatomas Įstatymo Nr. 1892/1990 97 straipsnio 5 dalyje, taikomas automobilių stovėjimo aikštelėms.

124

(125)  Metodas, numatytas Įstatyme Nr. 1914/1990 BOT projektams. Pagal Įstatymo Nr. 2052/1992 9 straipsnio 8 dalį, projektai, vykdomi su pilnu arba daliniu trečiųjų šalių finansavimu, statybos išlaidų nusidėvėjimas ir paskolų bei kreditų palūkanos statybos laikotarpiu, kurie yra laikomi statybos išlaidomis, vykdomi pagal tą patį metodą.

125

(126)  Nusidėvėjimo skaičiavimo metodas įmonėms, statančioms oro uostus, nustatytas Įstatymo Nr. 2093/1992 26 straipsnio 8 dalyje.

126

(127)  Pavyzdžiui, ilgalaikio turto vertė, pelningumas, verslo planas.

127

(128)  Žr. sprendimo pradėti procedūrą 165 konstatuojamąją dalį.

128

(129)  Dar didesnę, nei numatoma, pavyzdžiui, VPSP (nedarant įtakos pozicijai, kurios gali laikytis Komisija dėl mokestinių nuostatų, susijusių su VPSP).

129

(130)  Nagrinėjama nuostata padėjo panaikinti bendrojoje Graikijos mokesčių sistemoje buvusią spragą, susijusią su ilgalaikio turto, naudojamo uosto konteinerių terminalo veikloje, kaip ir turtas, kurį naudos PKT koncesijos sutarties tikslais, nusidėvėjimo skaičiavimu. Įstatymo Nr. 2937/2001 34 straipsniu nustatomos specialios nusidėvėjimo skaičiavimo kvotos, kurias naudos Pirėjo uosto direkcija ir Salonikų uostas linijinio nusidėvėjimo skaičiavimo metodo pagrindu konkrečioms jų naudojamo ilgalaikio uosto turto rūšims. Graikijos valdžios institucijos tvirtina, kad šie koeficientai netaikomi PKT. Pasak Graikijos valdžios institucijų, jei PKT būtų pasirinkęs linijinį nusidėvėjimo skaičiavimo metodą ir jam būtų leista taikyti šiuos nusidėvėjimo skaičiavimo koeficientus, nusidėvėjimo skaičiavimo laikotarpis būtų buvęs ilgesnis nei koncesijos sutarties laikotarpis. Kita vertus, jei PKT privalėtų taikyti tiesinį nusidėvėjimo skaičiavimo metodą pagal kitokius koeficientus, nei taiko Pirėjo uosto direkcija ir Salonikų uostas, jis būtų nepalankesnėje padėtyje nei šios įmonės (sprendimo pradėti procedūrą 166 konstatuojamoji dalis).

130

(131)  Žr. sprendimo Portugalija prieš Komisiją, 81 punktą, nurodytą 80 išnašoje.

131

Portugalija prieš Komisiją

(132)  Žr. Komisijos vertinimą šiuo klausimu 98–100 konstatuojamosiose dalyse.

132

(133)  1931 m. liepos 28 d. Prezidento dekretas (OL A 239/1931), iš dalies pakeistas Įstatymu Nr. 2873/2000.

133

(134)  Tačiau PVM įvedimas neturėjo įtakos žyminiam mokesčiui, taikomam paskolų sutartims.

134

(135)  Pagal nusistovėjusią teismų praktiką, paskolos sutartis, sudaroma už Graikijos ribų privačiojo dokumento pagrindu, turi būti apmokestinta Graikijoje žyminiu mokesčiu, jei paskola yra vykdoma Graikijoje. „Vykdymas Graikijoje“ yra tada, kai paskolos sumą užsienio skolintojas Graikijoje perduoda paskolos gavėjui, esančiam Graikijoje. „Paskolos sumos perdavimas Graikijoje“ laikomas tada, kai skolintojas faktiškai perveda paskolos sumą į paskolos gavėjo sąskaitą Graikijos banke (Teisinės valstybės tarybos Aiškinamasis raštas Nr. 964/1955, Salonikų pirmosios instancijos teismo Nutartis Nr. 2123/1963, Atėnų pirmosios instancijos mokesčių teismo Nutartis Nr. 2163/1967, Atėnų pirmosios instancijos teismo Nutartis Nr. 6043/2001, Valstybės tarybos sprendimai Nr. 2996/1991, 984/1992). Be to, Valstybės taryba (Graikijos vyriausiasis administracinis teismas) Sprendime Nr. 3639/2013 nusprendė, kad „<...> jei paskolos sutartis, sudaryta privačiu dokumentu užsienyje, apima įsipareigojimus, kurie bus vykdomi Graikijoje, yra apmokestinama žyminiu mokesčiu, o tokį įsipareigojimą sudaro šioje sutartyje numatytas paskolos gavėjo įsipareigojimas savo nurodymu užsienio šalies bankui pervesti į Graikiją paskolos teikėjo jo vardu pervestą užsienyje sutartą paskolos sumą“.

135

(136)  Pagal 2,4 % koeficientą.

136

(137)  Pagal tą patį 2,4 % koeficientą.

137

(138)  Komisijos vertinimas šiuo atveju reiškiamas nepažeidžiant pozicijos, kurią ji pareikš dėl lengvatų ne šioje procedūroje.

138

(139)  Kaip aprašyta pirmiau 134 išnašoje.

139

(140)  Graikijos valdžios institucijos ir PKT nurodo dvi 54,8 mln. EUR ir [...] mln. EUR vertės paskolų sutartis, kurias PKT sudarė su patronuojančiąja įmone COSCO, kad pradėtų investicijas Pirėjo uoste.

140

(141)  Sprendimas Nr. 617/2006, kuriuo aiškinamas kodekso 8 straipsnis dėl žyminio mokesčio.

141

(142)  Kodekso 8 straipsnis dėl žyminio mokesčio. Žr. nusistovėjusią teismų praktiką šiuo klausimu, 134 išnaša.

142

(143)  Remiantis koncesijos sutarties 3.1 straipsniu.

143

(144)  Aiškinamasis cirkuliaras Nr. 1027/1990.

144

(145)  Žr. 134 išnašą.

145

(146)  Pagal tą patį 2,4 % koeficientą.

146

(147)  Ministro nutarimo Nr. 44/1987 3 straipsnis. Žyminio mokesčio mokestinės nuostatos taikymas įvairiose sutartyse ir aktuose.

147

(148)  Remiantis Įstatymo Nr. 1642/1986 57 straipsnio 1 dalies b punktu, sandėriai, patenkantys į PVM taikymo sritį pagal to paties įstatymo 2 straipsnį, ir jų pagalbiniai susitarimai yra atleidžiami nuo žyminio mokesčio. Remiantis Graikijos PVM kodekso 2 straipsniu (Įstatymas Nr. 2859/2000, iš dalies pakeistas Įstatymu Nr. 1642/1986, kuriuo į Graikijos įstatymų bazę įvestas PVM), PVM taikomas teikiamoms prekėms ir paslaugoms, kai jos teikiamos už atlygį. Remiantis galiojančiu šių nuostatų aiškinimu, kompensacijos mokėjimas nepatenka į paslaugų teikimo už atlygį sąvoką ir todėl yra apmokestinamas žyminiu mokesčiu, o ne PVM.

148

(149)  Remiantis Įstatymo Nr. 2688/1999 2 straipsniu, kartu su Įstatymo Nr. 1559/1950 362 straipsniu. Komisijos pozicija šiame sprendime pateikiama nedarant įtakos galimai pozicijai, kurios dėl šios nuostatos ji gali laikytis ateityje.

149

(150)  Žr. sprendimo pradėti procedūrą 188 ir 203 konstatuojamąsias dalis.

150

(151)  Šis konkretus statusas gali būti pakeistas tik gavus įmonės, kuriai jis buvo suteiktas, sutikimą.

151

(152)  Įstatymo galios dekreto 8 ir 11 straipsniai.

152

(153)  Gali būti numatytas pataisymas, jei bus sumažinti įprasti apribojimai.

153

(154)  Ši priemonė nėra numatyta prezidento dekrete, tačiau Graikijos valdžios institucijos jį įtraukė į priemonių, kurios buvo priimtos praeityje šio specialaus statuso pagrindu, sąrašą.

154

(155)  Remiantis prezidento dekreto 9 straipsnio 2 dalimi, šis padidinimas reiškia šių įmonių ilgalaikio turto vertės padidinimą suma, viršijančia pusę šio turto vertės arba viršijančia 1 mln. USD.

155

(156)  Išskyrus atvejį, jei rekvizicijos tikslas yra patenkinti ginkluotųjų pajėgų poreikius karo metu tik tam laikotarpiui, kol trunka karinis konfliktas, ir išlaikant teisę į tinkamą kompensaciją.

156

(157)  Dekretu taip pat numatomos ir kitos privilegijas ir (arba) sąlygos į jo sritį patenkančioms įmonėms: i) specialios sąlygos paskolų arba akcinio kapitalo repatriacijai (iki 10 % importuoto kapitalo per metus); kumuliatyvinis pelno eksportas (iki 12 %, neįskaitant mokesčių, nuo importuoto ir nerepatrijuoto kapitalo per metus); ir palūkanų eksportas (iki 10 % per metus) bei leidimas pervesti valiutą, reikalingą mokėjimams už įrengimus ar kitos formos užsienyje įsigyjamą kapitalą, už Graikijos ribų, ii) galimybė įdarbinti užsieniečius kaip techninį ir administracinį personalą ir leidimas eksportuoti jų darbo užmokesčio sumas valiuta; bei leidimas laikyti įmonės sąskaitas užsienio valiuta.

157

(158)  Žr. sprendimo pradėti procedūrą 213 konstatuojamąją dalį.

158

(159)  Komisijos pozicija šiuo klausimu pateikiama nedarant įtakos jokiems veiksmams, kurių ji gali imtis minėto prezidento dekreto atžvilgiu.

159

(160)  Dekreto 3 straipsnio 2 dalyje nurodomos tam tikros privilegijos ir lengvatos, kurios gali būti suteiktos jo pagrindu. Įstatymo galios dekreto Nr. 4256/1962 5 straipsnio 3 dalyje, kurioje išaiškinamas 1953 m. dekretas, apibrėžiama, kad „administracijos nuožiūra gali būti priimti bet kokie kitokie sprendimai, susiję su investicija <...> kaip tik administracija manys esant tikslinga, siekiant šio įstatymo galios dekreto tikslų, konkrečiai užsienio kapitalo pritraukimo <...>, tik su sąlyga, kad <...> tuo sprendimu nebus prieštaraujama šioms nuostatoms“. Taigi, galima daryti išvadą, kad administracija turi visišką laisvę savo nuožiūra nustatyti naujas sąlygas bei „lengvatas“, dėl kurių šios investicijos taps patrauklesnės.

160

(161)  Žr. sprendimo pradėti procedūrą 209–216 konstatuojamąsias dalis.

161

(162)  Žr. šio sprendimo 92–97 konstatuojamąsias dalis.

162

(163)  Sprendimas C-487/06 P British Aggregates, [2008], Rink. p. I-10515, 92 punktas.

163

British Aggregates

(164)  Šis sprendimas nereiškia išankstinio nusistatymo dėl pozicijos, kurią gali išreikšti Komisija dėl minėto įstatymo galios dekreto.

164

(165)  Žr. Komisijos komunikato dėl mokestinės pagalbos 21 ir 22 punktus.

165

(166)  Komisijos komunikatas dėl valstybės pagalbos priemonėse, susijusiose su tiesioginiu įmonių apmokestinimu, taisyklių taikymo (OL C 384, 1998 12 10, p. 3).

166

(167)  Žr. Komisijos komunikato dėl mokestinės pagalbos 24 ir 27 punktus.

167

(168)  Žr., pavyzdžiui, Bendrojo Teismo sprendimo T-445/05, Assogestioni et Fineco Asset Management prieš Komisiją, 145 punktą ir pateiktą nusistovėjusią teismų praktiką.

168

Assogestioni et Fineco Asset Management prieš Komisiją,

(169)  Žr. Komisijos sprendimą NN 27/96 Tarptautinis oro uostas Spatuose.

169

Tarptautinis oro uostas Spatuose

(170)  Žr. Komisijos sprendimus N 508/07 Jonijos kelias, N 45/08 – Automagistralė Eleusinas-Korintas-Patra-Pirgas-Tsakona, N 566/07 – Automagistralė Korintas-Tripolis-Kalamata ir atkarpa Lefktrai-Sparta N 565/07 – Centrinės Graikijos automagistralė, N 633/07 Automagistralės Patra-Atėnai-Salonikai-Evzonai atkarpos Maliakos-Klidi koncesijos sutartis, N 134/07 Salonikų tunelio po jūra koncesijos sutartis.

170

Jonijos kelias

Automagistralė Eleusinas-Korintas-Patra-Pirgas-Tsakona

Automagistralė Korintas-Tripolis-Kalamata ir atkarpa Lefktrai-Sparta

Centrinės Graikijos automagistralė

Automagistralės Patra-Atėnai-Salonikai-Evzonai atkarpos Maliakos-Klidi koncesijos sutartis

Salonikų tunelio po jūra koncesijos sutartis

(171)  Sprendimai sujungtose bylose T-427/04 Prancūzija prieš Komisiją ir T-17/05 France Télécom SA prieš Komisiją, [2009], Rink. p. II-0435, 264–266 punktai; nuo C-474–09 P iki C-476/09 P, Territorio Historico de Vizcaya – Diputación Foral de Vizcaya, Territorio Histórico de Álava – Diputación Foral de Álava ir Territorio Histórico de Guipúzcoa – Diputación Foral de Guipúzcoa prieš Europos Komisiją, [2011], Rink. p. I-113, 70 punktas.

171

Prancūzija prieš Komisiją

France Télécom SA prieš Komisiją

Territorio Historico de Vizcaya

Diputación Foral de Vizcaya, Territorio Histórico de Álava

Diputación Foral de Álava

Territorio Histórico de Guipúzcoa

Diputación Foral de Guipúzcoa prieš Europos Komisiją

(172)  SA.32866 (11/N) – Graikija. Plačiajuosčių tinklų plėtra Graikijos žemdirbystės regionuose.

172

Graikija. Plačiajuosčių tinklų plėtra Graikijos žemdirbystės regionuose

(173)  Žr. Komisijos sprendimą 134/07 dėl Salonikų tunelio po jūra koncesijos sutarties.

173

(174)  Žr. sprendimą C(2013) 9253 final – Valstybės pagalba SA.36894 dėl AB Jonijos kelio projekto restruktūrizavimo, sprendimą C(2013) 9275 final – Valstybės pagalba SA.36877 dėl AB Egėjo automagistralės projekto restruktūrizavimo, sprendimą C(2013) 9253 final – Valstybės pagalba SA.36878 dėl AB Olimpijos kelio projekto restruktūrizavimo, ir sprendimą C(2013) 9274 final – Valstybės pagalba SA.36893 dėl AB Centrinės Graikijos automagistralės projekto restruktūrizavimo (E65).

174

final

Valstybės pagalba SA.36894 dėl AB Jonijos kelio projekto restruktūrizavimo

final

Valstybės pagalba SA.36877 dėl AB Egėjo automagistralės projekto restruktūrizavimo

final

Valstybės pagalba SA.36878 dėl AB Olimpijos kelio projekto restruktūrizavimo

final

Valstybės pagalba SA.36893 dėl AB Centrinės Graikijos automagistralės projekto restruktūrizavimo (E65).

(175)  Bet kuriuo atveju Komisija suvokia, kad PKT taikomos mokestinės lengvatos nustatytos įstatymu, kuriuo patvirtinta koncesijos sutartis, o ne pačia koncesijos sutartimi, nes Pirėjo uosto direkcija nėra kompetentinga suteikti mokestinių lengvatų. Tačiau, priešingai nei bylose, kuriomis remiasi Graikijos valdžios institucijos, koncesininkas šioje byloje turėjo atlikti tik investicinį projektą, be jokios valstybės ar viešojo sektoriaus pagalbos.

175

(176)  Sprendimas 730/79 Phillip Morris, [1980], Rink. p. 267, 11 punktas; sujungtos bylos T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 iki 607/97, T-1/98, T-3/98 iki T-6/98 ir T-23/98, Alzetta Mauro ir kiti prieš Komisiją, [2000], Rink. p. II-2325, 80 punktas.

176

Phillip Morris

Alzetta Mauro ir kiti prieš Komisiją

(177)  Sujungtos bylos T-298/97, T-312/97 ir kt. Alzetta, [2000], Rink. p. II-2325, 141–147 punktai; Sprendimas C-280/00, Altmark Trans, [2003], Rink. p. I-7747.

177

Alzetta

Altmark Trans

(178)  Žr. 2009 m. gruodžio 18 d. Komisijos sprendimą C 21/09 (ex N 105/08, N 168/08 ir N 169/08) – Graikija. Infrastruktūros ir įrengimų viešasis finansavimas Pirėjo uoste (OL C 402, 2012 12 29, p. 25, 90 ir 91 punktai).

178

ex

Graikija. Infrastruktūros ir įrengimų viešasis finansavimas Pirėjo uoste

(179)  Žr. sujungtas bylas T-298/97, T-312/097 ir kt. Alzetta, [2000], Rink. p. II-2325, 95 punktas, ir sprendimas 730/97 Philip Morris, [1980], Rink. p. 267, 9–12 punktai.

179

Alzetta

Philip Morris

(180)  Žr., be kita ko, sujungtos bylos T-304/04 ir T-316/04 Italija ir WAM SpA prieš Komisiją, [2006], Rink. p. ECR II-64, 64 punktą bei sujungtos bylos Alzetta 95 punktą.

180

Italija ir WAM SpA prieš Komisiją

Alzetta

(181)  Žr. sprendimą C-372/97 Italija prieš Komisiją, [2004], Rink. p. I-3679, 67 punktą bei jame nurodomą nusistovėjusią teismų praktiką.

181

Italija prieš Komisiją

(182)  2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairės (2006/C54/08) (OL C 54, 2006 3 4, p. 13).

182

(183)  Žr. Įstatymo Nr. 3755/2009 8 straipsnį, kuriame nustatoma šio įstatymo įsigaliojimo data.

183

(184)  Žr. 2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairių 5 skyrių ir 2008 m. vasario 13 d. Komisijos sprendimą byloje C 7/08 (ex N 655/07) – Saksonijos žemės investicijų ir apyvartinių lėšų paskolų garantijų schema.

184

ex

Saksonijos žemės investicijų ir apyvartinių lėšų paskolų garantijų schema

(185)  Žr. 2006 m. rugpjūčio 31 d. Komisijos sprendimą byloje N 408/06 – Graikija – 2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos žemėlapis (OL C 286, 2006 11 23, p. 5).

185

2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos žemėlapis

(186)  Pavyzdžiui, investicija į keitimą, transporto ar darbo jėgos išlaidos.

186

(187)  Žr. 184 išnašą.

187

(188)  COM(2009) 279/4, 46 punktas.

188

(189)  COM(2009) 8.

189

(190)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1315/2013 dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 661/2010/ES (OL L 348, 2013 12 20, p. 1).

190

(191)  Be to, investicinio projekto ekonominį gyvybingumą ir pelningumą jau patvirtino faktas, kad PKT investicijos Pirėjo uoste jau davė labai gerų finansinių rezultatų.

191

(192)  Žr., pavyzdžiui, sprendimą C-348/93, Komisija prieš Italiją, [1995], Rink. p. I-00673, 26 punktą, ir ten pateikiamą nusistovėjusią teismų praktiką.

192

Komisija prieš Italiją

(193)  Žr., pavyzdžiui, sujungtas bylas T-239/04 ir T-323/04, Italija ir Brandt Italia SpA prieš Komisiją, [2007], Rink. p. II-3265, 153–154 punktus ir ten pateikiamą nusistovėjusią teismų praktiką.

193

Italija ir Brandt Italia SpA prieš Komisiją

(194)  2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1407/2013 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai (OL L 352, 2013 12 24, p. 1).

194

de minimis

(195)  2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (OL L 140, 2004 4 30, p. 1).

195

(196)  2008 m. sausio 30 d. Komisijos reglamentas (EB) nr 271/2008 iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinantį Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (OL L 82, 2008 3 25, p. 1).

196

---