# Euroopa Liidu L 269/2015

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 269 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 58. köide15. oktoober 2015 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 269

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

58. köide15. oktoober 2015

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2015/1824, 23. juuli 2014, meetmete kohta, mis Saksamaa on võtnud Niederrheini (Weeze) lennujaama ja ettevõtja Flughafen Niederrhein GmbH suhtes – SA.19880 ja SA.32576 (ex NN/2011, ex CP/2011)
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 5084 all)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2015/1825, 31. juuli 2014, mis käsitleb teatamata riigiabi SA.34791 (2013/C) (ex 2012/NN) – Belgia – Ettevõtjale Val Saint-Lambert SA antud päästmisabi
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 5402 all)

   (
  1
  ) | 47 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2015/1826, 15. oktoober 2014, riigiabi SA.33797 (2013/C) (ex 2013/NN) (ex 2011/CP) kohta, mida Slovakkia andis äriühingule NCHZ
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 7359 all)

   (
  1
  ) | 71 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2015/1827, 23. märts 2015, riigiabi SA 28876 (12/C) (ex CP 202/09) kohta, mida Kreeka andis ettevõtjatele Piraeus Container Terminal S.A. ja Cosco Pacific Limited
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 66 all)

   (
  1
  ) | 93 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Komisjoni otsus (EL) 2015/1824, 23. juuli 2014, meetmete kohta, mis Saksamaa on võtnud Niederrheini (Weeze) lennujaama ja ettevõtja Flughafen Niederrhein GmbH suhtes – SA.19880 ja SA.32576 (ex NN/2011, ex CP/2011)
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 5084 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 5084 all)

1

1

*

Komisjoni otsus (EL) 2015/1825, 31. juuli 2014, mis käsitleb teatamata riigiabi SA.34791 (2013/C) (ex 2012/NN) – Belgia – Ettevõtjale Val Saint-Lambert SA antud päästmisabi
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 5402 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 5402 all)

1

47

*

Komisjoni otsus (EL) 2015/1826, 15. oktoober 2014, riigiabi SA.33797 (2013/C) (ex 2013/NN) (ex 2011/CP) kohta, mida Slovakkia andis äriühingule NCHZ
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 7359 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 7359 all)

1

71

*

Komisjoni otsus (EL) 2015/1827, 23. märts 2015, riigiabi SA 28876 (12/C) (ex CP 202/09) kohta, mida Kreeka andis ettevõtjatele Piraeus Container Terminal S.A. ja Cosco Pacific Limited
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 66 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 66 all)

1

93

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 15.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 269/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 269/1

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2015/1824,

23. juuli 2014,

meetmete kohta, mis Saksamaa on võtnud Niederrheini (Weeze) lennujaama ja ettevõtja Flughafen Niederrhein GmbH suhtes – SA.19880 ja SA.32576 (ex NN/2011, ex CP/2011)

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 5084 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1),

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele (2) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | Komisjon sai aastatel 2003–2006 mitu kaebust, milles väideti, et piirkondlikud haldusasutused olid andnud Niederrhein-Weeze lennujaamale (edaspidi „lennujaam”) ebaseaduslikku riigiabi. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon sai aastatel 2003–2006 mitu kaebust, milles väideti, et piirkondlikud haldusasutused olid andnud Niederrhein-Weeze lennujaamale (edaspidi „lennujaam”) ebaseaduslikku riigiabi.

| (2) | Komisjon palus 13. oktoobri 2005. aasta, 2. märtsi 2007. aasta, 3. augusti 2007. aasta, 19. oktoobri 2010. aasta ja 1. aprilli 2011. aasta kirjaga Saksamaalt nende kaebuste kohta teavet. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon palus 13. oktoobri 2005. aasta, 2. märtsi 2007. aasta, 3. augusti 2007. aasta, 19. oktoobri 2010. aasta ja 1. aprilli 2011. aasta kirjaga Saksamaalt nende kaebuste kohta teavet.

| (3) | Saksamaa vastas komisjoni teabepäringutele 21. detsembri 2005. aasta, 2. veebruari 2006. aasta, 14. juuni 2007. aasta, 18. oktoobri 2007. aasta, 11. novembri 2010. aasta ja 30. mai 2011. aasta kirjaga. Saksamaa 30. mai 2011. aasta vastus oli aga puudulik, sest selles ei käsitletud 2009. aasta juulile eelnenud ajavahemikega seotud küsimusi. Saksamaa teatas, et ta keeldub nendele küsimustele vastamast sellepärast, et nendele oli keskendutud ühe varasema uurimise raames, mille komisjon oli väidetavalt 2009. aastal lõpetanud. |
| --- | --- |

(3)

Saksamaa vastas komisjoni teabepäringutele 21. detsembri 2005. aasta, 2. veebruari 2006. aasta, 14. juuni 2007. aasta, 18. oktoobri 2007. aasta, 11. novembri 2010. aasta ja 30. mai 2011. aasta kirjaga. Saksamaa 30. mai 2011. aasta vastus oli aga puudulik, sest selles ei käsitletud 2009. aasta juulile eelnenud ajavahemikega seotud küsimusi. Saksamaa teatas, et ta keeldub nendele küsimustele vastamast sellepärast, et nendele oli keskendutud ühe varasema uurimise raames, mille komisjon oli väidetavalt 2009. aastal lõpetanud.

| (4) | 24. augustil 2011 saatis komisjon Saksamaale meeldetuletuse vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (3) (edaspidi „menetlusmäärus”) artikli 10 lõikele 3, andes Saksamaale võimaluse esitada teavet kuni 19. septembrini 2011. Komisjon lisas, et kui selleks tähtajaks vastust ei saabu, kaalub ta teabe esitamise korralduse väljastamist. |
| --- | --- |

(4)

24. augustil 2011 saatis komisjon Saksamaale meeldetuletuse vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (3) (edaspidi „menetlusmäärus”) artikli 10 lõikele 3, andes Saksamaale võimaluse esitada teavet kuni 19. septembrini 2011. Komisjon lisas, et kui selleks tähtajaks vastust ei saabu, kaalub ta teabe esitamise korralduse väljastamist.

| (5) | Saksamaa palus 13. septembri 2011. aasta e-kirjaga pikendada tähtaega kuni 19. oktoobrini 2011. Komisjon oli palutud pikendusega nõus. |
| --- | --- |

(5)

Saksamaa palus 13. septembri 2011. aasta e-kirjaga pikendada tähtaega kuni 19. oktoobrini 2011. Komisjon oli palutud pikendusega nõus.

| (6) | Saksamaa esitas oma vastuse 19. oktoobril 2011. Paraku oli seegi puudulik, sest Saksamaa keeldus jätkuvalt vastamast küsimustele, mis olid seotud 2009. aasta juulile eelnenud ajavahemikega. |
| --- | --- |

(6)

Saksamaa esitas oma vastuse 19. oktoobril 2011. Paraku oli seegi puudulik, sest Saksamaa keeldus jätkuvalt vastamast küsimustele, mis olid seotud 2009. aasta juulile eelnenud ajavahemikega.

| (7) | 25. jaanuari 2012. aasta kirjaga teatas komisjon Saksamaale oma otsusest algatada eespool nimetatud ebaseadusliku abi suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus (edaspidi „menetluse algatamise otsus”). |
| --- | --- |

(7)

25. jaanuari 2012. aasta kirjaga teatas komisjon Saksamaale oma otsusest algatada eespool nimetatud ebaseadusliku abi suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus (edaspidi „menetluse algatamise otsus”).

| (8) | 1. veebruari 2012. aasta e-kirjaga palus Saksamaa pikendada tähtaega, mille jooksul tal tuli esitada menetluse algatamise otsuse kohta oma märkused. Komisjoni talitused pikendasid seda tähtaega 10. veebruari 2012. aasta e-kirjaga. |
| --- | --- |

(8)

1. veebruari 2012. aasta e-kirjaga palus Saksamaa pikendada tähtaega, mille jooksul tal tuli esitada menetluse algatamise otsuse kohta oma märkused. Komisjoni talitused pikendasid seda tähtaega 10. veebruari 2012. aasta e-kirjaga.

| (9) | Saksamaa esitas komisjonile oma tähelepanekud 13. märtsil 2012 ja täiendas neid lisadokumentidega 4. märtsil 2013. |
| --- | --- |

(9)

Saksamaa esitas komisjonile oma tähelepanekud 13. märtsil 2012 ja täiendas neid lisadokumentidega 4. märtsil 2013.

| (10) | 13. juulil 2012 võeti vastu menetluse algatamise otsuse parandus. |
| --- | --- |

(10)

13. juulil 2012 võeti vastu menetluse algatamise otsuse parandus.

| (11) | Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (4)14. septembril 2012. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama kõnealuste meetmete kohta märkusi ühe kuu jooksul alates otsuse avaldamise kuupäevast. |
| --- | --- |

(11)

Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (4)14. septembril 2012. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama kõnealuste meetmete kohta märkusi ühe kuu jooksul alates otsuse avaldamise kuupäevast.

| (12) | Komisjon sai märkused Düsseldorfi lennujaamalt, Kleve maakonnalt, FN GmbH-lt ja mitmelt teiselt huvitatud isikult, eelkõige ettevõtjatelt, kelle tegevus sõltub Niederrhein-Weeze lennujaama olemasolust. Komisjon edastas need märkused 18. aprillil ja 3. mail 2013 ning 19. juunil 2014 Saksamaale. Saksamaa saatis 19. augusti 2013. aasta ja 3. juuli 2014. aasta kirjaga oma tähelepanekud huvitatud isikute esitatud märkuste kohta. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon sai märkused Düsseldorfi lennujaamalt, Kleve maakonnalt, FN GmbH-lt ja mitmelt teiselt huvitatud isikult, eelkõige ettevõtjatelt, kelle tegevus sõltub Niederrhein-Weeze lennujaama olemasolust. Komisjon edastas need märkused 18. aprillil ja 3. mail 2013 ning 19. juunil 2014 Saksamaale. Saksamaa saatis 19. augusti 2013. aasta ja 3. juuli 2014. aasta kirjaga oma tähelepanekud huvitatud isikute esitatud märkuste kohta.

| (13) | Komisjon küsis 2013. aasta 18. aprilli ja 29. oktoobri ning 2014. aasta 17. märtsi ja 16. mai kirjaga lisateavet. Saksamaa vastas 2013. aasta 19. augusti ja 17. detsembri ning 2014. aasta 15. jaanuari, 16. aprilli, 8. mai ja 25. mai kirjaga. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon küsis 2013. aasta 18. aprilli ja 29. oktoobri ning 2014. aasta 17. märtsi ja 16. mai kirjaga lisateavet. Saksamaa vastas 2013. aasta 19. augusti ja 17. detsembri ning 2014. aasta 15. jaanuari, 16. aprilli, 8. mai ja 25. mai kirjaga.

| (14) | 18. juuni 2014. aasta kirjaga nõustus Saksamaa sellega, et käesolev otsus võetakse vastu inglise keeles. Seepärast on autentne ainult ingliskeelne tekst. |
| --- | --- |

(14)

18. juuni 2014. aasta kirjaga nõustus Saksamaa sellega, et käesolev otsus võetakse vastu inglise keeles. Seepärast on autentne ainult ingliskeelne tekst.

2.   ÜLDINE TAUST

2.1.   Lennujaama üldtutvustus

| (15) | Lennujaam asub Saksamaal Nordrhein-Westfaleni liidumaal Kleve maakonnas (Landkreis, Saksa haldusüksus) Weeze ja Kevelaeri valla vahel Saksamaa ja Madalmaade piiri ääres. Lähim suurlinn Saksamaal on Duisburg, mis asub umbes 60 km kaugusel lõunas. Lennujaamast umbes 50 km põhja pool asub Nijmegeni linn (Madalmaad). |
| --- | --- |

(15)

Lennujaam asub Saksamaal Nordrhein-Westfaleni liidumaal Kleve maakonnas (Landkreis, Saksa haldusüksus) Weeze ja Kevelaeri valla vahel Saksamaa ja Madalmaade piiri ääres. Lähim suurlinn Saksamaal on Duisburg, mis asub umbes 60 km kaugusel lõunas. Lennujaamast umbes 50 km põhja pool asub Nijmegeni linn (Madalmaad).

| (16) | Kümme kõige lähemat lennujaama on:






  — | Düsseldorf (51 minutilise autosõidu või 76 km kaugusel), |
| --- | --- | --- |

(16)

Kümme kõige lähemat lennujaama on:

—

Düsseldorf (51 minutilise autosõidu või 76 km kaugusel),

| — | Eindhoven, Madalmaad (1 tunni ja 12 minuti või 88 km kaugusel), |
| --- | --- |

—

Eindhoven, Madalmaad (1 tunni ja 12 minuti või 88 km kaugusel),

| — | Maastricht, Madalmaad (1 tunni ja 14 minuti või 98 km kaugusel), |
| --- | --- |

—

Maastricht, Madalmaad (1 tunni ja 14 minuti või 98 km kaugusel),

| — | Köln-Bonn (1 tunni ja 23 minuti või 133 km kaugusel), |
| --- | --- |

—

Köln-Bonn (1 tunni ja 23 minuti või 133 km kaugusel),

| — | Dortmund (1 tunni ja 25 minuti või 120 km kaugusel), |
| --- | --- |

—

Dortmund (1 tunni ja 25 minuti või 120 km kaugusel),

| — | Liège, Belgia (1 tunni ja 41 minuti või 152 km kaugusel), |
| --- | --- |

—

Liège, Belgia (1 tunni ja 41 minuti või 152 km kaugusel),

| — | Antverpen, Belgia (1 tunni ja 54 minuti või 153 km kaugusel), |
| --- | --- |

—

Antverpen, Belgia (1 tunni ja 54 minuti või 153 km kaugusel),

| — | Rotterdam, Madalmaad (1 tunni ja 44 minuti või 172 km kaugusel), |
| --- | --- |

—

Rotterdam, Madalmaad (1 tunni ja 44 minuti või 172 km kaugusel),

| — | Münster-Osnabrück (1 tunni ja 46 minuti või 175 km kaugusel) ja |
| --- | --- |

—

Münster-Osnabrück (1 tunni ja 46 minuti või 175 km kaugusel) ja

| — | Brüssel, Belgia (2 tunni ja 10 minuti või 200 km kaugusel). |
| --- | --- |

—

Brüssel, Belgia (2 tunni ja 10 minuti või 200 km kaugusel).

| (17) | Aastatel 1954–1999 kasutasid lennujaama militaarlennujaamana Ühendkuningriigi kuninglikud õhujõud. Pärast lennujaama ümberehitamist tsiviillennujaamaks alustati 2003. aastal reisijateveoga. |
| --- | --- |

(17)

Aastatel 1954–1999 kasutasid lennujaama militaarlennujaamana Ühendkuningriigi kuninglikud õhujõud. Pärast lennujaama ümberehitamist tsiviillennujaamaks alustati 2003. aastal reisijateveoga.

| (18) | Lennujaama lennurada on 2 440 meetrit pikk. Lennujaama terminali läbilaskevõime on 3,5 miljonit reisijat. Reisijate arv on muutunud järgmiselt.

  Tabel 1


  Lennuliiklus Niederrhein-Weeze lennujaamas aastatel 2003–2012








  Aasta | Reisijate arv (kokku) | Kasvuindeks |
| --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 207 992 | 100 |
| 2004 | 796 745 | 383 |
| 2005 | 591 744 | 285 |
| 2006 | 585 403 | 281 |
| 2007 | 848 852 | 408 |
| 2008 | 1 524 955 | 733 |
| 2009 | 2 403 115 | 1 155 |
| 2010 | 2 896 999 | 1 392 |
| 2011 | 2 421 720 | 1 164 |
| 2012 | 2 200 000 | 1 058 |
| Allikas: aastate 2003–2011 puhul Saksamaa tähelepanekud menetluse algatamise otsuse kohta ning 2012. aasta puhul http://unternehmen.airport-weeze.com/de/historie.html. |

(18)

Lennujaama lennurada on 2 440 meetrit pikk. Lennujaama terminali läbilaskevõime on 3,5 miljonit reisijat. Reisijate arv on muutunud järgmiselt.

Tabel 1

Lennuliiklus Niederrhein-Weeze lennujaamas aastatel 2003–2012

Aasta

Reisijate arv (kokku)

Kasvuindeks

2003

207 992

100

2004

796 745

383

2005

591 744

285

2006

585 403

281

2007

848 852

408

2008

1 524 955

733

2009

2 403 115

1 155

2010

2 896 999

1 392

2011

2 421 720

1 164

2012

2 200 000

1 058

Allikas: aastate 2003–2011 puhul Saksamaa tähelepanekud menetluse algatamise otsuse kohta ning 2012. aasta puhul http://unternehmen.airport-weeze.com/de/historie.html.

| (19) | Praegu teenindavad lennujaama Ryanair ja Transavia (5). Need lennuettevõtjad lendavad enam kui 50 rahvusvahelisse sihtkohta. Kogu lennujaama reisijateveo mahu kujundavad praegu odavlennuettevõtjad. Ryanairi reisijate osakaal lennujaama läbivate reisijate koguarvus on [80–99] (6) %. Ryanair on tegutsenud lennujaamas alates selle avamisest ja on vahepeal teinud lennujaamast ühe oma Saksamaa baasi, hoides seal (alates 2013. aasta suvest) alaliselt üheksat õhusõidukit. |
| --- | --- |

(19)

Praegu teenindavad lennujaama Ryanair ja Transavia (5). Need lennuettevõtjad lendavad enam kui 50 rahvusvahelisse sihtkohta. Kogu lennujaama reisijateveo mahu kujundavad praegu odavlennuettevõtjad. Ryanairi reisijate osakaal lennujaama läbivate reisijate koguarvus on [80–99] (6) %. Ryanair on tegutsenud lennujaamas alates selle avamisest ja on vahepeal teinud lennujaamast ühe oma Saksamaa baasi, hoides seal (alates 2013. aasta suvest) alaliselt üheksat õhusõidukit.

| (20) | Kuni 2010. aastani tuli enam kui 50 % lennujaama reisijatest Madalmaadest, ülejäänud olid pärit peamiselt ümbritsevatest Saksamaa ja osaliselt ka Belgia piirkondadest. Kõige värskema avaliku teabe (7) kohaselt on Madalmaade reisijate osakaal langenud ligikaudu 40 %-le. |
| --- | --- |

(20)

Kuni 2010. aastani tuli enam kui 50 % lennujaama reisijatest Madalmaadest, ülejäänud olid pärit peamiselt ümbritsevatest Saksamaa ja osaliselt ka Belgia piirkondadest. Kõige värskema avaliku teabe (7) kohaselt on Madalmaade reisijate osakaal langenud ligikaudu 40 %-le.

2.2.   Lennujaama areng

2.2.1.   Lennujaama omaniku vahetumine

| (21) | Lennuvälja rajasid 1954. aastal kuninglikud õhujõud sõjalisel otstarbel. 1990. aastate alguses teatasid kuninglikud õhujõud oma soovist lennuväljalt 1999. aastaks lahkuda. Lennujaama omandiõigus tuli üle anda Saksamaa föderaalvalitsusele. Eeldades ligikaudu 400 tsiviiltöökoha kaotust, otsustasid Kleve maakond ja Weeze vald 1993. aastal rajada endisele militaarlennuväljale tsiviillennujaama (Euroregionales Zentrum für Luftverkehr, Logistik und Gewerbe, edaspidi „EuZZLG”). Selleks asutasid nad ettevõtja Flughafen Niederrhein GmbH (edaspidi „FN GmbH”), et juhtida endise militaarlennuvälja ümberehitamist selle kasutamiseks tsiviilotstarbel. |
| --- | --- |

(21)

Lennuvälja rajasid 1954. aastal kuninglikud õhujõud sõjalisel otstarbel. 1990. aastate alguses teatasid kuninglikud õhujõud oma soovist lennuväljalt 1999. aastaks lahkuda. Lennujaama omandiõigus tuli üle anda Saksamaa föderaalvalitsusele. Eeldades ligikaudu 400 tsiviiltöökoha kaotust, otsustasid Kleve maakond ja Weeze vald 1993. aastal rajada endisele militaarlennuväljale tsiviillennujaama (Euroregionales Zentrum für Luftverkehr, Logistik und Gewerbe, edaspidi „EuZZLG”). Selleks asutasid nad ettevõtja Flughafen Niederrhein GmbH (edaspidi „FN GmbH”), et juhtida endise militaarlennuvälja ümberehitamist selle kasutamiseks tsiviilotstarbel.

| (22) | FN GmbH registreeriti 1993. aastal osaühinguna, mille omakapitali suurus oli 50 000 Saksa marka (25 564 eurot). Asutajaaktsionärid olid Kleve maakond (52 %) ja Weeze vald (48 %). |
| --- | --- |

(22)

FN GmbH registreeriti 1993. aastal osaühinguna, mille omakapitali suurus oli 50 000 Saksa marka (25 564 eurot). Asutajaaktsionärid olid Kleve maakond (52 %) ja Weeze vald (48 %).

| (23) | Weeze vald ja Kleve maakond kavandasid algusest peale, et lennujaama käitajaks saab eraettevõtja. Selle eesmärgi saavutamiseks määrati kindlaks neli sammu:






  a) | leida lennujaama ettevalmistamise ja käitamise eest vastutav erainvestor; |
| --- | --- | --- |

(23)

Weeze vald ja Kleve maakond kavandasid algusest peale, et lennujaama käitajaks saab eraettevõtja. Selle eesmärgi saavutamiseks määrati kindlaks neli sammu:

a)

leida lennujaama ettevalmistamise ja käitamise eest vastutav erainvestor;

| b) | saada vajalik luba militaarlennuvälja ümberehitamiseks tsiviillennujaamaks; |
| --- | --- |

b)

saada vajalik luba militaarlennuvälja ümberehitamiseks tsiviillennujaamaks;

| c) | sõlmida Madalmaadega leping tema õhuruumi kasutamise kohta; |
| --- | --- |

c)

sõlmida Madalmaadega leping tema õhuruumi kasutamise kohta;

| d) | osta föderaalvalitsuse käest lennujaama maa-ala. |
| --- | --- |

d)

osta föderaalvalitsuse käest lennujaama maa-ala.

| (24) | Kuninglikud õhujõud andsid lennujaama omandiõiguse Saksamaa föderaalvalitsusele üle 30. novembril 1999. |
| --- | --- |

(24)

Kuninglikud õhujõud andsid lennujaama omandiõiguse Saksamaa föderaalvalitsusele üle 30. novembril 1999.

| (25) | 16. detsembril 1999 asutasid Kleve maakond ja Weeze vald veel ühe ettevõtja – Entwicklungs- und Erschließungsgesellschaft Laarbruch GmbH (edaspidi „EEL GmbH”). EEL GmbH aktsiatest 52 % kuulub Kleve maakonnale ja 48 % Weeze vallale. |
| --- | --- |

(25)

16. detsembril 1999 asutasid Kleve maakond ja Weeze vald veel ühe ettevõtja – Entwicklungs- und Erschließungsgesellschaft Laarbruch GmbH (edaspidi „EEL GmbH”). EEL GmbH aktsiatest 52 % kuulub Kleve maakonnale ja 48 % Weeze vallale.

| (26) | EEL GmbH tollased ülesanded erinesid FN GmbH omadest. Kui FN GmbH oli loodud selleks, et juhtida endise militaarlennujaama ümberehitamist, siis EEL GmbH ülesanne oli eeskätt rajatiste haldamine alates militaarlennujaama sulgemisest 1999. aastal kuni lennujaama müümiseni erainvestorile. |
| --- | --- |

(26)

EEL GmbH tollased ülesanded erinesid FN GmbH omadest. Kui FN GmbH oli loodud selleks, et juhtida endise militaarlennujaama ümberehitamist, siis EEL GmbH ülesanne oli eeskätt rajatiste haldamine alates militaarlennujaama sulgemisest 1999. aastal kuni lennujaama müümiseni erainvestorile.

| (27) | Sellega seoses pidi EEL GmbH lammutama endise militaarlennujaama taristu ja rajatised, et võimaldada lennujaama kasutamist ärilisel otstarbel. |
| --- | --- |

(27)

Sellega seoses pidi EEL GmbH lammutama endise militaarlennujaama taristu ja rajatised, et võimaldada lennujaama kasutamist ärilisel otstarbel.

| (28) | Pärast seda, kui Nordrhein-Westfaleni liidumaa kiitis 23. augustil 2000 heaks Kleve maakonna ja Weeze valla esitatud militaarlennuvälja ümberehitamise kava ning Düsseldorfi ringkonnavalitsus andis 20. juunil 2001 FN GmbH-le loa käitada tsiviillennujaama (8), erastati lennujaama tegevus ja kinnisvara kahes etapis.






  a) | 1. etapp. 1. juulil 2001 taandusid Kleve maakond ja Weeze vald FN GmbHst, müües 99,261 % oma aktsiatest [0,5–3] miljoni euro eest erainvestorile Airport Niederrhein Holding GmbH (edaspidi „ANH GmbH”). ANH GmbH on Madalmaade ettevõtja Airport Network B.V. 100 % tütarettevõtja. 31. detsembrini 2011 kuulus Kleve maakonnale ja Weeze vallale vastavalt 0,0459 % ja 0,0279 % aktsiatest. FN GmbH müümise ajal avaliku sektori asutustelt ANH GmbH-le puudus FN GmbH-l sisuliselt füüsiline vara [...]. |
| --- | --- | --- |

(28)

Pärast seda, kui Nordrhein-Westfaleni liidumaa kiitis 23. augustil 2000 heaks Kleve maakonna ja Weeze valla esitatud militaarlennuvälja ümberehitamise kava ning Düsseldorfi ringkonnavalitsus andis 20. juunil 2001 FN GmbH-le loa käitada tsiviillennujaama (8), erastati lennujaama tegevus ja kinnisvara kahes etapis.

a)

1. etapp. 1. juulil 2001 taandusid Kleve maakond ja Weeze vald FN GmbHst, müües 99,261 % oma aktsiatest [0,5–3] miljoni euro eest erainvestorile Airport Niederrhein Holding GmbH (edaspidi „ANH GmbH”). ANH GmbH on Madalmaade ettevõtja Airport Network B.V. 100 % tütarettevõtja. 31. detsembrini 2011 kuulus Kleve maakonnale ja Weeze vallale vastavalt 0,0459 % ja 0,0279 % aktsiatest. FN GmbH müümise ajal avaliku sektori asutustelt ANH GmbH-le puudus FN GmbH-l sisuliselt füüsiline vara [...].

| b) | 2. etapp. 14. märtsil 2002 müüs Saksamaa föderaalvalitsus kinnistu, millele lennujaam oli rajatud, [5–15] miljoni euro eest FN GmbH-le. Enne selle kinnistu müümist FN GmbH-le oli föderaalvalitsus võtnud mitteametlikult ühendust teiste võimalike ostjatega. Huvi näitas üles vaid üks investor, kes pakkus hinnaks [...] miljonit eurot ja lisaks [...] miljonit eurot, kui 2009. aastaks saavutatakse teatavad kasumieesmärgid. |
| --- | --- |

b)

2. etapp. 14. märtsil 2002 müüs Saksamaa föderaalvalitsus kinnistu, millele lennujaam oli rajatud, [5–15] miljoni euro eest FN GmbH-le. Enne selle kinnistu müümist FN GmbH-le oli föderaalvalitsus võtnud mitteametlikult ühendust teiste võimalike ostjatega. Huvi näitas üles vaid üks investor, kes pakkus hinnaks [...] miljonit eurot ja lisaks [...] miljonit eurot, kui 2009. aastaks saavutatakse teatavad kasumieesmärgid.

| (29) | Saksamaa föderaalvalitsus kehtestas lennujaama kinnistu müügihinna vastavalt riigieelarve eeskirja (Bundeshaushaltsordnung) ja hindamismääruse (Wertermittlungsverordnung) artikli 63 lõikele 3. See säte kohustab föderaalvalitsust lähtuma vara müümisel vara hetkeväärtusest, st turuhinnast, mille on hindamismääruses (Wertermittlungsverordnung) sätestatud eeskirjade alusel kindlaks määranud sõltumatu ekspert. Käesolevas juhtumis oli sõltumatu ekspert määranud kinnistu väärtuseks [11–20] miljonit eurot ning kinnistul asunud hoonete väärtuseks [4–10] miljonit eurot, võttes aluseks kinnisvara kavandatud arendamis- ja kasutuspõhimõtted. Nendest väärtustest lahutas ekspert [4–10] miljonit eurot kuludena, mis tekivad ümberehitustööde käigus barakkide lammutamisel, ja veel [2–5] miljonit eurot kuludena, mis kaasnevad kohaldatavates keskkonna- ja projekteerimisalastes õigusaktides nõutavate meetmete võtmisega. Ehitustöödega (varjendite lammutamine, taristu ehitamine reoveepuhastite tarvis jne) alustati 2001. aastal, et valmistada lennujaam ette kasutamiseks tsiviilotstarbel. |
| --- | --- |

(29)

Saksamaa föderaalvalitsus kehtestas lennujaama kinnistu müügihinna vastavalt riigieelarve eeskirja (Bundeshaushaltsordnung) ja hindamismääruse (Wertermittlungsverordnung) artikli 63 lõikele 3. See säte kohustab föderaalvalitsust lähtuma vara müümisel vara hetkeväärtusest, st turuhinnast, mille on hindamismääruses (Wertermittlungsverordnung) sätestatud eeskirjade alusel kindlaks määranud sõltumatu ekspert. Käesolevas juhtumis oli sõltumatu ekspert määranud kinnistu väärtuseks [11–20] miljonit eurot ning kinnistul asunud hoonete väärtuseks [4–10] miljonit eurot, võttes aluseks kinnisvara kavandatud arendamis- ja kasutuspõhimõtted. Nendest väärtustest lahutas ekspert [4–10] miljonit eurot kuludena, mis tekivad ümberehitustööde käigus barakkide lammutamisel, ja veel [2–5] miljonit eurot kuludena, mis kaasnevad kohaldatavates keskkonna- ja projekteerimisalastes õigusaktides nõutavate meetmete võtmisega. Ehitustöödega (varjendite lammutamine, taristu ehitamine reoveepuhastite tarvis jne) alustati 2001. aastal, et valmistada lennujaam ette kasutamiseks tsiviilotstarbel.

2.2.2.   EEL GmbH ja FN GmbH majanduslik areng

| (30) | Kohe pärast asutamist 1999. aastal võttis EEL GmbH liisingulepinguga lennujaama kinnisvara haldamise üle. Esimesed arendus- ja ehitusmeetmed viidi ellu aastatel 2000–2001. |
| --- | --- |

(30)

Kohe pärast asutamist 1999. aastal võttis EEL GmbH liisingulepinguga lennujaama kinnisvara haldamise üle. Esimesed arendus- ja ehitusmeetmed viidi ellu aastatel 2000–2001.

| (31) | Pärast seda, kui Düsseldorfi ringkonnavalitsus andis FN GmbH-le loa käitada Saksa lennundusõiguse alusel tsiviillennujaama, ja pärast seda, kui 1. juulil 2001 viidi lõpule FN GmbH müük erainvestorite rühmale ANH, hüvitas ANH ettevõtjale EEL GmbH lennujaama taristu haldamisel, sh teatavate ümberehitustööde käigus tekkinud kulud. |
| --- | --- |

(31)

Pärast seda, kui Düsseldorfi ringkonnavalitsus andis FN GmbH-le loa käitada Saksa lennundusõiguse alusel tsiviillennujaama, ja pärast seda, kui 1. juulil 2001 viidi lõpule FN GmbH müük erainvestorite rühmale ANH, hüvitas ANH ettevõtjale EEL GmbH lennujaama taristu haldamisel, sh teatavate ümberehitustööde käigus tekkinud kulud.

| (32) | 2002. aasta jooksul andis EEL GmbH lennujaama taristu haldamise üle FN GmbH-le. 2002. aastal teenis FN GmbH 0,3 miljonit eurot kahjumit. Alates 2003. aastast ei täida EEL GmbH enam lennujaama kinnisvara haldamisega seotud ülesandeid. Kleve maakond ja Weeze vald EEL GmbHd 2003. aastal siiski ei likvideerinud. |
| --- | --- |

(32)

2002. aasta jooksul andis EEL GmbH lennujaama taristu haldamise üle FN GmbH-le. 2002. aastal teenis FN GmbH 0,3 miljonit eurot kahjumit. Alates 2003. aastast ei täida EEL GmbH enam lennujaama kinnisvara haldamisega seotud ülesandeid. Kleve maakond ja Weeze vald EEL GmbHd 2003. aastal siiski ei likvideerinud.

| (33) | Järgmisest tabelist on näha, et enne, kui ettevõtja FN GmbH hakkas kasumit teenima, kuhjusid tal alguses finantskahjud.

  Tabel 2


  2003.–2011. aasta tulemused ning intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelne kasum














  (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| Aasta | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| Aastane kasum | – 6 960 | – 8 336 | – 7 914 | – 4 822 | 663 | 707 | 426 | 34 |
| Intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelne kasum | – 4 805 | – 4 718 | – 4 399 | – 1 172 | 4 372 | 5 508 | 6 108 | 6 286 |
| Allikas: Saksamaa. |

(33)

Järgmisest tabelist on näha, et enne, kui ettevõtja FN GmbH hakkas kasumit teenima, kuhjusid tal alguses finantskahjud.

Tabel 2

2003.–2011. aasta tulemused ning intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelne kasum

(tuhandetes eurodes)

Aasta

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Aastane kasum

– 6 960

– 8 336

– 7 914

– 4 822

663

707

426

34

Intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelne kasum

– 4 805

– 4 718

– 4 399

– 1 172

4 372

5 508

6 108

6 286

Allikas: Saksamaa.

3.   HINNATAVATE MEETMETE KIRJELDUS JA KONTEKST

3.1.   1. meede: EEL GmbH laenud FN GmbH-le

| (34) | FN GmbH seisis 2003. aasta alguses silmitsi rahaliste raskustega, mis seadsid ohtu kommertslendudega alustamise (mis oli kavandatud 1. maiks 2003) ning seega kogu lennujaama ümberehitus- ja arendusprojekti. Seepärast otsustasid EEL GmbH avalik-õiguslikud omanikud oma ettevõtja tegevusega jätkata. 11. aprillil 2003 andis EEL GmbH FN GmbH-le esimese laenu (edaspidi „1. laen”), mille suurus oli [11–20] miljonit eurot ja mille intressimäär oli baasmäärast [1–5] % võrra kõrgem. Saksamaa sõnul kohaldati selle laenu suhtes Saksa tsiviilseadustiku (Bürgerliches Gesetzbuch, edaspidi „BGB”) artiklis 247 sätestatud tavapärast baasintressimäära, mis oli asjaomasel kuupäeval 1,97 % (9). Laenu tähtajaks määrati 30. juuni 2005. Tagatisena seati lennujaama maale ja hoonetele EEL GmbH kasuks laenusumma ehk [11–20] miljoni euro ulatuses koormatis (Grundschuld). Kui maksmatajätmise korral tulnuks kasutada tagatist, tuli sellele näitajale lisada igal aastal veel [15–23] % suurune intress. Peale selle andis [...] laenule isikliku tagatise (selbstschuldnerische Bürgschaft) maksimumsummas [5–15] miljonit eurot. Saksamaa ei esitanud teavet selle isikliku tagatise väärtuse kohta. Kõnealune isiklik tagatis asendati 8. juunil 2003 [...] antud isikliku tagatisega summas [5–15] miljonit eurot. Peale selle pantisid FN GmbH eraaktsionärid nii ANH GmbH-le kuulunud FN GmbH aktsiad (mille hinnanguline väärtus oli [20–30] miljonit eurot) kui ka Airport Network B.V.-le kuulunud ANH GmbH aktsiad. Saksamaa ei esitanud täielikku teavet esitatud tagatise väärtuse kohta. |
| --- | --- |

(34)

FN GmbH seisis 2003. aasta alguses silmitsi rahaliste raskustega, mis seadsid ohtu kommertslendudega alustamise (mis oli kavandatud 1. maiks 2003) ning seega kogu lennujaama ümberehitus- ja arendusprojekti. Seepärast otsustasid EEL GmbH avalik-õiguslikud omanikud oma ettevõtja tegevusega jätkata. 11. aprillil 2003 andis EEL GmbH FN GmbH-le esimese laenu (edaspidi „1. laen”), mille suurus oli [11–20] miljonit eurot ja mille intressimäär oli baasmäärast [1–5] % võrra kõrgem. Saksamaa sõnul kohaldati selle laenu suhtes Saksa tsiviilseadustiku (Bürgerliches Gesetzbuch, edaspidi „BGB”) artiklis 247 sätestatud tavapärast baasintressimäära, mis oli asjaomasel kuupäeval 1,97 % (9). Laenu tähtajaks määrati 30. juuni 2005. Tagatisena seati lennujaama maale ja hoonetele EEL GmbH kasuks laenusumma ehk [11–20] miljoni euro ulatuses koormatis (Grundschuld). Kui maksmatajätmise korral tulnuks kasutada tagatist, tuli sellele näitajale lisada igal aastal veel [15–23] % suurune intress. Peale selle andis [...] laenule isikliku tagatise (selbstschuldnerische Bürgschaft) maksimumsummas [5–15] miljonit eurot. Saksamaa ei esitanud teavet selle isikliku tagatise väärtuse kohta. Kõnealune isiklik tagatis asendati 8. juunil 2003 [...] antud isikliku tagatisega summas [5–15] miljonit eurot. Peale selle pantisid FN GmbH eraaktsionärid nii ANH GmbH-le kuulunud FN GmbH aktsiad (mille hinnanguline väärtus oli [20–30] miljonit eurot) kui ka Airport Network B.V.-le kuulunud ANH GmbH aktsiad. Saksamaa ei esitanud täielikku teavet esitatud tagatise väärtuse kohta.

| (35) | Saksamaa sõnul tahtsid EEL GmbH avalik-õiguslikud omanikud pakkuda selle laenuga FN GmbH-le sildfinantseeringut likviidsuspuudujääkide katmiseks, et ettevõtja saaks lõpule viia lennujaama tegevuse õigeaegseks alustamiseks vajalike varade omandamise ja paigaldamise. |
| --- | --- |

(35)

Saksamaa sõnul tahtsid EEL GmbH avalik-õiguslikud omanikud pakkuda selle laenuga FN GmbH-le sildfinantseeringut likviidsuspuudujääkide katmiseks, et ettevõtja saaks lõpule viia lennujaama tegevuse õigeaegseks alustamiseks vajalike varade omandamise ja paigaldamise.

| (36) | 2003. aastal alustas lennujaam tegevust ja FN GmbH kandis seitse miljonit eurot kahju. Vaid aasta pärast seda, kui lennujaamast oli hakatud tegema kommertslende, st 2004. aastal, lõpetas maksejõuetuse tõttu oma tegevuse lennujaama kõige olulisem lennuettevõtja – Madalmaade ettevõtja V-Bird. Kuna see tekitas FN GmbH-le pidevaid finantsprobleeme, jätkas EEL GmbH 2004. aasta vältel FN GmbH-le laenude andmist:






  a) | 17. juunil 2004 andis EEL GmbH FN GmbH-le teise laenu (edaspidi „2. laen”), mille suurus oli [2–5] miljonit eurot ja millel oli sama tähtaeg, mis 2003. aastal antud esimesel laenul (30. juuni 2005). Intressimäär oli kohaldatavast baasmäärast [1–5] % võrra kõrgem. Saksamaa sõnul kohaldati selle laenu suhtes BGB artiklis 247 sätestatud baasintressimäära, mis oli asjaomasel kuupäeval 1,14 %. Tagatisena seati lennujaama maale ja hoonetele EEL GmbH kasuks [2–5] miljoni euro suurust laenu kattev koormatis (Grundschuld). Kui maksmatajätmise korral tulnuks kasutada tagatist, tuli lisada igal aastal veel [15–23] % suurune intress. Peale selle panditi Airport Network B.V.-le kuulunud ANH GmbH aktsiad ja ANH GmbH-le kuulunud FN GmbH aktsiad. Saksamaa ei esitanud täielikku teavet esitatud tagatise väärtuse kohta. |
| --- | --- | --- |

(36)

2003. aastal alustas lennujaam tegevust ja FN GmbH kandis seitse miljonit eurot kahju. Vaid aasta pärast seda, kui lennujaamast oli hakatud tegema kommertslende, st 2004. aastal, lõpetas maksejõuetuse tõttu oma tegevuse lennujaama kõige olulisem lennuettevõtja – Madalmaade ettevõtja V-Bird. Kuna see tekitas FN GmbH-le pidevaid finantsprobleeme, jätkas EEL GmbH 2004. aasta vältel FN GmbH-le laenude andmist:

a)

17. juunil 2004 andis EEL GmbH FN GmbH-le teise laenu (edaspidi „2. laen”), mille suurus oli [2–5] miljonit eurot ja millel oli sama tähtaeg, mis 2003. aastal antud esimesel laenul (30. juuni 2005). Intressimäär oli kohaldatavast baasmäärast [1–5] % võrra kõrgem. Saksamaa sõnul kohaldati selle laenu suhtes BGB artiklis 247 sätestatud baasintressimäära, mis oli asjaomasel kuupäeval 1,14 %. Tagatisena seati lennujaama maale ja hoonetele EEL GmbH kasuks [2–5] miljoni euro suurust laenu kattev koormatis (Grundschuld). Kui maksmatajätmise korral tulnuks kasutada tagatist, tuli lisada igal aastal veel [15–23] % suurune intress. Peale selle panditi Airport Network B.V.-le kuulunud ANH GmbH aktsiad ja ANH GmbH-le kuulunud FN GmbH aktsiad. Saksamaa ei esitanud täielikku teavet esitatud tagatise väärtuse kohta.

| b) | Kuu aega hiljem, 28. juulil 2004, andis EEL GmbH FN GmbH-le kolmanda laenu (edaspidi „3. laen”) suurusega [2–5] miljonit eurot. Kolmanda laenu tähtajaks määrati 31. detsember 2007 ja laenule kehtestati intressimäär, mis oli kohaldatavast baasmäärast [3–8] % võrra kõrgem. Saksamaa sõnul kohaldati selle laenu suhtes BGB artiklis 247 sätestatud baasintressimäära, mis oli asjaomasel kuupäeval 1,13 %. Tagatisena seati lennujaama maale ja hoonetele EEL GmbH kasuks [2–5] miljoni euro suurust laenu kattev koormatis (Grundschuld). Kui mittemaksmise korral tulnuks kasutada tagatist, tuli lisada igal aastal veel [15–23] % suurune intress (10). Peale selle panditi Airport Network B.V.-le kuulunud ANH GmbH aktsiad ja ANH GmbH-le kuulunud FN GmbH aktsiad. Samuti seati FN GmbH-le kommertspant Saksamaa ei esitanud täielikku teavet esitatud tagatise väärtuse kohta. |
| --- | --- |

b)

Kuu aega hiljem, 28. juulil 2004, andis EEL GmbH FN GmbH-le kolmanda laenu (edaspidi „3. laen”) suurusega [2–5] miljonit eurot. Kolmanda laenu tähtajaks määrati 31. detsember 2007 ja laenule kehtestati intressimäär, mis oli kohaldatavast baasmäärast [3–8] % võrra kõrgem. Saksamaa sõnul kohaldati selle laenu suhtes BGB artiklis 247 sätestatud baasintressimäära, mis oli asjaomasel kuupäeval 1,13 %. Tagatisena seati lennujaama maale ja hoonetele EEL GmbH kasuks [2–5] miljoni euro suurust laenu kattev koormatis (Grundschuld). Kui mittemaksmise korral tulnuks kasutada tagatist, tuli lisada igal aastal veel [15–23] % suurune intress (10). Peale selle panditi Airport Network B.V.-le kuulunud ANH GmbH aktsiad ja ANH GmbH-le kuulunud FN GmbH aktsiad. Samuti seati FN GmbH-le kommertspant Saksamaa ei esitanud täielikku teavet esitatud tagatise väärtuse kohta.

| (37) | Kokkuvõttes sai FN GmbH ainuüksi 2004. aastal EEL GmbH-lt [4–10] miljonit eurot laenu (lisaks teistele uuritavatele meetmetele, mida Kleve maakond rakendas otse – vt jagu 3.2). Saksamaa sõnul anti need laenud varem militaarotstarbel kasutatud lennuvälja arendamiseks ja ümberehitamiseks, mitte tegevuskulude katmiseks. |
| --- | --- |

(37)

Kokkuvõttes sai FN GmbH ainuüksi 2004. aastal EEL GmbH-lt [4–10] miljonit eurot laenu (lisaks teistele uuritavatele meetmetele, mida Kleve maakond rakendas otse – vt jagu 3.2). Saksamaa sõnul anti need laenud varem militaarotstarbel kasutatud lennuvälja arendamiseks ja ümberehitamiseks, mitte tegevuskulude katmiseks.

| (38) | 2004. aasta lõpuks oli FN GmbH kandnud taas kahju, seekord summas 8,3 miljonit eurot. FN GmbH tundus jällegi lisalikviidsust vajavat. EEL GmbH antud 1. ja 2. laen (kokku [10–20] miljonit eurot) oleks tulnud 30. juuniks 2005 tagasi maksta. Selleks ajaks oli FN GmbH osaliselt tasunud varasemate laenude intressid. Saksamaa sõnul katsid aastatel 2002–2006 FN GmbH-l tekkinud kahjud siiski selle eraomanikud. |
| --- | --- |

(38)

2004. aasta lõpuks oli FN GmbH kandnud taas kahju, seekord summas 8,3 miljonit eurot. FN GmbH tundus jällegi lisalikviidsust vajavat. EEL GmbH antud 1. ja 2. laen (kokku [10–20] miljonit eurot) oleks tulnud 30. juuniks 2005 tagasi maksta. Selleks ajaks oli FN GmbH osaliselt tasunud varasemate laenude intressid. Saksamaa sõnul katsid aastatel 2002–2006 FN GmbH-l tekkinud kahjud siiski selle eraomanikud.

| (39) | Sellega seoses andis EEL GmbH 1. juulil 2005 FN GmbH-le neljanda laenu (edaspidi „4. laen”), mille suurus oli seekord [4–10] miljonit eurot ja tähtaeg 31. detsember 2010. Laenulepingu lõike 1 punktiga 2 nähti ette, et laen eraldatakse vaid investeeringute tarvis. Peale selle nõuti lõikega 2, et FN GmbH (ja EEL GmbH, kui ta seda ise nõuab) kontrolliks, et arved oleksid seotud üksnes lennujaama valmisehitamisega ja et EEL GmbH (mitte FN GmbH) kasutaks arvete tasumiseks laenu. Lisaks pikendati 1., 2. ja 3. laenu kogusummas [15–30] miljonit eurot (ilma intressita) (edaspidi „1. pikendamine”). Nende laenude tagasimaksmise tähtaegu ühtlustati ja pikendati kuni 31. detsembrini 2010. Kõikide nende laenude jaoks kehtestati alates 1. juulist 2005 kohaldatav kindel [1–5] % suurune intressimäär. Sellega alandati 1., 2. ja 3. laenu intressimäära. Tagatisena seati lisaks varasemate 1., 2. ja 3. laenu pantide kehtivuse pikendamisele lennujaama maale ja hoonetele EEL GmbH kasuks koormatis (Grundschuld) neljanda laenu ([4–10] miljonit eurot) ulatuses, millele tuli lisada juhul, kui maksmatajätmise korral tulnuks kasutada tagatist, igal aastal [15–23] % suurune intress. Peale selle andis [...] 1. juulil 2005 kõikidest laenudest tulenevate kõikide EEL GmbH nõuete tagamiseks isikliku tagatise (selbstschuldnerische Bürgschafte) maksimumsummas [20–30] miljonit eurot (millele lisandus intress ja liitintress). Selle tagatisega pikendati eelmist tagatist, mille oli andnud 8. juunil 2003 seoses 1. laenuga [...]. Viimaks panditi Airport Network B.V.-le kuulunud ANH GmbH aktsiad ja ANH GmbH-le kuulunud FN GmbH aktsiad. Saksamaa ei esitanud täielikku teavet esitatud tagatise väärtuse kohta. |
| --- | --- |

(39)

Sellega seoses andis EEL GmbH 1. juulil 2005 FN GmbH-le neljanda laenu (edaspidi „4. laen”), mille suurus oli seekord [4–10] miljonit eurot ja tähtaeg 31. detsember 2010. Laenulepingu lõike 1 punktiga 2 nähti ette, et laen eraldatakse vaid investeeringute tarvis. Peale selle nõuti lõikega 2, et FN GmbH (ja EEL GmbH, kui ta seda ise nõuab) kontrolliks, et arved oleksid seotud üksnes lennujaama valmisehitamisega ja et EEL GmbH (mitte FN GmbH) kasutaks arvete tasumiseks laenu. Lisaks pikendati 1., 2. ja 3. laenu kogusummas [15–30] miljonit eurot (ilma intressita) (edaspidi „1. pikendamine”). Nende laenude tagasimaksmise tähtaegu ühtlustati ja pikendati kuni 31. detsembrini 2010. Kõikide nende laenude jaoks kehtestati alates 1. juulist 2005 kohaldatav kindel [1–5] % suurune intressimäär. Sellega alandati 1., 2. ja 3. laenu intressimäära. Tagatisena seati lisaks varasemate 1., 2. ja 3. laenu pantide kehtivuse pikendamisele lennujaama maale ja hoonetele EEL GmbH kasuks koormatis (Grundschuld) neljanda laenu ([4–10] miljonit eurot) ulatuses, millele tuli lisada juhul, kui maksmatajätmise korral tulnuks kasutada tagatist, igal aastal [15–23] % suurune intress. Peale selle andis [...] 1. juulil 2005 kõikidest laenudest tulenevate kõikide EEL GmbH nõuete tagamiseks isikliku tagatise (selbstschuldnerische Bürgschafte) maksimumsummas [20–30] miljonit eurot (millele lisandus intress ja liitintress). Selle tagatisega pikendati eelmist tagatist, mille oli andnud 8. juunil 2003 seoses 1. laenuga [...]. Viimaks panditi Airport Network B.V.-le kuulunud ANH GmbH aktsiad ja ANH GmbH-le kuulunud FN GmbH aktsiad. Saksamaa ei esitanud täielikku teavet esitatud tagatise väärtuse kohta.

| (40) | EEL GmbH ja FN GmbH leppisid kokku, et FN GmbH peab tasuma intressi laenu tagasimaksmise tähtajaks, st hiljemalt 31. detsembril 2010, ning et kui FN GmbH peaks jõudma kasumisse enne seda kuupäeva, on ta kohustatud hakkama tasuma intressi alates päevast, millal ta enam ei olnud kahjumis. Mis puudutab intressimäärasid, mida kohaldati kolme esimese laenu suhtes kuni määrade ühtlustamiseni 1. juuli 2005. aasta laenulepinguga, siis 29. novembri 2010. aasta pikendamislepingu (Darlehensverlängerungsvertrag) paragrahvis 5 (5.4) on öeldud, et maksmatajätmise korral kohaldatakse kõigi nelja laenu suhtes [15–23] % suurust aastaintressimäära (11). |
| --- | --- |

(40)

EEL GmbH ja FN GmbH leppisid kokku, et FN GmbH peab tasuma intressi laenu tagasimaksmise tähtajaks, st hiljemalt 31. detsembril 2010, ning et kui FN GmbH peaks jõudma kasumisse enne seda kuupäeva, on ta kohustatud hakkama tasuma intressi alates päevast, millal ta enam ei olnud kahjumis. Mis puudutab intressimäärasid, mida kohaldati kolme esimese laenu suhtes kuni määrade ühtlustamiseni 1. juuli 2005. aasta laenulepinguga, siis 29. novembri 2010. aasta pikendamislepingu (Darlehensverlängerungsvertrag) paragrahvis 5 (5.4) on öeldud, et maksmatajätmise korral kohaldatakse kõigi nelja laenu suhtes [15–23] % suurust aastaintressimäära (11).

| (41) | Saksamaa väitis, et EEL GmbH oli nõus alandama 2009. aasta märtsist kuni 2010. aasta 31. detsembrini enda kui võlausaldaja nõude rahuldamisjärku (Rangrücktrittserklärung) seoses juurdepääsuga maale seatud koormatisena antud tagatisele, et võimaldada FN GmbH-l saada [pangast] lühiajalist laenu (vt põhjendus 73). |
| --- | --- |

(41)

Saksamaa väitis, et EEL GmbH oli nõus alandama 2009. aasta märtsist kuni 2010. aasta 31. detsembrini enda kui võlausaldaja nõude rahuldamisjärku (Rangrücktrittserklärung) seoses juurdepääsuga maale seatud koormatisena antud tagatisele, et võimaldada FN GmbH-l saada [pangast] lühiajalist laenu (vt põhjendus 73).

| (42) | FN GmbH muutus kasumlikuks 2007. aastal. Sellegipoolest ja vastupidiselt varasematele lepingulistele kokkulepetele ei hakanud FN GmbH ei laene tagasi maksma ega intressi tasuma. 31. detsembril 2010 – lepingus poolte vahel kokku lepitud tagasimaksetähtajal – võlgnes FN GmbH EEL GmbH-le laenudena [20–30] miljonit eurot, millele lisandus [7–10] miljonit eurot intresse, st kokku [24–40] miljonit eurot. EEL GmbH nõustus teist korda pikendama kõiki nelja laenu, samuti kogunenud intressi tasumise tähtaega (edaspidi „2. pikendamine”). 29. novembril 2010 kirjutasid FN GmbH ja EEL GmbH alla viiendale laenulepingule, pikendades sel moel kõigi nelja laenu tähtaega kuni 31. detsembrini 2016. |
| --- | --- |

(42)

FN GmbH muutus kasumlikuks 2007. aastal. Sellegipoolest ja vastupidiselt varasematele lepingulistele kokkulepetele ei hakanud FN GmbH ei laene tagasi maksma ega intressi tasuma. 31. detsembril 2010 – lepingus poolte vahel kokku lepitud tagasimaksetähtajal – võlgnes FN GmbH EEL GmbH-le laenudena [20–30] miljonit eurot, millele lisandus [7–10] miljonit eurot intresse, st kokku [24–40] miljonit eurot. EEL GmbH nõustus teist korda pikendama kõiki nelja laenu, samuti kogunenud intressi tasumise tähtaega (edaspidi „2. pikendamine”). 29. novembril 2010 kirjutasid FN GmbH ja EEL GmbH alla viiendale laenulepingule, pikendades sel moel kõigi nelja laenu tähtaega kuni 31. detsembrini 2016.

| (43) | Laenude tähtaja 2. pikendamisel kehtestati intressiks [1–5] % aastas. Saksamaa väitel lisati 29. novembri 2010. aasta laenulepingu intressimäära kehtestamisel 1,24 % suurusele viitemäärale [...] baaspunkti (12). EEL GmbH ja FN GmbH leppisid kokku, et enne 31. detsembrit 2010 tasumisele kuulunud intressid lisatakse laenu põhiosale, suurendades seda sel viisil [24–40] miljonile eurole. Peale selle oli FN GmbH kohustatud tasuma intressi kvartalipõhiselt ja esimene intressimakse tuli teha 2011. aasta esimese kvartali lõpuks. |
| --- | --- |

(43)

Laenude tähtaja 2. pikendamisel kehtestati intressiks [1–5] % aastas. Saksamaa väitel lisati 29. novembri 2010. aasta laenulepingu intressimäära kehtestamisel 1,24 % suurusele viitemäärale [...] baaspunkti (12). EEL GmbH ja FN GmbH leppisid kokku, et enne 31. detsembrit 2010 tasumisele kuulunud intressid lisatakse laenu põhiosale, suurendades seda sel viisil [24–40] miljonile eurole. Peale selle oli FN GmbH kohustatud tasuma intressi kvartalipõhiselt ja esimene intressimakse tuli teha 2011. aasta esimese kvartali lõpuks.

| (44) | Viie hinnatava laenulepingu põhijooned on kokku võetud järgmises tabelis.

  Tabel 3


  Ülevaade avaliku sektori toetusmeetmetest, mida EEL GmbH rakendas FN GmbH suhtes











  Maht (miljonites eurodes) | Laenulepingu kuupäev | Intressimäär | Tähtaeg/laenu pikendamine | Tagatis | Rahastamisviis (EEL) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [11–20] | 11.4.2003 | [1–5] % baas-määrast kõrgem (1,97 %) | Esimene tähtaeg: 30. juuni 2005, mida pikendati esimene kord 31. detsembrini 2010 ja teine kord 31. detsembrini 2016 | — | Maale ja hoonetele seatud koormatis (Grundschulden) |

(44)

Viie hinnatava laenulepingu põhijooned on kokku võetud järgmises tabelis.

Tabel 3

Ülevaade avaliku sektori toetusmeetmetest, mida EEL GmbH rakendas FN GmbH suhtes

Maht (miljonites eurodes)

Laenulepingu kuupäev

Intressimäär

Tähtaeg/laenu pikendamine

Tagatis

Rahastamisviis (EEL)

[11–20]

11.4.2003

[1–5] % baas-määrast kõrgem (1,97 %)

Esimene tähtaeg: 30. juuni 2005, mida pikendati esimene kord 31. detsembrini 2010 ja teine kord 31. detsembrini 2016

—

Maale ja hoonetele seatud koormatis (Grundschulden)

| — | [...] isiklik tagatis (selbstschuldnerische Bürgschaft) |
| --- | --- |

—

[...] isiklik tagatis (selbstschuldnerische Bürgschaft)

| — | ANH GmbH ja FN GmbH aktsiatele seatud pant |
| --- | --- |

—

ANH GmbH ja FN GmbH aktsiatele seatud pant

Kleve maakonna antud laen ([5–15] miljonit eurot intressimääraga [1–5] %); [panga] antud laen (riikliku tagatise andja: Weeze vald). [2–5] miljoni euro suurune laen konverteeritakse 30. juunil 2005 ja [pank] võtab selle uue võlausaldajana üle.

[2–5]

17.6.2004

[1–5] % baas-määrast kõrgem (1,14 %)

Esimene tähtaeg: 30. juuni 2005, mida pikendati esimene kord 31. detsembrini 2010 ja teine kord 31. detsembrini 2016

| — | Maale ja hoonetele seatud koormatis (Grundschulden) |
| --- | --- |

—

Maale ja hoonetele seatud koormatis (Grundschulden)

| — | ANH GmbH ja FN GmbH aktsiatele seatud pant |
| --- | --- |

—

ANH GmbH ja FN GmbH aktsiatele seatud pant

Laen, mille andis EEL GmbH-le Kleve maakond (Kassenkredite).

[2–5]

28.7.2004

[3–8] % baas-määrast kõrgem (1,13 %)

Esimene tähtaeg: 31. detsember 2007, mida pikendati esimene kord 31. detsembrini 2010 ja teine kord 31. detsembrini 2016

| — | Maale ja hoonetele seatud koormatis (Grundschulden) |
| --- | --- |

—

Maale ja hoonetele seatud koormatis (Grundschulden)

| — | ANH GmbH ja FN GmbH aktsiatele seatud pant |
| --- | --- |

—

ANH GmbH ja FN GmbH aktsiatele seatud pant

| — | FN GmbH-le seatud kommertspant |
| --- | --- |

—

FN GmbH-le seatud kommertspant

Laen, mille andis EEL GmbH-le Kleve maakond (Kassenkredite). Kleve maakond ja Weeze vald teevad EEL GmbHsse [0,4–1] miljoni euro suuruse kapitalisüsti.

[4–10]

1.7.2005

[1–5]%

Esimene tähtaeg: 31. detsember 2010, mida pikendati 31. detsembrini 2016

| — | Maale ja hoonetele seatud koormatis (Grundschulden) |
| --- | --- |

—

Maale ja hoonetele seatud koormatis (Grundschulden)

| — | [...] isiklik tagatis (selbstschuldnerische Bürgschaft) ANH GmbH ja FN GmbH aktsiatele seatud pant |
| --- | --- |

—

[...] isiklik tagatis (selbstschuldnerische Bürgschaft) ANH GmbH ja FN GmbH aktsiatele seatud pant

Kleve maakond ja Weeze vald teevad EEL GmbHsse [0,4–1] miljoni euro suuruse kapitalisüsti.

[24–40] ([20–30] (kõigi nelja laenu summa) pluss kogunenud intress [4–10])

29.11.2010

[1–5]%

31. detsember 2016

| — | Maale ja hoonetele seatud koormatis (Grundschulden) |
| --- | --- |

—

Maale ja hoonetele seatud koormatis (Grundschulden)

| — | [...] isiklik tagatis (selbstschuldnerische Bürgschaft) |
| --- | --- |

—

[...] isiklik tagatis (selbstschuldnerische Bürgschaft)

| — | ANH GmbH ja FN GmbH aktsiatele seatud pant |
| --- | --- |

—

ANH GmbH ja FN GmbH aktsiatele seatud pant

Kõikide Kleve maakonna varasemate EEL GmbH-le antud laenude (Kassenkredite) tähtaja pikendamine ja [panga] antud laen, millel võib endiselt olla Weeze valla antud riiklik tagatis.

| (45) | 2011. aasta esimese kvartali lõpus ei suutnud FN GmbH taas laenulepingute pikendamisel (Darlehensverlängerungsvetrag) 29. novembril 2010 kokku lepitud esimest intressimakset teha. Kleve maakond võttis seoses laenu intressi ja põhiosa maksete jätkuva edasilükkamisega vastu FN GmbH aktsionäri pakkumise omandada 2011. aasta märtsis FN GmbH aktsiad võla konverteerimise teel omakapitaliks (13). Sellele konverteerimistehingule kirjutati ametlikult alla aga alles 2012. aasta lõpus. Praegu kuulub Kleve maakonnale 1,88 % FN GmbH aktsiakapitalist (14). |
| --- | --- |

(45)

2011. aasta esimese kvartali lõpus ei suutnud FN GmbH taas laenulepingute pikendamisel (Darlehensverlängerungsvetrag) 29. novembril 2010 kokku lepitud esimest intressimakset teha. Kleve maakond võttis seoses laenu intressi ja põhiosa maksete jätkuva edasilükkamisega vastu FN GmbH aktsionäri pakkumise omandada 2011. aasta märtsis FN GmbH aktsiad võla konverteerimise teel omakapitaliks (13). Sellele konverteerimistehingule kirjutati ametlikult alla aga alles 2012. aasta lõpus. Praegu kuulub Kleve maakonnale 1,88 % FN GmbH aktsiakapitalist (14).

3.2.   2. meede: Nordrhein-Westfaleni liidumaa toetus

| (46) | 15. oktoobril 2002 andis Nordrhein-Westfaleni liidumaa FN GmbH-le 3,525 miljonit eurot avaliku sektori toetust, et rahastada 50 % kuludest, mis olid seotud perrooni, tankimisala, ruleerimisradade laiendamise ja olemasolevate perroonide renoveerimise, täppislähenemise tuledesüsteemi, raja ääretulede, stardi- ja rajatuledega. |
| --- | --- |

(46)

15. oktoobril 2002 andis Nordrhein-Westfaleni liidumaa FN GmbH-le 3,525 miljonit eurot avaliku sektori toetust, et rahastada 50 % kuludest, mis olid seotud perrooni, tankimisala, ruleerimisradade laiendamise ja olemasolevate perroonide renoveerimise, täppislähenemise tuledesüsteemi, raja ääretulede, stardi- ja rajatuledega.

| (47) | Selle toetuse õiguslik alus oli Nordrhein-Westfaleni transpordi-, energia- ja ruumilise planeerimise ministri dekreet Nordrhein-Westfaleni lennujaamade ehitamise ja renoveerimise meetmete (investeeringud taristusse) jaoks antava avaliku sektori toetuse kohta (Richtlinien über die Gewährung von Zuwendungen für Ausbau- und Erneuerungsmaßnahmen auf Flugplätzen RdErl. – MBl.NRW.1993 S. 617, edaspidi „dekreet”). Need suunised asendati hiljem uutega VA 5 – 10 – 60/195- v. 25. november 2002) (15), mis kehtisid alates 1. jaanuarist 2003 kuni 1. jaanuarini 2008. |
| --- | --- |

(47)

Selle toetuse õiguslik alus oli Nordrhein-Westfaleni transpordi-, energia- ja ruumilise planeerimise ministri dekreet Nordrhein-Westfaleni lennujaamade ehitamise ja renoveerimise meetmete (investeeringud taristusse) jaoks antava avaliku sektori toetuse kohta (Richtlinien über die Gewährung von Zuwendungen für Ausbau- und Erneuerungsmaßnahmen auf Flugplätzen RdErl. – MBl.NRW.1993 S. 617, edaspidi „dekreet”). Need suunised asendati hiljem uutega VA 5 – 10 – 60/195- v. 25. november 2002) (15), mis kehtisid alates 1. jaanuarist 2003 kuni 1. jaanuarini 2008.

| (48) | 1993. aasta dekreediga nähti ette rahalise toetuse andmine selliste investeerimiskulude katmiseks, mis tekivad seoses lennujaama teatavat liiki taristuga – lennurajad, ruleerimisrajad, perroonid, kaitsevööndid, lennujuhtimise taristu (lennujuhtimiskeskus, radar, optilised hoiatussüsteemid), navigatsioonituled, maandumist toetavad optilised seadmed, kõrghooned (terminalid, angaarid jne), parkimiskohad, tarad –, lennuohutuse, tarnimise ja kõrvaldamise taristuga, müra- ja tulekaitsega, talviste ja päästeteenustega ning kompensatsioonimeetmetega, mis hõlmavad maastiku- ja keskkonnakaitset. Nordrhein-Westfaleni liidumaa andis 1993. aasta dekreedi alusel toetust, et katta kuni 40 % eespool nimetatud taristuosade rahastamiskõlblikest kuludest. Rahvusvahelised ja piirkondlikud lennujaamad võisid saada toetust, mis katab rahastamiskõlblikest kuludest kuni 65 %. Parkimiskohtade, tarade ja lennuohutustaristu puhul võidi anda lennujaama taotlusel toetust kuni 80 % ulatuses rahastamiskõlblikest kuludest. |
| --- | --- |

(48)

1993. aasta dekreediga nähti ette rahalise toetuse andmine selliste investeerimiskulude katmiseks, mis tekivad seoses lennujaama teatavat liiki taristuga – lennurajad, ruleerimisrajad, perroonid, kaitsevööndid, lennujuhtimise taristu (lennujuhtimiskeskus, radar, optilised hoiatussüsteemid), navigatsioonituled, maandumist toetavad optilised seadmed, kõrghooned (terminalid, angaarid jne), parkimiskohad, tarad –, lennuohutuse, tarnimise ja kõrvaldamise taristuga, müra- ja tulekaitsega, talviste ja päästeteenustega ning kompensatsioonimeetmetega, mis hõlmavad maastiku- ja keskkonnakaitset. Nordrhein-Westfaleni liidumaa andis 1993. aasta dekreedi alusel toetust, et katta kuni 40 % eespool nimetatud taristuosade rahastamiskõlblikest kuludest. Rahvusvahelised ja piirkondlikud lennujaamad võisid saada toetust, mis katab rahastamiskõlblikest kuludest kuni 65 %. Parkimiskohtade, tarade ja lennuohutustaristu puhul võidi anda lennujaama taotlusel toetust kuni 80 % ulatuses rahastamiskõlblikest kuludest.

3.3.   3. meede: Kleve maakonna otsetoetus FN GmbH-le lennujaama kinnisvara omandamiseks

| (49) | Nagu on kirjeldatud põhjenduses 28, müüs Saksamaa föderaalvalitsus lennujaama aluse kinnistu 14. märtsil 2002 [5–15] miljoni euro eest FN GmbH-le. Samal päeval sõlmis Kleve maakond FN GmbHga lepingu, mis käsitles lennujaama kinnisvara omandamise kulude osaliseks katmiseks sildfinantseeringu andmist. Sildfinantseering eraldati intressivaba laenu kujul, mis oli täielikult tagatud lennujaama kinnisvaraga (mistõttu oli selle väärtus laenu andmise kuupäeval [5–15] miljonit eurot). Lepiti kokku, et Kleve maakond maksab [5–15] miljonist eurost [4–10] miljonit eurot ette. Airport Network B.V., ANH GmbH emaettevõtja, pidi maksma esimese osa ([2–5] miljonit eurot) sellest intressivabast laenust Kleve maakonnale tagasi 30. detsembriks 2003 (mida ta ka tegi). [2–5] miljoni euro suurune teine osa tuli tagasi maksta viie aasta jooksul pärast lennundustegevusega alustamist lennujaamas, hiljemalt 31. detsembril 2007, välja arvatud juhul, kui on täidetud Kleve maakonna ja FN GmbH vahel sõlmitud lepingus sätestatud töökohtade loomise klausel (350 töökohta). |
| --- | --- |

(49)

Nagu on kirjeldatud põhjenduses 28, müüs Saksamaa föderaalvalitsus lennujaama aluse kinnistu 14. märtsil 2002 [5–15] miljoni euro eest FN GmbH-le. Samal päeval sõlmis Kleve maakond FN GmbHga lepingu, mis käsitles lennujaama kinnisvara omandamise kulude osaliseks katmiseks sildfinantseeringu andmist. Sildfinantseering eraldati intressivaba laenu kujul, mis oli täielikult tagatud lennujaama kinnisvaraga (mistõttu oli selle väärtus laenu andmise kuupäeval [5–15] miljonit eurot). Lepiti kokku, et Kleve maakond maksab [5–15] miljonist eurost [4–10] miljonit eurot ette. Airport Network B.V., ANH GmbH emaettevõtja, pidi maksma esimese osa ([2–5] miljonit eurot) sellest intressivabast laenust Kleve maakonnale tagasi 30. detsembriks 2003 (mida ta ka tegi). [2–5] miljoni euro suurune teine osa tuli tagasi maksta viie aasta jooksul pärast lennundustegevusega alustamist lennujaamas, hiljemalt 31. detsembril 2007, välja arvatud juhul, kui on täidetud Kleve maakonna ja FN GmbH vahel sõlmitud lepingus sätestatud töökohtade loomise klausel (350 töökohta).

| (50) | 8. juulil 2004 otsustas Kleve maakond, et FN GmbH ei pea [2–5] miljoni euro suurust laenu teist osa tagasi maksma, sest loodud oli juba üle 350 töökoha. |
| --- | --- |

(50)

8. juulil 2004 otsustas Kleve maakond, et FN GmbH ei pea [2–5] miljoni euro suurust laenu teist osa tagasi maksma, sest loodud oli juba üle 350 töökoha.

3.4.   4. meede: avaliku sektori toetus EEL GmbH-le

| (51) | FN GmbH-le laenu andmiseks vajas EEL GmbH ka ise refinantseerimist. EEL GmbH refinantseeris end järgmiste laenude abil:






  a) | [5–15] miljoni euro suurune laen ja [2–5] miljoni euro suurune laen, mille aastane intressimäär oli [1–5] % ja tähtaeg 30. juuni 2005. Need kaks laenu andis Kleve maakond vastavalt 11. aprillil 2003 ja 16. juunil 2004; |
| --- | --- | --- |

(51)

FN GmbH-le laenu andmiseks vajas EEL GmbH ka ise refinantseerimist. EEL GmbH refinantseeris end järgmiste laenude abil:

a)

[5–15] miljoni euro suurune laen ja [2–5] miljoni euro suurune laen, mille aastane intressimäär oli [1–5] % ja tähtaeg 30. juuni 2005. Need kaks laenu andis Kleve maakond vastavalt 11. aprillil 2003 ja 16. juunil 2004;

| b) | [1–5] miljoni euro suurune laen, mille aastane intressimäär oli [2–5] % ja tähtaeg 30. detsember 2007. Selle laenu andis Kleve maakond 28. juulil 2004 (16). |
| --- | --- |

b)

[1–5] miljoni euro suurune laen, mille aastane intressimäär oli [2–5] % ja tähtaeg 30. detsember 2007. Selle laenu andis Kleve maakond 28. juulil 2004 (16).

| (52) | 2005. aasta juulis muutsid EEL GmbH aktsionärid EEL GmbH kapitali struktuuri, otsustades teha [5–15] miljoni euro suuruse kapitalisüsti ja konverteerida [1–4] miljoni euro suuruse võla omakapitaliks, mille tulemusel kahanes esimese laenuga seotud võlg [3–13] miljonile eurole. EEL GmbH maksis tagasi teise laenu, mille suurus oli [2–5] miljonit eurot. Allesjäänud laenulepinguid summas [3–13] miljonit eurot ja [2–5] miljonit eurot pikendati kuni 31. detsembrini 2010. Seejärel kehtestati intressimääraks 2005. aasta 1. juulil [3–8] % ja alates 2005. aasta 1. novembrist [3–8] %. 29. novembril 2010 pikendati kõnealuse kahe laenu tähtaega taas, kuni 31. detsembrini 2016, intressimääraga [3–8] %. |
| --- | --- |

(52)

2005. aasta juulis muutsid EEL GmbH aktsionärid EEL GmbH kapitali struktuuri, otsustades teha [5–15] miljoni euro suuruse kapitalisüsti ja konverteerida [1–4] miljoni euro suuruse võla omakapitaliks, mille tulemusel kahanes esimese laenuga seotud võlg [3–13] miljonile eurole. EEL GmbH maksis tagasi teise laenu, mille suurus oli [2–5] miljonit eurot. Allesjäänud laenulepinguid summas [3–13] miljonit eurot ja [2–5] miljonit eurot pikendati kuni 31. detsembrini 2010. Seejärel kehtestati intressimääraks 2005. aasta 1. juulil [3–8] % ja alates 2005. aasta 1. novembrist [3–8] %. 29. novembril 2010 pikendati kõnealuse kahe laenu tähtaega taas, kuni 31. detsembrini 2016, intressimääraga [3–8] %.

| (53) | Kleve maakond paigutas EEL GmbHsse veel kapitali 2006. aastal ([1–5] miljonit eurot) ja 2007. aastal ([2–6] miljonit eurot). Need summad on kirjendatud kapitalireservina ja tuleb tagasi maksta koos laenuga 2016. aasta lõpus. Kaks avalik-õiguslikku aktsionäri on andnud EEL GmbH-le ühtekokku [24–40] miljonit eurot ([15–25] miljonit eurot kapitalisüstidena, sh võla konverteerimisena omakapitaliks, ja [10–20] miljonit eurot laenudena). |
| --- | --- |

(53)

Kleve maakond paigutas EEL GmbHsse veel kapitali 2006. aastal ([1–5] miljonit eurot) ja 2007. aastal ([2–6] miljonit eurot). Need summad on kirjendatud kapitalireservina ja tuleb tagasi maksta koos laenuga 2016. aasta lõpus. Kaks avalik-õiguslikku aktsionäri on andnud EEL GmbH-le ühtekokku [24–40] miljonit eurot ([15–25] miljonit eurot kapitalisüstidena, sh võla konverteerimisena omakapitaliks, ja [10–20] miljonit eurot laenudena).

| (54) | Samal ajal sai EEL GmbH 2. mail 2003 eraomanduses olevalt [pangalt] [2–5] miljoni euro suuruse laenu. Laenu tähtajaks kehtestati 30. juuni 2005 ja intressimääraks [1–5] %. Weeze vald andis sellele laenule vastavalt EEL GmbH ja [panga] kasuks täies ulatuses riikliku tagatise. 30. juunil 2005 laen konverteeriti ja riigi omanduses olev [pank] ([panga] tütarettevõtja) asus võlausaldajana [panga] asemele. Laenu tähtaega pikendati esimene kord kuni 30. detsembrini 2010, kehtestades intressimääraks [1–5] %, ja teist korda 2010. aastal kuni 31. detsembrini 2016 intressimääraga [1–5] %. |
| --- | --- |

(54)

Samal ajal sai EEL GmbH 2. mail 2003 eraomanduses olevalt [pangalt] [2–5] miljoni euro suuruse laenu. Laenu tähtajaks kehtestati 30. juuni 2005 ja intressimääraks [1–5] %. Weeze vald andis sellele laenule vastavalt EEL GmbH ja [panga] kasuks täies ulatuses riikliku tagatise. 30. juunil 2005 laen konverteeriti ja riigi omanduses olev [pank] ([panga] tütarettevõtja) asus võlausaldajana [panga] asemele. Laenu tähtaega pikendati esimene kord kuni 30. detsembrini 2010, kehtestades intressimääraks [1–5] %, ja teist korda 2010. aastal kuni 31. detsembrini 2016 intressimääraga [1–5] %.

4.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

4.1.   1. meede – EEL GmbH laenud FN GmbH-le

| (55) | Komisjon kahtles menetluse algatamise otsuses, kas EEL GmbH oli andnud FN GmbH-le laene ja pikendanud neid turutingimustel. Esiteks märkis komisjon, et Saksamaa ei olnud esitanud andmeid laenusaaja varasemate laenude ega reitingu kohta. Peale selle ei saanud komisjon välistada, et FN GmbH oli rahalistes raskustes olev äriühing. Komisjon juhtis tähelepanu ka sellele, et Saksamaa ei olnud esitanud ühtki selgitust konkreetsete laenude suhtes kohaldatud intressimäärade ega saadud tagatiste kohta. Samuti täheldas komisjon, et puuduvad selgitused selle kohta, miks oli riigi omandis olev laenuandja korduvalt nõus laene pikendama, lükates nende tasumise tähtaega alati edasi, ning miks ei ole praeguseni nõutud laenu põhiosa tagasimaksmist ega intresside tasumist. |
| --- | --- |

(55)

Komisjon kahtles menetluse algatamise otsuses, kas EEL GmbH oli andnud FN GmbH-le laene ja pikendanud neid turutingimustel. Esiteks märkis komisjon, et Saksamaa ei olnud esitanud andmeid laenusaaja varasemate laenude ega reitingu kohta. Peale selle ei saanud komisjon välistada, et FN GmbH oli rahalistes raskustes olev äriühing. Komisjon juhtis tähelepanu ka sellele, et Saksamaa ei olnud esitanud ühtki selgitust konkreetsete laenude suhtes kohaldatud intressimäärade ega saadud tagatiste kohta. Samuti täheldas komisjon, et puuduvad selgitused selle kohta, miks oli riigi omandis olev laenuandja korduvalt nõus laene pikendama, lükates nende tasumise tähtaega alati edasi, ning miks ei ole praeguseni nõutud laenu põhiosa tagasimaksmist ega intresside tasumist.

| (56) | Selliste kaalutluste põhjal jõudis komisjon esialgsele seisukohale, et FN GmbH-le laenude andmisel ja nende pikendamisel ei toiminud EEL GmbH ei turumajanduse tingimustes tegutseva investorina ega võlausaldajana. Kuna ilmnes, et FN GmbH oli olnud kogu vaatlusalusel ajavahemikul raskustes olev äriühing, kellel ei olnud vähemalt 2010. aasta lõpuni võimalik kommertspankadelt rahalisi vahendeid saada, jõudis komisjon esialgsele seisukohale, et kogu abisummat, millele lisandub tasumisele kuuluv intress, tuleks käsitada riigiabina. |
| --- | --- |

(56)

Selliste kaalutluste põhjal jõudis komisjon esialgsele seisukohale, et FN GmbH-le laenude andmisel ja nende pikendamisel ei toiminud EEL GmbH ei turumajanduse tingimustes tegutseva investorina ega võlausaldajana. Kuna ilmnes, et FN GmbH oli olnud kogu vaatlusalusel ajavahemikul raskustes olev äriühing, kellel ei olnud vähemalt 2010. aasta lõpuni võimalik kommertspankadelt rahalisi vahendeid saada, jõudis komisjon esialgsele seisukohale, et kogu abisummat, millele lisandub tasumisele kuuluv intress, tuleks käsitada riigiabina.

| (57) | Et kõnealused meetmed jõustati ilma nendest komisjonile teatamata, järeldas komisjon esialgu, et tegemist oli ebaseadusliku riigiabiga. |
| --- | --- |

(57)

Et kõnealused meetmed jõustati ilma nendest komisjonile teatamata, järeldas komisjon esialgu, et tegemist oli ebaseadusliku riigiabiga.

| (58) | Lõpetuseks kahtles komisjon, kas vaatlusalused lepingud – kui need peaksid liigituma riigiabiks – on kokkusobivad siseturuga, eriti kui arvestada päästmise ja ümberkorraldamise suunistes sätestatud eeskirju (17). |
| --- | --- |

(58)

Lõpetuseks kahtles komisjon, kas vaatlusalused lepingud – kui need peaksid liigituma riigiabiks – on kokkusobivad siseturuga, eriti kui arvestada päästmise ja ümberkorraldamise suunistes sätestatud eeskirju (17).

4.2.   2. meede – Nordrhein-Westfaleni liidumaa toetus FN GmbH-le

| (59) | Komisjon märkis menetluse algatamise otsuses, et Nordrhein-Westfaleni liidumaa antud toetus FN GmbH-le oli valikuline meede, sest kõik liidumaa lennujaamad ei olnud kõlblikud sellist toetust saama. Kuna toetus oli pärit avaliku sektori vahenditest ja sellega anti investeerimistoetuse kujul lennujaamale eelis, ei saa välistada, et toetus kujutab endast riigiabi. |
| --- | --- |

(59)

Komisjon märkis menetluse algatamise otsuses, et Nordrhein-Westfaleni liidumaa antud toetus FN GmbH-le oli valikuline meede, sest kõik liidumaa lennujaamad ei olnud kõlblikud sellist toetust saama. Kuna toetus oli pärit avaliku sektori vahenditest ja sellega anti investeerimistoetuse kujul lennujaamale eelis, ei saa välistada, et toetus kujutab endast riigiabi.

| (60) | Et kõnealused meetmed jõustati ilma nendest komisjonile teatamata, järeldas komisjon esialgu, et tegemist oli ebaseadusliku riigiabiga. |
| --- | --- |

(60)

Et kõnealused meetmed jõustati ilma nendest komisjonile teatamata, järeldas komisjon esialgu, et tegemist oli ebaseadusliku riigiabiga.

| (61) | Lõpetuseks kahtles komisjon, kas vaatlusalune meede – kui see peaks liigituma riigiabiks – on kokkusobiv siseturuga, eriti kui arvestada päästmise ja ümberkorraldamise suunistes sätestatud eeskirju (18). |
| --- | --- |

(61)

Lõpetuseks kahtles komisjon, kas vaatlusalune meede – kui see peaks liigituma riigiabiks – on kokkusobiv siseturuga, eriti kui arvestada päästmise ja ümberkorraldamise suunistes sätestatud eeskirju (18).

4.3.   3. meede – Kleve maakonna otsetoetus FN GmbH-le

| (62) | Kleve maakonnalt FN GmbH-le antud otsetoetuse puhul asus komisjon esialgsele seisukohale, et ükski turuinvestor ei oleks andnud sellist toetust midagi vastu saamata. Samuti kahtles komisjon, kas turumajanduse tingimustes tegutsev investor on valmis piirkonnas töökohtade loomise kaalutlusel loobuma osast tagasimaksmisele kuuluvast summast. |
| --- | --- |

(62)

Kleve maakonnalt FN GmbH-le antud otsetoetuse puhul asus komisjon esialgsele seisukohale, et ükski turuinvestor ei oleks andnud sellist toetust midagi vastu saamata. Samuti kahtles komisjon, kas turumajanduse tingimustes tegutsev investor on valmis piirkonnas töökohtade loomise kaalutlusel loobuma osast tagasimaksmisele kuuluvast summast.

| (63) | Et kõnealused meetmed jõustati ilma nendest komisjonile teatamata, järeldas komisjon esialgu, et tegemist oli ebaseadusliku riigiabiga. |
| --- | --- |

(63)

Et kõnealused meetmed jõustati ilma nendest komisjonile teatamata, järeldas komisjon esialgu, et tegemist oli ebaseadusliku riigiabiga.

| (64) | Lõpetuseks kahtles komisjon, kas vaatlusalune meede – kui see peaks liigituma riigiabiks – on kokkusobiv siseturuga, eriti kui arvestada päästmise ja ümberkorraldamise suunistes sätestatud eeskirju (18). |
| --- | --- |

(64)

Lõpetuseks kahtles komisjon, kas vaatlusalune meede – kui see peaks liigituma riigiabiks – on kokkusobiv siseturuga, eriti kui arvestada päästmise ja ümberkorraldamise suunistes sätestatud eeskirju (18).

4.4.   4. meede – EEL GmbH kasuks tehtud kapitalisüstid ja antud laenud

| (65) | Komisjon kahtles menetluse algatamise otsuses, kas EEL GmbH avalik-õiguslikud aktsionärid olid andnud EEL GmbH-le rahalisi vahendeid ja pikendanud nende tagasimaksmise tähtaega turutingimustel. |
| --- | --- |

(65)

Komisjon kahtles menetluse algatamise otsuses, kas EEL GmbH avalik-õiguslikud aktsionärid olid andnud EEL GmbH-le rahalisi vahendeid ja pikendanud nende tagasimaksmise tähtaega turutingimustel.

| (66) | Et kõnealused meetmed jõustati ilma nendest komisjonile teatamata, järeldas komisjon esialgu, et tegemist oli ebaseadusliku riigiabiga. |
| --- | --- |

(66)

Et kõnealused meetmed jõustati ilma nendest komisjonile teatamata, järeldas komisjon esialgu, et tegemist oli ebaseadusliku riigiabiga.

| (67) | Lõpetuseks kahtles komisjon, kas vaatlusalused meetmed – kui need peaksid liigituma riigiabiks – on kokkusobivad siseturuga. |
| --- | --- |

(67)

Lõpetuseks kahtles komisjon, kas vaatlusalused meetmed – kui need peaksid liigituma riigiabiks – on kokkusobivad siseturuga.

5.   SAKSAMAA MÄRKUSED

5.1.   Üldised märkused

5.1.1.   Projekti tagapõhi

| (68) | Saksamaa tuletab meelde projekti tagapõhja, mida on kirjeldatud eespool jagudes 2.1 ja 2.2. Projekti „Euroregionales Zentrum für Luftverkehr, Logistik und Gewerbe” nurgakivi oli erakätes oleva tsiviillennujaama arendamine endisel militaarlennuväljal. |
| --- | --- |

(68)

Saksamaa tuletab meelde projekti tagapõhja, mida on kirjeldatud eespool jagudes 2.1 ja 2.2. Projekti „Euroregionales Zentrum für Luftverkehr, Logistik und Gewerbe” nurgakivi oli erakätes oleva tsiviillennujaama arendamine endisel militaarlennuväljal.

| (69) | Saksamaa väitel takistasid liikluse kasvu arendamist välised tegurid. Esiteks põhjustas oma põhibaasi Niederrhein-Weezesse paigutanud V-Birdi pankrot 2004. aasta oktoobris liikluse märkimisväärse vähenemise, mida ei suutnud täielikult korvata ka Ryanairi ja Hapagfly lisareisid kuni aastani 2008, mil liiklus saavutas oma 2004. aasta taseme. Teiseks tekitas hulk liikmesriikide kohtutele esitatud hagisid lennuettevõtjate seas korduvalt õiguslikku ebakindlust (19) ja tähendas FN GmbH jaoks ettenägematuid lisakulusid. FN GmbH ei saanud enne lõpliku tegevusloa saamist 2009. aastal pooleliolevate kohtuvaidluste tõttu oma strateegiat ellu viia ning tegi valiku kohtuväliste vaidluste lahendamise kasuks. Rõõmustavatele tulemustele vaatamata tuli FN GmbH-l maksta nende menetluste pooltele hüvitist kogusummas [5–10] miljonit eurot. Kolmandaks häiris 2010. aastal lennujaamas liiklust lennuliikluse katkemine Islandi Eyjafjallajökulli vulkaani purskamise tõttu. Neljandaks märgib Saksamaa, et 2010. aasta septembris kehtestas ta reisijatasu, mis kahjustas Niederrhein-Weeze konkurentsivõimet võrreldes teiste Euroopa lennujaamadega, kus sellist tasu ei kohaldatud. Saksamaa sõnul vähendas Ryanair selle tulemusel oma Niederrhein-Weezest lähtuvaid lende ja lennujaama reisijate arv kahanes nii 2011. kui ka 2012. aastal. |
| --- | --- |

(69)

Saksamaa väitel takistasid liikluse kasvu arendamist välised tegurid. Esiteks põhjustas oma põhibaasi Niederrhein-Weezesse paigutanud V-Birdi pankrot 2004. aasta oktoobris liikluse märkimisväärse vähenemise, mida ei suutnud täielikult korvata ka Ryanairi ja Hapagfly lisareisid kuni aastani 2008, mil liiklus saavutas oma 2004. aasta taseme. Teiseks tekitas hulk liikmesriikide kohtutele esitatud hagisid lennuettevõtjate seas korduvalt õiguslikku ebakindlust (19) ja tähendas FN GmbH jaoks ettenägematuid lisakulusid. FN GmbH ei saanud enne lõpliku tegevusloa saamist 2009. aastal pooleliolevate kohtuvaidluste tõttu oma strateegiat ellu viia ning tegi valiku kohtuväliste vaidluste lahendamise kasuks. Rõõmustavatele tulemustele vaatamata tuli FN GmbH-l maksta nende menetluste pooltele hüvitist kogusummas [5–10] miljonit eurot. Kolmandaks häiris 2010. aastal lennujaamas liiklust lennuliikluse katkemine Islandi Eyjafjallajökulli vulkaani purskamise tõttu. Neljandaks märgib Saksamaa, et 2010. aasta septembris kehtestas ta reisijatasu, mis kahjustas Niederrhein-Weeze konkurentsivõimet võrreldes teiste Euroopa lennujaamadega, kus sellist tasu ei kohaldatud. Saksamaa sõnul vähendas Ryanair selle tulemusel oma Niederrhein-Weezest lähtuvaid lende ja lennujaama reisijate arv kahanes nii 2011. kui ka 2012. aastal.

| (70) | Saksamaa väidab, et hoolimata nendest ebasoodsatest sündmustest, mille üle FN GmbH-l, EEL GmbH-l ja nende sidusrühmadel puudus kontroll, näitab projekti edukust uuritaval ajavahemikul aset leidnud liikluse pidev kasv (vt põhjendus 18), mis kattus erinevate eksperdiuuringute liiklusprognoosidega või isegi ületas neid (v.a 2011. aastal). Lisaks juhib Saksamaa tähelepanu asjaolule, et FN GmbH suutis suurendada ka lennundusega mitteseotud tulu ja parandada aja jooksul oma kasumlikkust. |
| --- | --- |

(70)

Saksamaa väidab, et hoolimata nendest ebasoodsatest sündmustest, mille üle FN GmbH-l, EEL GmbH-l ja nende sidusrühmadel puudus kontroll, näitab projekti edukust uuritaval ajavahemikul aset leidnud liikluse pidev kasv (vt põhjendus 18), mis kattus erinevate eksperdiuuringute liiklusprognoosidega või isegi ületas neid (v.a 2011. aastal). Lisaks juhib Saksamaa tähelepanu asjaolule, et FN GmbH suutis suurendada ka lennundusega mitteseotud tulu ja parandada aja jooksul oma kasumlikkust.

5.1.2.   Lennujaama erasektoripoolse rahastamise loogika

| (71) | Saksamaa juhib tähelepanu Niederrhein-Weeze lennujaama eduloole – tegemist ei ole mitte üksnes Nordrhein-Westfaleni liidumaa suuruselt kolmanda lennujaamaga, vaid ka harukordse näitega turuhinna eest müüdud erastatud taristust. Saksamaa lisab, et lennujaama tehtud investeeringute tase hoiti alati väga kõrge. Ajavahemikus 2002–2011 investeeris FN GmbH kokku [60–90] miljonit eurot, millest [20–30] miljonit eurot kulus ärihoonete arendamisele, [10–20] miljonit eurot lennuseadmetele ja perroonidele ning [5–10] miljonit eurot idu- ja laiendamisprojektidele. Saksamaa väitel sai FN GmbH enda erastamisest tugineda nende oluliste investeeringute rahastamisel alates pidevalt erasektori vahenditele, nimelt: i) aktsionäride laenudele ja kapitalisüstidele, ii) kommertspankade laenudele ja iii) FN GmbH enda tegevuskasumile. |
| --- | --- |

(71)

Saksamaa juhib tähelepanu Niederrhein-Weeze lennujaama eduloole – tegemist ei ole mitte üksnes Nordrhein-Westfaleni liidumaa suuruselt kolmanda lennujaamaga, vaid ka harukordse näitega turuhinna eest müüdud erastatud taristust. Saksamaa lisab, et lennujaama tehtud investeeringute tase hoiti alati väga kõrge. Ajavahemikus 2002–2011 investeeris FN GmbH kokku [60–90] miljonit eurot, millest [20–30] miljonit eurot kulus ärihoonete arendamisele, [10–20] miljonit eurot lennuseadmetele ja perroonidele ning [5–10] miljonit eurot idu- ja laiendamisprojektidele. Saksamaa väitel sai FN GmbH enda erastamisest tugineda nende oluliste investeeringute rahastamisel alates pidevalt erasektori vahenditele, nimelt: i) aktsionäride laenudele ja kapitalisüstidele, ii) kommertspankade laenudele ja iii) FN GmbH enda tegevuskasumile.

| (72) | Seoses enamusaktsionäri toetusega leiab Saksamaa, et ANH GmbH ja selle aktsionärid on korduvalt toetanud oma tütarettevõtjat FN GmbHd, et katta selle esialgne tegevuskahjum ja investeerida lennujaama taristusse. See toetus väljendus kapitalisüstides ja laenudes, mille puhul enamusaktsionär oli nõus alandama enda kui võlausaldaja nõude rahuldamisjärku (Rangrücktrittserklärung). Seda tehes muutis enamusaktsionär võlanõuded omakapitaliks, mis ei saanud enam olla pankrotivara osa. Saksamaa märgib siiski, et eraaktsionärid üksi ei oleks suutnud kanda kogu sellise kuluka investeeringuga kaasnevat finantskoormust. Nad vajasid uusi rahastamisallikaid, mida said turutingimustel pakkuda vaid avaliku sektori asutused. Seda välist abi oli arvesse võetud juba 2003. aasta äriplaanis (vt põhjendus 95). |
| --- | --- |

(72)

Seoses enamusaktsionäri toetusega leiab Saksamaa, et ANH GmbH ja selle aktsionärid on korduvalt toetanud oma tütarettevõtjat FN GmbHd, et katta selle esialgne tegevuskahjum ja investeerida lennujaama taristusse. See toetus väljendus kapitalisüstides ja laenudes, mille puhul enamusaktsionär oli nõus alandama enda kui võlausaldaja nõude rahuldamisjärku (Rangrücktrittserklärung). Seda tehes muutis enamusaktsionär võlanõuded omakapitaliks, mis ei saanud enam olla pankrotivara osa. Saksamaa märgib siiski, et eraaktsionärid üksi ei oleks suutnud kanda kogu sellise kuluka investeeringuga kaasnevat finantskoormust. Nad vajasid uusi rahastamisallikaid, mida said turutingimustel pakkuda vaid avaliku sektori asutused. Seda välist abi oli arvesse võetud juba 2003. aasta äriplaanis (vt põhjendus 95).

| (73) | Kommertspankade laenudega seoses väidab Saksamaa, et tänu oma äriedule oli FN GmbH-l võimalik saada väga kiiresti kommertspankadelt laenu. Saksamaa sõnul tõestas juurdepääs pankadele erasektoripoolsel rahastamisel põhineva ärimudeli jätkusuutlikkust. 2009. aasta esimesel poolel kirjutas FN GmbH [0–10] miljoni euro suuruse investeerimislaenu saamiseks alla laenulepingule [pangaga]. Selle laenu intressimäär oli [2–6] %, kuid tingimuseks seati EEL GmbH-lt FN GmbH-le antud laenudega seotud nõuete allutamine (ja seeläbi vajadus, et EEL GmbH alandaks enda kui võlausaldaja nõude rahuldamisjärku). Laenu tähtajaks kehtestati 31. detsember 2010. Saksamaa sõnul olid lepingutes sätestatud tagatise andmise tingimused ja intressimäärad seetõttu FN GmbH jaoks võrdlemisi soodsad. FN GmbH maksis selle laenu ettenähtud kuupäeval [pangale] tervikuna tagasi. Saksamaa lisab, et [pank] pakkus FN GmbH-le kaht laenu ([8–15] miljonit eurot ja [1–5] miljonit eurot) esialgse intressimääraga [1–5] % (20) ning et [pangaga] oleks võinud alla kirjutada ligikaudu [0–3] miljoni euro suurusele kapitalirendilepingule. |
| --- | --- |

(73)

Kommertspankade laenudega seoses väidab Saksamaa, et tänu oma äriedule oli FN GmbH-l võimalik saada väga kiiresti kommertspankadelt laenu. Saksamaa sõnul tõestas juurdepääs pankadele erasektoripoolsel rahastamisel põhineva ärimudeli jätkusuutlikkust. 2009. aasta esimesel poolel kirjutas FN GmbH [0–10] miljoni euro suuruse investeerimislaenu saamiseks alla laenulepingule [pangaga]. Selle laenu intressimäär oli [2–6] %, kuid tingimuseks seati EEL GmbH-lt FN GmbH-le antud laenudega seotud nõuete allutamine (ja seeläbi vajadus, et EEL GmbH alandaks enda kui võlausaldaja nõude rahuldamisjärku). Laenu tähtajaks kehtestati 31. detsember 2010. Saksamaa sõnul olid lepingutes sätestatud tagatise andmise tingimused ja intressimäärad seetõttu FN GmbH jaoks võrdlemisi soodsad. FN GmbH maksis selle laenu ettenähtud kuupäeval [pangale] tervikuna tagasi. Saksamaa lisab, et [pank] pakkus FN GmbH-le kaht laenu ([8–15] miljonit eurot ja [1–5] miljonit eurot) esialgse intressimääraga [1–5] % (20) ning et [pangaga] oleks võinud alla kirjutada ligikaudu [0–3] miljoni euro suurusele kapitalirendilepingule.

| (74) | Omafinantseerimise küsimuses rõhutab Saksamaa, et tänu tegevusest tulenevale positiivsele rahavoole suutis FN GmbH oma investeeringuid üha rohkem rahastada. Esimene positiivne intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelne kasum registreeriti 2006. aastal ja esimene puhaskasum 2007. aastal ehk vaid mõni aasta pärast tegevuse algust. Lisaks heidab Saksamaa komisjonile ette seda, et menetluse algatamise otsuses on FN GmbH käivet ja kulusid käsitlevad näitajad esitatud vääralt ja eksitavalt. Sellega seoses esitas Saksamaa järgmise võrdleva teabe käibe ja kulude arengu kohta ajavahemikul 2003–2010.

  Tabel 4


  FN GmbH tulud ja kulud ajavahemikul 2003–2010














  (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| Aasta | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| Käive (Umsatz) | 2 225 | 7 968 | 7 364 | 7 136 | 8 281 | 13 338 | 19 900 | 23 759 |
| Muu tegevustulu (Sonstigebetriebliche Erträge) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| — | sh maksudega seotud tehingud maaga (Grundstückstransaktion) |

(74)

Omafinantseerimise küsimuses rõhutab Saksamaa, et tänu tegevusest tulenevale positiivsele rahavoole suutis FN GmbH oma investeeringuid üha rohkem rahastada. Esimene positiivne intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelne kasum registreeriti 2006. aastal ja esimene puhaskasum 2007. aastal ehk vaid mõni aasta pärast tegevuse algust. Lisaks heidab Saksamaa komisjonile ette seda, et menetluse algatamise otsuses on FN GmbH käivet ja kulusid käsitlevad näitajad esitatud vääralt ja eksitavalt. Sellega seoses esitas Saksamaa järgmise võrdleva teabe käibe ja kulude arengu kohta ajavahemikul 2003–2010.

Tabel 4

FN GmbH tulud ja kulud ajavahemikul 2003–2010

(tuhandetes eurodes)

Aasta

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Käive (Umsatz)

2 225

7 968

7 364

7 136

8 281

13 338

19 900

23 759

Muu tegevustulu (Sonstigebetriebliche Erträge)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

sh maksudega seotud tehingud maaga (Grundstückstransaktion)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ostud (Materialaufwand)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Personalikulud (Personalaufwand)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Muud tegevuskulud (Sonstiger betrieblicher Aufwand)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (75) | Saksamaa väitel jättis komisjon eelkõige arvesse võtmata kõik avalike ülesannetega seotud kulud (mittemajandusliku tegevuse kulud), mis ei ole seostatavad lennujaama igapäevase tegevusega ja mis vähendavad kunstlikult lennujaama tegevuskasumit. Saksamaa meelest kajastab FN GmbH tegevuse tegelikku kasumlikkust järgmine tabel.

  Tabel 5


  FN GmbH kohandatud kulustruktuur (ilma avalike ülesannetega seotud kuludeta)















  (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| Aasta | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| Kasum vastavalt aastaaruandele | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Avalikud ülesanded | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| a) | julgeolek ja ohutus, millest: |

(75)

Saksamaa väitel jättis komisjon eelkõige arvesse võtmata kõik avalike ülesannetega seotud kulud (mittemajandusliku tegevuse kulud), mis ei ole seostatavad lennujaama igapäevase tegevusega ja mis vähendavad kunstlikult lennujaama tegevuskasumit. Saksamaa meelest kajastab FN GmbH tegevuse tegelikku kasumlikkust järgmine tabel.

Tabel 5

FN GmbH kohandatud kulustruktuur (ilma avalike ülesannetega seotud kuludeta)

(tuhandetes eurodes)

Aasta

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Kasum vastavalt aastaaruandele

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Avalikud ülesanded

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

a)

julgeolek ja ohutus, millest:

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| — | tulekaitse (personal) |
| --- | --- |

—

tulekaitse (personal)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| — | investeerimiskulude amortisatsioon (tulekaitse) |
| --- | --- |

—

investeerimiskulude amortisatsioon (tulekaitse)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| — | amortisatsioonikulud (videovalve) |
| --- | --- |

—

amortisatsioonikulud (videovalve)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| — | patrullimine |
| --- | --- |

—

patrullimine

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| — | turvatöötajad |
| --- | --- |

—

turvatöötajad

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| b) | reisijate ja lennukite kaitse |
| --- | --- |

b)

reisijate ja lennukite kaitse

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| — | kontrolliseadmed (töötajad ja vahendid) |
| --- | --- |

—

kontrolliseadmed (töötajad ja vahendid)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| — | lennujulgeolek (DFS TTC) |
| --- | --- |

—

lennujulgeolek (DFS TTC)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| — | amortisatsioon (lennujuhtimisüksus) |
| --- | --- |

—

amortisatsioon (lennujuhtimisüksus)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kohandatud aastane kasum

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kohandatud intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelne kasum

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

5.1.3.   Abi mõiste – lennujaama ehitamise käsitamine mittemajandusliku tegevusena

| (76) | Saksamaa leidis, et lennujaama ehitamine ei ole majandustegevus, mida erainvestorid oleksid valmis ise ette võtma, ning ühtki sellist näidet Euroopast ei leia (vt järgmine jagu). Saksamaa sõnul oleksid erainvestorid märksa enam huvitatud juba olemas oleva lennujaamataristu käitamisest, sest siis on riskid väiksemad ja juhitavad. |
| --- | --- |

(76)

Saksamaa leidis, et lennujaama ehitamine ei ole majandustegevus, mida erainvestorid oleksid valmis ise ette võtma, ning ühtki sellist näidet Euroopast ei leia (vt järgmine jagu). Saksamaa sõnul oleksid erainvestorid märksa enam huvitatud juba olemas oleva lennujaamataristu käitamisest, sest siis on riskid väiksemad ja juhitavad.

| (77) | Saksamaa ettepanekul ei peaks lennujaamataristu ehitamist enam riigiabi suhtes kontrollima, sest see leevendaks erainvesteeringute puudumist selles valdkonnas. Saksamaa väidab, et sellise taristu ehitamise abil saab riik juhtida majanduse arengut ja kujundada transpordipoliitika kaudu maakasutuse planeerimist. |
| --- | --- |

(77)

Saksamaa ettepanekul ei peaks lennujaamataristu ehitamist enam riigiabi suhtes kontrollima, sest see leevendaks erainvesteeringute puudumist selles valdkonnas. Saksamaa väidab, et sellise taristu ehitamise abil saab riik juhtida majanduse arengut ja kujundada transpordipoliitika kaudu maakasutuse planeerimist.

| (78) | Lisaks leiab Saksamaa, et käesoleva juhtumi puhul oli avaliku sektori toetus mõeldud peamiselt avalike ülesannete täitmisega seotud tegevusele, mille suhtes komisjon riigiabi kontrollimist ei kohalda. [20–30] miljonist eurost [20–30] miljonit oleks investeeritud tulekaitsesse ja turvasüsteemidesse. Saksamaa lisas, et ülejäänud [2–5] miljonit eurot oleks kasutatud täielikult muu tegevuse rahastamiseks 2011. aastal. |
| --- | --- |

(78)

Lisaks leiab Saksamaa, et käesoleva juhtumi puhul oli avaliku sektori toetus mõeldud peamiselt avalike ülesannete täitmisega seotud tegevusele, mille suhtes komisjon riigiabi kontrollimist ei kohalda. [20–30] miljonist eurost [20–30] miljonit oleks investeeritud tulekaitsesse ja turvasüsteemidesse. Saksamaa lisas, et ülejäänud [2–5] miljonit eurot oleks kasutatud täielikult muu tegevuse rahastamiseks 2011. aastal.

5.1.4.   Abi mõiste – hüpoteetilise võrdlusinvestori puudumine

| (79) | Saksamaa on arvamusel, et Euroopas puudub eraomandisse kuuluva piirkondliku lennujaama taristu rahastamise turg. Saksamaa sõnul on Euroopas vaid mõni üksik täielikult erastatud lennujaam. Sellised on näiteks Glasgow-Prestwicki ja Lutoni lennujaam. Ehkki selliste täielikult erakätes olevate lennujaamade suhtes ei ole algatatud ühtki riigiabiga seotud uurimist, kahtles Saksamaa, et sellistele lennujaamadele ei ole antud avaliku sektori toetust. Saksamaa toonitas, et isegi kui tuua näiteks Lübeck-Blankensee lennujaam, läks selle platvorm 2009. aastal tagasi Lübecki omavalitsuse omandisse. Selline eraomandisse kuuluvate lennujaamade nappus on seotud lennujaama taristu ehitamise suurte püsikuludega, mida tunnistab ka komisjon 2014. aasta lennundussuuniste projektis, mille koostamine oli ametliku uurimismenetluse algatamise ajal alles pooleli (21). Lisaks märkis komisjon, et erainvestoreid heidutas sellist liiki projektiga liitumast õiguslik ebakindlus, mille põhjustas lennujaama kohustuslik sertifitseerimisprotsess, samaaegne otsuse tegemine Aéroports de Paris' kohtuasjas ning rahvusvahelise lepingu sõlmimine Saksamaa ja Madalmaade vahel. Saksamaa sõnul jättis komisjon oma menetluse algatamise otsuses antud esialgses hinnangus ekslikult tähelepanuta asjaolu, et kommertspangad olid eralennujaamade rajamise rahastamise suhtes ootuspäraselt tõrksad ja et selles valdkonnas ei olnud toimivat turgu. |
| --- | --- |

(79)

Saksamaa on arvamusel, et Euroopas puudub eraomandisse kuuluva piirkondliku lennujaama taristu rahastamise turg. Saksamaa sõnul on Euroopas vaid mõni üksik täielikult erastatud lennujaam. Sellised on näiteks Glasgow-Prestwicki ja Lutoni lennujaam. Ehkki selliste täielikult erakätes olevate lennujaamade suhtes ei ole algatatud ühtki riigiabiga seotud uurimist, kahtles Saksamaa, et sellistele lennujaamadele ei ole antud avaliku sektori toetust. Saksamaa toonitas, et isegi kui tuua näiteks Lübeck-Blankensee lennujaam, läks selle platvorm 2009. aastal tagasi Lübecki omavalitsuse omandisse. Selline eraomandisse kuuluvate lennujaamade nappus on seotud lennujaama taristu ehitamise suurte püsikuludega, mida tunnistab ka komisjon 2014. aasta lennundussuuniste projektis, mille koostamine oli ametliku uurimismenetluse algatamise ajal alles pooleli (21). Lisaks märkis komisjon, et erainvestoreid heidutas sellist liiki projektiga liitumast õiguslik ebakindlus, mille põhjustas lennujaama kohustuslik sertifitseerimisprotsess, samaaegne otsuse tegemine Aéroports de Paris' kohtuasjas ning rahvusvahelise lepingu sõlmimine Saksamaa ja Madalmaade vahel. Saksamaa sõnul jättis komisjon oma menetluse algatamise otsuses antud esialgses hinnangus ekslikult tähelepanuta asjaolu, et kommertspangad olid eralennujaamade rajamise rahastamise suhtes ootuspäraselt tõrksad ja et selles valdkonnas ei olnud toimivat turgu.

| (80) | Saksamaa on seisukohal, et komisjon ei hinnanud oma esialgses hinnangus uuritavate meetmete vastavust turutingimustele selgete kriteeriumide põhjal. Saksamaa sõnul oleks komisjon pidanud tuginema universaalsete postiteenuste vallas väljakujunenud kohtupraktikale (22), mis kinnitaks, et võrgu ülesehitamine ja haldamine ei vasta puhtalt äriloogikale. Samuti teeb Saksamaa ettepaneku lähtuda komisjoni varasemast praktikast, mille puhul on komisjon väidetavalt sarnased toetusmeetmed heaks kiitnud. Nende seisukohtade toetamiseks kasutas Saksamaa Kassel-Caldeni lennujaama taristu rahastamise näidet. |
| --- | --- |

(80)

Saksamaa on seisukohal, et komisjon ei hinnanud oma esialgses hinnangus uuritavate meetmete vastavust turutingimustele selgete kriteeriumide põhjal. Saksamaa sõnul oleks komisjon pidanud tuginema universaalsete postiteenuste vallas väljakujunenud kohtupraktikale (22), mis kinnitaks, et võrgu ülesehitamine ja haldamine ei vasta puhtalt äriloogikale. Samuti teeb Saksamaa ettepaneku lähtuda komisjoni varasemast praktikast, mille puhul on komisjon väidetavalt sarnased toetusmeetmed heaks kiitnud. Nende seisukohtade toetamiseks kasutas Saksamaa Kassel-Caldeni lennujaama taristu rahastamise näidet.

| (81) | Lõpetuseks väitis Saksamaa, et lennujaama edukat arengut arvesse võttes oleks iga erainvestor investeerinud Niederrhein-Weeze lennujaama, nagu seda tegi Saksamaa. |
| --- | --- |

(81)

Lõpetuseks väitis Saksamaa, et lennujaama edukat arengut arvesse võttes oleks iga erainvestor investeerinud Niederrhein-Weeze lennujaama, nagu seda tegi Saksamaa.

5.1.5.   FN GmbH ei liigitu raskustes olevaks äriühinguks

| (82) | Saksamaa lükkab ümber komisjoni esialgse järelduse, et FN GmbHd võib pidada raskustes olevaks äriühinguks raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (edaspidi „päästmise ja ümberkorraldamise suunised”) (23) tähenduses. |
| --- | --- |

(82)

Saksamaa lükkab ümber komisjoni esialgse järelduse, et FN GmbHd võib pidada raskustes olevaks äriühinguks raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (edaspidi „päästmise ja ümberkorraldamise suunised”) (23) tähenduses.

| (83) | Saksamaa tugineb seda väites viiele põhjusele. Esiteks oleks FN GmbH hakanud teenima kasumit juba väga lühikese alustamisetapi järel (esimene positiivne intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelne kasum 2006. aastal (avalike ülesannetega seotud kulude väljajätmise korral) ja esimene puhaskasum 2007. aastal). Saksamaa märgib, et piirkondlike lennujaamade rahastamise meetmeid hinnates ei ole komisjon kunagi käsitanud alustamisetapis kahjumit tootvat abisaajat raskustes oleva äriühinguna. Kui komisjon peaks jääma oma arutluskäigule kindlaks, ei ole Saksamaa sõnul võimalik rahastada enam ühtki lennujaamataristut. |
| --- | --- |

(83)

Saksamaa tugineb seda väites viiele põhjusele. Esiteks oleks FN GmbH hakanud teenima kasumit juba väga lühikese alustamisetapi järel (esimene positiivne intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelne kasum 2006. aastal (avalike ülesannetega seotud kulude väljajätmise korral) ja esimene puhaskasum 2007. aastal). Saksamaa märgib, et piirkondlike lennujaamade rahastamise meetmeid hinnates ei ole komisjon kunagi käsitanud alustamisetapis kahjumit tootvat abisaajat raskustes oleva äriühinguna. Kui komisjon peaks jääma oma arutluskäigule kindlaks, ei ole Saksamaa sõnul võimalik rahastada enam ühtki lennujaamataristut.

| (84) | Teiseks väidab Saksamaa, et FN GmbH ei ole kunagi vastanud ühelegi raskustes oleva äriühingu põhikriteeriumile. Saksamaa vaidlustab menetluse algatamise otsuses esitatud märkused negatiivse omakapitali kohta ja lisab, et enamusaktsionär hoidis ettevõtjat laenuga, uue kapitalisüstiga ja nõusolekuga alandada enda kui võlausaldaja nõude rahuldamisjärku (Rangrücktrittserklärung) rahaliselt vee peal. Lisaks vaidlustab Saksamaa komisjoni tõlgenduse Üldkohtu otsustest kohtuasjades T-102/07 ja T-120/07: Freistaat Sachsen vs. komisjon, kuivõrd sellega viidatakse automaatsele seosele negatiivse omakapitali ja raskustes olevaks äriühinguks liigitumise vahel. Saksamaa sõnul on negatiivse omakapitali kriteerium vaid üks mitmest Üldkohtu kindlaksmääratud kriteeriumist, mille põhjal otsustada, kas äriühing on raskustes. |
| --- | --- |

(84)

Teiseks väidab Saksamaa, et FN GmbH ei ole kunagi vastanud ühelegi raskustes oleva äriühingu põhikriteeriumile. Saksamaa vaidlustab menetluse algatamise otsuses esitatud märkused negatiivse omakapitali kohta ja lisab, et enamusaktsionär hoidis ettevõtjat laenuga, uue kapitalisüstiga ja nõusolekuga alandada enda kui võlausaldaja nõude rahuldamisjärku (Rangrücktrittserklärung) rahaliselt vee peal. Lisaks vaidlustab Saksamaa komisjoni tõlgenduse Üldkohtu otsustest kohtuasjades T-102/07 ja T-120/07: Freistaat Sachsen vs. komisjon, kuivõrd sellega viidatakse automaatsele seosele negatiivse omakapitali ja raskustes olevaks äriühinguks liigitumise vahel. Saksamaa sõnul on negatiivse omakapitali kriteerium vaid üks mitmest Üldkohtu kindlaksmääratud kriteeriumist, mille põhjal otsustada, kas äriühing on raskustes.

| (85) | Kolmandaks leiab Saksamaa, et FN GmbH puhul ei esine ühtki sümptomit, mis viitaks sellele, et ettevõtja on raskustes, sest FN GmbH äritegevus on arenenud selle algusest saadik positiivses suunas. Asjaolu, et FN GmbH intressinõuded suurenevad, ei paljasta rahalisi raskusi, nagu ülelaenamine, vaid kajastab pigem põhiaktsionäri korduvat investeerimist FN GmbHsse. |
| --- | --- |

(85)

Kolmandaks leiab Saksamaa, et FN GmbH puhul ei esine ühtki sümptomit, mis viitaks sellele, et ettevõtja on raskustes, sest FN GmbH äritegevus on arenenud selle algusest saadik positiivses suunas. Asjaolu, et FN GmbH intressinõuded suurenevad, ei paljasta rahalisi raskusi, nagu ülelaenamine, vaid kajastab pigem põhiaktsionäri korduvat investeerimist FN GmbHsse.

| (86) | Neljandaks kinnitab Saksamaa, et FN GmbH suutis lahendada oma rahalised raskused tänu enda tegevuskasumile, kommertspankadelt saadud laenudele ning oma põhiaktsionäri antud laenudele ja vahenditele. |
| --- | --- |

(86)

Neljandaks kinnitab Saksamaa, et FN GmbH suutis lahendada oma rahalised raskused tänu enda tegevuskasumile, kommertspankadelt saadud laenudele ning oma põhiaktsionäri antud laenudele ja vahenditele.

| (87) | Lõpetuseks väidab Saksamaa, et FN GmbHd ei saa pidada päästmise ja ümberkorraldamise suuniste alusel raskustes olevaks äriühinguks, sest nende suuniste kohaselt ei saa pidada raskustes olevaks äriühinguks ettevõtteid, mille asutamisest on möödunud vähem kui kolm aastat (nagu FN GmbH puhul). |
| --- | --- |

(87)

Lõpetuseks väidab Saksamaa, et FN GmbHd ei saa pidada päästmise ja ümberkorraldamise suuniste alusel raskustes olevaks äriühinguks, sest nende suuniste kohaselt ei saa pidada raskustes olevaks äriühinguks ettevõtteid, mille asutamisest on möödunud vähem kui kolm aastat (nagu FN GmbH puhul).

5.1.6.   Konkurentsi moonutamine

| (88) | Saksamaa väitel ei suutnud komisjon menetluse algatamise otsuses näidata, milline on toetusmeetmete mõju konkurentsile asjaomasel turul, mis jäi samuti määratlemata. |
| --- | --- |

(88)

Saksamaa väitel ei suutnud komisjon menetluse algatamise otsuses näidata, milline on toetusmeetmete mõju konkurentsile asjaomasel turul, mis jäi samuti määratlemata.

| (89) | Pärast nende üldiste märkuste esitamist võttis Saksamaa hinnatavate meetmete suhtes järgmise seisukoha. |
| --- | --- |

(89)

Pärast nende üldiste märkuste esitamist võttis Saksamaa hinnatavate meetmete suhtes järgmise seisukoha.

5.2.   1. meede: EEL GmbH toetus FN GmbH-le

5.2.1.   EEL GmbH kontroll FN GmbH üle

| (90) | Saksamaa väitel kontrollis EEL GmbH rangelt kõiki makseid, mida rahastati EEL GmbH-lt FN GmbH-le antud laenudest, jälgides, et need kantakse FN GmbH nimel (treuhänderisch) üle otse võlausaldajatele. |
| --- | --- |

(90)

Saksamaa väitel kontrollis EEL GmbH rangelt kõiki makseid, mida rahastati EEL GmbH-lt FN GmbH-le antud laenudest, jälgides, et need kantakse FN GmbH nimel (treuhänderisch) üle otse võlausaldajatele.

| (91) | Saksamaa sõnul sai EEL GmbH kanda niiviisi hoolt selle eest, et tema vahendid eraldatakse üksnes investeeringuteks, mitte igapäevategevuseks. |
| --- | --- |

(91)

Saksamaa sõnul sai EEL GmbH kanda niiviisi hoolt selle eest, et tema vahendid eraldatakse üksnes investeeringuteks, mitte igapäevategevuseks.

| (92) | Lisaks märgib Saksamaa, et Kleve maakonnale ja Weeze vallale kui EEL GmbH aktsionäridele on antud FN GmbH asutamisaktis (Geschäftsvertrag) hulk ainuõigusi, näiteks volitus nimetada ametisse FN GmbH tegevjuht (mida kasutati 2004. aastal) ning mitu vetoõigust seoses konkreetsete juhtimismeetmete ja FN GmbH kapitali muutmise või müügiga. Need õigused kehtivad senikaua, kuni FN GmbH on tagasi maksnud kõik oma võlad kõnealuse kahe aktsionäri ees. |
| --- | --- |

(92)

Lisaks märgib Saksamaa, et Kleve maakonnale ja Weeze vallale kui EEL GmbH aktsionäridele on antud FN GmbH asutamisaktis (Geschäftsvertrag) hulk ainuõigusi, näiteks volitus nimetada ametisse FN GmbH tegevjuht (mida kasutati 2004. aastal) ning mitu vetoõigust seoses konkreetsete juhtimismeetmete ja FN GmbH kapitali muutmise või müügiga. Need õigused kehtivad senikaua, kuni FN GmbH on tagasi maksnud kõik oma võlad kõnealuse kahe aktsionäri ees.

5.2.2.   Turutingimuste ja vajalike investeeringute eelhindamine

| (93) | Saksamaa väitel tuginesid kõik investeerimisotsused kogu uuritaval ajavahemikul turu-uuringutele, mille järeldustes viidati järjekindlalt investeerimise vajalikkusele. |
| --- | --- |

(93)

Saksamaa väitel tuginesid kõik investeerimisotsused kogu uuritaval ajavahemikul turu-uuringutele, mille järeldustes viidati järjekindlalt investeerimise vajalikkusele.

| (94) | Sellega seoses nimetab Saksamaa esimesena 1998. aasta uuringut (mille korraldas [...]), mille kohaselt tundus Niederrhein-Weeze projekt olevat majanduslikult usaldusväärne ja jätkusuutlik. Saksamaa nimetas teisigi uuringuid, mis tehti pisut hiljem ja milles soovitati keskenduda uue lennujaamataristu puhul odavlendude turuosale, mida peeti 1990. aastate lõpus kõige paljulubavamaks kasvuallikaks. Selgelt odavlennuliikluse jaoks kavandatud taristu ehitamist, lennujaama geograafilist asukohta (piirkonnas, kus on ligikaudu 35 miljonit elanikku) ning lähedal asuvate Amsterdami ja Düsseldorfi lennujaamade ülekoormust kirjeldati tollal kui konkurentsieeliseid. |
| --- | --- |

(94)

Sellega seoses nimetab Saksamaa esimesena 1998. aasta uuringut (mille korraldas [...]), mille kohaselt tundus Niederrhein-Weeze projekt olevat majanduslikult usaldusväärne ja jätkusuutlik. Saksamaa nimetas teisigi uuringuid, mis tehti pisut hiljem ja milles soovitati keskenduda uue lennujaamataristu puhul odavlendude turuosale, mida peeti 1990. aastate lõpus kõige paljulubavamaks kasvuallikaks. Selgelt odavlennuliikluse jaoks kavandatud taristu ehitamist, lennujaama geograafilist asukohta (piirkonnas, kus on ligikaudu 35 miljonit elanikku) ning lähedal asuvate Amsterdami ja Düsseldorfi lennujaamade ülekoormust kirjeldati tollal kui konkurentsieeliseid.

| (95) | Veel viitab Saksamaa edasistele äriplaanidele, milles lähtuti lennujaama finantsedu prognoosimisel odavlennuliikluse eeldatavast kasvust, naabruses asuvate lennujaamade ülekoormusest ja lepingute sõlmimisest Ryanair'iga. Võttes arvesse vajadust jõustada keskkonnakaitse-eeskirju, tellis FN GmbH samal ajal [...] lennuliikluse prognoosi, milles eeldati, et 2010. aastal on reisijaid 2,88 miljonit ja 2020. aastal 3,1–4,85 miljonit. Saksamaa sõnul on liiklusandmete põhjal näha, et hoolimata eespool kirjeldatud ebasoodsatest sündmustest peeti kuni 2010. aastani äriplaanist täielikult kinni. |
| --- | --- |

(95)

Veel viitab Saksamaa edasistele äriplaanidele, milles lähtuti lennujaama finantsedu prognoosimisel odavlennuliikluse eeldatavast kasvust, naabruses asuvate lennujaamade ülekoormusest ja lepingute sõlmimisest Ryanair'iga. Võttes arvesse vajadust jõustada keskkonnakaitse-eeskirju, tellis FN GmbH samal ajal [...] lennuliikluse prognoosi, milles eeldati, et 2010. aastal on reisijaid 2,88 miljonit ja 2020. aastal 3,1–4,85 miljonit. Saksamaa sõnul on liiklusandmete põhjal näha, et hoolimata eespool kirjeldatud ebasoodsatest sündmustest peeti kuni 2010. aastani äriplaanist täielikult kinni.

| (96) | Edasi selgitab Saksamaa, et pidades silmas Ryanairi tegevuse laienemist lennujaamas, lasi FN GmbH koostada 2009. aastal veel ühe äriplaani, mis hõlmas ajavahemikku 2009–2020. See äriplaan edastati [pangale], kes sai seda eksperdiuuringut FN GmbH-le kommertslaenu andmise otsustamisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

(96)

Edasi selgitab Saksamaa, et pidades silmas Ryanairi tegevuse laienemist lennujaamas, lasi FN GmbH koostada 2009. aastal veel ühe äriplaani, mis hõlmas ajavahemikku 2009–2020. See äriplaan edastati [pangale], kes sai seda eksperdiuuringut FN GmbH-le kommertslaenu andmise otsustamisel arvesse võtta.

| (97) | Neid asjaolusid arvesse võttes vaidlustas Saksamaa komisjoni esialgsed seisukohad, et FN GmbH ärimudel oli jätkusuutmatu ja et erastamisprotsess toimus poliitilistel kaalutlustel, mitte puht ärilistel alustel. |
| --- | --- |

(97)

Neid asjaolusid arvesse võttes vaidlustas Saksamaa komisjoni esialgsed seisukohad, et FN GmbH ärimudel oli jätkusuutmatu ja et erastamisprotsess toimus poliitilistel kaalutlustel, mitte puht ärilistel alustel.

5.2.3.   EEL GmbH-lt FN GmbH-le antud laenude vastavus turutingimustele

| (98) | Saksamaa väidab, et menetluse algatamise otsuses on kasutatud ebaõiget õiguslikku alust hindamaks, kas EEL GmbH antud laenude intressimäärad vastavad turutingimustele. Saksamaa sõnul kasutas komisjon hindamise käigus komisjoni 2008. aasta teatist viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (edaspidi „2008. aasta viitemäärade teatis”) (24). Saksamaa väidab, et kuna enamik kontrollitavaid meetmeid võeti aastatel 2003–2005, oleks komisjon pidanud kohaldama 1997. aasta teatist viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi kohta (edaspidi „1997. aasta viitemäärade teatis”) (25). |
| --- | --- |

(98)

Saksamaa väidab, et menetluse algatamise otsuses on kasutatud ebaõiget õiguslikku alust hindamaks, kas EEL GmbH antud laenude intressimäärad vastavad turutingimustele. Saksamaa sõnul kasutas komisjon hindamise käigus komisjoni 2008. aasta teatist viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (edaspidi „2008. aasta viitemäärade teatis”) (24). Saksamaa väidab, et kuna enamik kontrollitavaid meetmeid võeti aastatel 2003–2005, oleks komisjon pidanud kohaldama 1997. aasta teatist viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi kohta (edaspidi „1997. aasta viitemäärade teatis”) (25).

| (99) | Lisaks – olenemata sellest, kumb teatistest on ajaliselt kohaldatav, seadis Saksamaa käesolevas juhtumis kahtluse alla komisjoni igasuguse viitemäära kohaldatavuse, sest lennujaamataristu ehitamise jaoks puudub väidetavalt toimiv finantsturg. |
| --- | --- |

(99)

Lisaks – olenemata sellest, kumb teatistest on ajaliselt kohaldatav, seadis Saksamaa käesolevas juhtumis kahtluse alla komisjoni igasuguse viitemäära kohaldatavuse, sest lennujaamataristu ehitamise jaoks puudub väidetavalt toimiv finantsturg.

| (100) | Saksamaa lisas, et avaliku sektori asutuste antud laenud vastasid igati turutingimustele järgmistel põhjustel:






  a) | kõikides laenulepingutes oli ette nähtud laenu põhiosa tagasimaksmine koos turutingimustele vastavate ja/või õiguslikult kohaldatavate intressidega; |
| --- | --- | --- |

(100)

Saksamaa lisas, et avaliku sektori asutuste antud laenud vastasid igati turutingimustele järgmistel põhjustel:

a)

kõikides laenulepingutes oli ette nähtud laenu põhiosa tagasimaksmine koos turutingimustele vastavate ja/või õiguslikult kohaldatavate intressidega;

| b) | kõik FN GmbH-le antud laenud olid täielikult ja pidevalt tagatud i) kogu maale seatud esimese rahuldamisjärgu koormatisega (Grundschuld auf sämtliche Grundstücke), ii) Airport Network B.V.-le kuulunud ANH GmbH aktsiatega ja iii) ANH GmbH-le kuulunud FN GmbH aktsiatega. |
| --- | --- |

b)

kõik FN GmbH-le antud laenud olid täielikult ja pidevalt tagatud i) kogu maale seatud esimese rahuldamisjärgu koormatisega (Grundschuld auf sämtliche Grundstücke), ii) Airport Network B.V.-le kuulunud ANH GmbH aktsiatega ja iii) ANH GmbH-le kuulunud FN GmbH aktsiatega.

| c) | FN GmbH-le antud laenude intressimäärad vahemikus [1–8] % olid alati vastavuses turutingimustega, võttes arvesse erasektori kapitalisüstide märkimisväärset algset osakaalu (ligikaudu [20–50] %) kogu projekti rahastamises ja tagatise kõrget taset; |
| --- | --- |

c)

FN GmbH-le antud laenude intressimäärad vahemikus [1–8] % olid alati vastavuses turutingimustega, võttes arvesse erasektori kapitalisüstide märkimisväärset algset osakaalu (ligikaudu [20–50] %) kogu projekti rahastamises ja tagatise kõrget taset;

| d) | need intressimäärad on samaväärsed nendega, mis on kehtestatud 80 % ulatuses kinnisvaraga tagatud kümneaastase tähtajaga laenude puhul. |
| --- | --- |

d)

need intressimäärad on samaväärsed nendega, mis on kehtestatud 80 % ulatuses kinnisvaraga tagatud kümneaastase tähtajaga laenude puhul.

| (101) | Mis puudutab erainvestori kriteeriumi kohaldamist, siis viitas Saksamaa kohtupraktikale kohtuasjas Itaalia Vabariik vs. komisjon, kus kohus oli öelnud: „Et otsustada, kas sellised meetmed on oma olemuselt riigiabi, tuleb hinnata, kas sarnastel asjaoludel oleks avalikku sektorit juhtivate asutustega võrreldava suurusega erainvestor andnud sama suurel hulgal kapitali” (26). Saksamaa väitis, et erainvestor oleks EEL GmbH asemel arvesse võtnud kohustust järgida õigusnorme, ja oli nõus, et investeeringu kasumlikuks muutumine võib kõnealuste normide järgimise kulude tõttu edasi lükkuda, mida komisjon on tunnistanud ka juba eelmises individuaalse abi juhtumis Einzelbeihilfe für Wasserwerke
   (27). Samuti lisas Saksamaa, et erainvestor võib oma kasumlikkusprognooside kohandamisel arvesse võtta ka ärimudeli strateegilist olemust/eesmärki. Avaliku sektori asutuste osalust äriühingute kapitalis käsitleva komisjoni 14. septembri 1984. aasta seisukoha (28) punkti 3.2 alapunkti v kohaselt ei ole tegemist riigiabiga, kui investeeringul on turgude või tarnijate jaoks selline strateegiline tähtsus, et osaluse omandamist võib pidada kapitali andja tavaliseks käitumiseks, ehkki kasumlikkuseni jõudmine viibib. Saksamaa järeldas, et see säte välistab riigiabi kaasava majandusliku eelise olemasolu. |
| --- | --- |

(101)

Mis puudutab erainvestori kriteeriumi kohaldamist, siis viitas Saksamaa kohtupraktikale kohtuasjas Itaalia Vabariik vs. komisjon, kus kohus oli öelnud: „Et otsustada, kas sellised meetmed on oma olemuselt riigiabi, tuleb hinnata, kas sarnastel asjaoludel oleks avalikku sektorit juhtivate asutustega võrreldava suurusega erainvestor andnud sama suurel hulgal kapitali” (26). Saksamaa väitis, et erainvestor oleks EEL GmbH asemel arvesse võtnud kohustust järgida õigusnorme, ja oli nõus, et investeeringu kasumlikuks muutumine võib kõnealuste normide järgimise kulude tõttu edasi lükkuda, mida komisjon on tunnistanud ka juba eelmises individuaalse abi juhtumis Einzelbeihilfe für Wasserwerke
   (27). Samuti lisas Saksamaa, et erainvestor võib oma kasumlikkusprognooside kohandamisel arvesse võtta ka ärimudeli strateegilist olemust/eesmärki. Avaliku sektori asutuste osalust äriühingute kapitalis käsitleva komisjoni 14. septembri 1984. aasta seisukoha (28) punkti 3.2 alapunkti v kohaselt ei ole tegemist riigiabiga, kui investeeringul on turgude või tarnijate jaoks selline strateegiline tähtsus, et osaluse omandamist võib pidada kapitali andja tavaliseks käitumiseks, ehkki kasumlikkuseni jõudmine viibib. Saksamaa järeldas, et see säte välistab riigiabi kaasava majandusliku eelise olemasolu.

5.3.   2. meede: FN GmbH suhtes rakendatud Nordrhein-Westfaleni liidumaa toetusmeede

| (102) | Saksamaa sõnul ei kujuta 3,525 miljoni euro suurune toetusmeede, mida rakendati FN GmbH suhtes Nordrhein-Westfaleni liidumaa otsuse põhjal 15. oktoobril 2002, endast tegelikult riigiabi või see on vähemalt olemasolev abi menetlusmääruse tähenduses. Saksamaa väitel on see meede võetud 1993. aasta dekreedi alusel. Ta täheldab, et dekreet võeti vastu enne komisjoni teatist, milles käsitletakse EÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 ning EMP lepingu artikli 61 kohaldamist lennundussektorile antava riigiabi korral (29). |
| --- | --- |

(102)

Saksamaa sõnul ei kujuta 3,525 miljoni euro suurune toetusmeede, mida rakendati FN GmbH suhtes Nordrhein-Westfaleni liidumaa otsuse põhjal 15. oktoobril 2002, endast tegelikult riigiabi või see on vähemalt olemasolev abi menetlusmääruse tähenduses. Saksamaa väitel on see meede võetud 1993. aasta dekreedi alusel. Ta täheldab, et dekreet võeti vastu enne komisjoni teatist, milles käsitletakse EÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 ning EMP lepingu artikli 61 kohaldamist lennundussektorile antava riigiabi korral (29).

| (103) | Saksamaa lisas, et lennujaamataristu rahastamist hakati käsitama riigiabi andmisena ja komisjon hakkas seda kontrollima alles hiljem, pärast seda, kui: a) komisjon oli 2005. aastal vastu võtnud ühenduse suunised lennujaamade rahastamise ja piirkondlikest lennujaamadest opereerivate lennuettevõtjate riikliku stardiabi kohta (edaspidi „2005. aasta lennundussuunised”) ning b) Üldkohus ja Euroopa Liidu Kohus olid võtnud asjaomases sektoris vastu teedrajavad otsused (30). |
| --- | --- |

(103)

Saksamaa lisas, et lennujaamataristu rahastamist hakati käsitama riigiabi andmisena ja komisjon hakkas seda kontrollima alles hiljem, pärast seda, kui: a) komisjon oli 2005. aastal vastu võtnud ühenduse suunised lennujaamade rahastamise ja piirkondlikest lennujaamadest opereerivate lennuettevõtjate riikliku stardiabi kohta (edaspidi „2005. aasta lennundussuunised”) ning b) Üldkohus ja Euroopa Liidu Kohus olid võtnud asjaomases sektoris vastu teedrajavad otsused (30).

| (104) | Saksamaa väitis sellega seoses veel, et komisjon oli kasutanud menetluse algatamise otsuses 2. meetme esialgsel hindamisel ebaõiget õiguslikku alust. Tõepoolest, menetluse algatamise otsuses (31) tugineti 1993. aasta dekreedi uuemale versioonile, mis jõustus 1. jaanuaril 2003, st pärast meetme võtmist. |
| --- | --- |

(104)

Saksamaa väitis sellega seoses veel, et komisjon oli kasutanud menetluse algatamise otsuses 2. meetme esialgsel hindamisel ebaõiget õiguslikku alust. Tõepoolest, menetluse algatamise otsuses (31) tugineti 1993. aasta dekreedi uuemale versioonile, mis jõustus 1. jaanuaril 2003, st pärast meetme võtmist.

| (105) | Lõpetuseks leiab Saksamaa, et kuna 1993. aasta dekreet, mille põhjal kontrollitav abimeede on võetud, on kehtetuks tunnistatud, puudub komisjonil vajadus kasutada menetlusmääruse sätteid, mis on seotud olemasoleva abiga. |
| --- | --- |

(105)

Lõpetuseks leiab Saksamaa, et kuna 1993. aasta dekreet, mille põhjal kontrollitav abimeede on võetud, on kehtetuks tunnistatud, puudub komisjonil vajadus kasutada menetlusmääruse sätteid, mis on seotud olemasoleva abiga.

5.4.   3. meede: Kleve maakonna otsetoetus FN GmbH-le

| (106) | Saksamaa leiab, et sildfinantseeringu eraldamine oli vajalik selleks, et täiendada alustamisetapis lennujaama tehtavaid erainvesteeringuid. Mis puudutab FN GmbH vabastamist kohustusest maksta tagasi teine osa laenust, siis Saksamaa leiab, et Kleve maakond tegi selle otsuse teadlikult, sest FN GmbH oli täitnud oma õigusliku kohustuse luua vähemalt 350 töökohta. |
| --- | --- |

(106)

Saksamaa leiab, et sildfinantseeringu eraldamine oli vajalik selleks, et täiendada alustamisetapis lennujaama tehtavaid erainvesteeringuid. Mis puudutab FN GmbH vabastamist kohustusest maksta tagasi teine osa laenust, siis Saksamaa leiab, et Kleve maakond tegi selle otsuse teadlikult, sest FN GmbH oli täitnud oma õigusliku kohustuse luua vähemalt 350 töökohta.

5.5.   4. meede: EEL GmbH avaliku sektori poolne refinantseerimine

| (107) | Saksamaa ei ole nõus, et EEL GmbH refinantseerimine on toiming, millesse on kaasatud riik, sest tegemist on pelgalt EEL GmbH aktsionäride tehtud kapitalisüstiga. Saksamaa juhib tähelepanu asjaolule, et EEL GmbHd refinantseerisid avalik-õiguslikud omanikud ja erapangad. |
| --- | --- |

(107)

Saksamaa ei ole nõus, et EEL GmbH refinantseerimine on toiming, millesse on kaasatud riik, sest tegemist on pelgalt EEL GmbH aktsionäride tehtud kapitalisüstiga. Saksamaa juhib tähelepanu asjaolule, et EEL GmbHd refinantseerisid avalik-õiguslikud omanikud ja erapangad.

| (108) | Saksamaa väidab, et menetluse algatamise otsuses on võetud väidetavat riigiabi arvesse kaks korda (FN GmbH refinantseerimine EEL GmbH poolt ja EEL GmbH refinantseerimine selle avalik-õiguslike aktsionäride poolt), ehkki tegemist on üheainsa meetmega. Saksamaa tuletab meelde, et komisjon oli sarnase Leipzig/Halle juhtumi (32) puhul topelthindamisest loobunud. |
| --- | --- |

(108)

Saksamaa väidab, et menetluse algatamise otsuses on võetud väidetavat riigiabi arvesse kaks korda (FN GmbH refinantseerimine EEL GmbH poolt ja EEL GmbH refinantseerimine selle avalik-õiguslike aktsionäride poolt), ehkki tegemist on üheainsa meetmega. Saksamaa tuletab meelde, et komisjon oli sarnase Leipzig/Halle juhtumi (32) puhul topelthindamisest loobunud.

| (109) | Saksamaa eitab EEL GmbH osalemist mis tahes majandustegevuses ning väidab, et EEL GmbHd peaks käsitama hoopis lennujaama taristu haldamiseks ja arendamiseks loodud ajutise eriotstarbelise üksusena. Saksamaa vaatenurga järgi loodi EEL GmbH selleks, et juhtida projekti tõhusamalt, kui seda teeksid selle kaks aktsionäri (Kleve maakond ja Weeze vald) eraldi, ning tagada nende aktsionäride antud starditoetuse paigutamisel suurem läbipaistvus. Saksamaa sõnul ei oleks ükski erainvestor võtnud ette selliseid toiminguid nagu EEL GmbH. |
| --- | --- |

(109)

Saksamaa eitab EEL GmbH osalemist mis tahes majandustegevuses ning väidab, et EEL GmbHd peaks käsitama hoopis lennujaama taristu haldamiseks ja arendamiseks loodud ajutise eriotstarbelise üksusena. Saksamaa vaatenurga järgi loodi EEL GmbH selleks, et juhtida projekti tõhusamalt, kui seda teeksid selle kaks aktsionäri (Kleve maakond ja Weeze vald) eraldi, ning tagada nende aktsionäride antud starditoetuse paigutamisel suurem läbipaistvus. Saksamaa sõnul ei oleks ükski erainvestor võtnud ette selliseid toiminguid nagu EEL GmbH.

| (110) | Lõpetuseks lisas Saksamaa, et EEL GmbH teenis kasumimarginaali tänu oma aktsionäridelt saadud laenude ja FN GmbH-le antud laenude intressimäärade erinevusele. |
| --- | --- |

(110)

Lõpetuseks lisas Saksamaa, et EEL GmbH teenis kasumimarginaali tänu oma aktsionäridelt saadud laenude ja FN GmbH-le antud laenude intressimäärade erinevusele.

5.6.   Siseturuga kokkusobivuse hindamine

| (111) | Saksamaa kahtleb, kas komisjon hindas menetluse algatamise otsuses põhjalikult toetusmeetmete kokkusobivust siseturuga. Saksamaa lisab, et allpool selgitatud õiguspäraste ootuste küsimust silmas pidades ei tohiks komisjon jätkata uurimist ega kaaluda toetuse sissenõudmist. Viimaks märgib Saksamaa, et komisjon on juba kuulutanud kokkusobivaks Kassel-Caldeni lennujaama suhtes rakendatud toetusmeetmed, mis sarnanevad Niederrhein-Weeze lennujaama puhul võetud meetmetega. Saksamaa järeldab sellest, et komisjon peaks kuulutama viimati nimetatud meetmed siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(111)

Saksamaa kahtleb, kas komisjon hindas menetluse algatamise otsuses põhjalikult toetusmeetmete kokkusobivust siseturuga. Saksamaa lisab, et allpool selgitatud õiguspäraste ootuste küsimust silmas pidades ei tohiks komisjon jätkata uurimist ega kaaluda toetuse sissenõudmist. Viimaks märgib Saksamaa, et komisjon on juba kuulutanud kokkusobivaks Kassel-Caldeni lennujaama suhtes rakendatud toetusmeetmed, mis sarnanevad Niederrhein-Weeze lennujaama puhul võetud meetmetega. Saksamaa järeldab sellest, et komisjon peaks kuulutama viimati nimetatud meetmed siseturuga kokkusobivaks.

5.7.   Õiguspärased ootused

| (112) | Oma märkustes menetluse algatamise otsuse kohta kordas Saksamaa oma varasemaid väiteid õiguspäraste ootuste kohta. Saksamaa sõnul teavitas komisjon Saksamaad 2009. aasta juulis (33) sellest, et tal ei ole kavas juhtumit edasi uurida, tekitades sellega õiguspäraseid ootusi. Saksamaa järeldas, et komisjon oli seejärel kohustatud järgima head juhtimistava ja oleks pidanud esialgse uurimise lõpetama. Oma seisukohtade toetamiseks väitis Saksamaa, et Euroopa Liidu Kohus oli Salzgitteri kohtuasjas leidnud, et komisjoni viivitus kontrollivolituste kasutamisel ja riigiabi sissenõudmise korralduse andmisel muudab selle sissenõudmisotsuse ebaseaduslikuks üksnes erakorralistel juhtudel (nagu käesoleva juhtumi puhul), mis seisnevad komisjoni ilmselges tegevusetuses või tema hoolsuskohustuse ilmses rikkumises (34). |
| --- | --- |

(112)

Oma märkustes menetluse algatamise otsuse kohta kordas Saksamaa oma varasemaid väiteid õiguspäraste ootuste kohta. Saksamaa sõnul teavitas komisjon Saksamaad 2009. aasta juulis (33) sellest, et tal ei ole kavas juhtumit edasi uurida, tekitades sellega õiguspäraseid ootusi. Saksamaa järeldas, et komisjon oli seejärel kohustatud järgima head juhtimistava ja oleks pidanud esialgse uurimise lõpetama. Oma seisukohtade toetamiseks väitis Saksamaa, et Euroopa Liidu Kohus oli Salzgitteri kohtuasjas leidnud, et komisjoni viivitus kontrollivolituste kasutamisel ja riigiabi sissenõudmise korralduse andmisel muudab selle sissenõudmisotsuse ebaseaduslikuks üksnes erakorralistel juhtudel (nagu käesoleva juhtumi puhul), mis seisnevad komisjoni ilmselges tegevusetuses või tema hoolsuskohustuse ilmses rikkumises (34).

| (113) | Saksamaa väitis, et komisjoni ametliku uurimise käigus jäeti tähelepanuta teised komisjoni aktid, nagu 2005. aasta Konver II otsus (millega anti Nordrhein-Westfaleni liidumaa endiste militaarlennujaamade ümberehitamiseks 14,9 miljonit eküüd) ning Euroopa lennujaamade läbilaskevõime, tõhususe ja ohutuse tegevuskava (35), milles kutsuti sõnaselgelt üles ehitama uusi lennujaamataristuid. |
| --- | --- |

(113)

Saksamaa väitis, et komisjoni ametliku uurimise käigus jäeti tähelepanuta teised komisjoni aktid, nagu 2005. aasta Konver II otsus (millega anti Nordrhein-Westfaleni liidumaa endiste militaarlennujaamade ümberehitamiseks 14,9 miljonit eküüd) ning Euroopa lennujaamade läbilaskevõime, tõhususe ja ohutuse tegevuskava (35), milles kutsuti sõnaselgelt üles ehitama uusi lennujaamataristuid.

6.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

6.1.   Flughafen Düsseldorf GmbH

| (114) | Düsseldorfi lennujaama käitaja Flughafen Düsseldorf GmbH (edaspidi „Flughafen Düsseldorf”) oli seisukohal, et neli kontrollitavat meedet on mõjutanud konkurentsi siseturul ja seega tuleks neid lugeda siseturuga kokkusobimatuteks. Flughafen Düsseldorfi sõnul kasvas liiklus Niederrhein-Weezes vähem kui kümne aastaga kümme korda üksnes seepärast, et lennujaama kantavaid kulusid vähendati avaliku sektori toetusega kunstlikult. Seoses lennutegevuse alustamisega Niederrhein-Weezes on Ryanair kuritarvitanud oma turunduskampaaniates kaubamärki „Düsseldorf”, mis on eksitanud ja meelitanud võimalikud kliendid Flughafen Düsseldorfi kulul Niederrhein-Weezesse. |
| --- | --- |

(114)

Düsseldorfi lennujaama käitaja Flughafen Düsseldorf GmbH (edaspidi „Flughafen Düsseldorf”) oli seisukohal, et neli kontrollitavat meedet on mõjutanud konkurentsi siseturul ja seega tuleks neid lugeda siseturuga kokkusobimatuteks. Flughafen Düsseldorfi sõnul kasvas liiklus Niederrhein-Weezes vähem kui kümne aastaga kümme korda üksnes seepärast, et lennujaama kantavaid kulusid vähendati avaliku sektori toetusega kunstlikult. Seoses lennutegevuse alustamisega Niederrhein-Weezes on Ryanair kuritarvitanud oma turunduskampaaniates kaubamärki „Düsseldorf”, mis on eksitanud ja meelitanud võimalikud kliendid Flughafen Düsseldorfi kulul Niederrhein-Weezesse.

6.2.   Niederrheinische Industrie- und Handelskammer Duisburg Wesel Kleve zu Duisburg

| (115) | Kohalik kaubandus-tööstuskoda Niederrheinische Industrie- und Handelskammer Duisburg Wesel Kleve zu Duisburg (edaspidi „Niederrheinische IHK”) juhib tähelepanu sellele, et militaarlennujaama sulgemise tagajärjel jäi piirkond ilma 400 töökohast ja aastas ligikaudu 100 miljoni euro suurusest tulust, seevastu Niederrhein-Weeze lennujaama äritegevuse areng on olnud ülimalt edukas ja selle käigus on loodud piirkonnas üle 1 200 töökoha. Veel märgib Niederrheinische IHK, et lennujaam on kasvanud vastavalt 2003. aasta äriplaanile ja sellest on saanud liidumaa suuruselt kolmas piirkondlik lennujaam. Hiljutine reisijate arvu vähenemine on suuresti seostatav lennureisijatasu kehtestamisega Saksamaal. |
| --- | --- |

(115)

Kohalik kaubandus-tööstuskoda Niederrheinische Industrie- und Handelskammer Duisburg Wesel Kleve zu Duisburg (edaspidi „Niederrheinische IHK”) juhib tähelepanu sellele, et militaarlennujaama sulgemise tagajärjel jäi piirkond ilma 400 töökohast ja aastas ligikaudu 100 miljoni euro suurusest tulust, seevastu Niederrhein-Weeze lennujaama äritegevuse areng on olnud ülimalt edukas ja selle käigus on loodud piirkonnas üle 1 200 töökoha. Veel märgib Niederrheinische IHK, et lennujaam on kasvanud vastavalt 2003. aasta äriplaanile ja sellest on saanud liidumaa suuruselt kolmas piirkondlik lennujaam. Hiljutine reisijate arvu vähenemine on suuresti seostatav lennureisijatasu kehtestamisega Saksamaal.

6.3.   Erlebe-Fernreisen ja Atlasreisen

| (116) | Kohalikud reisibürood Erlebe-Fernreisen GmbH (edaspidi „Erlebe-Fernreisen”) ja Atlasreisen Partnerunternehmen (edaspidi „Atlasreisen”) toetasid Niederrhein-Weeze lennujaama seisukohta käesolevas menetluses. Erlebe-Fernreisen on arvamusel, et militaarlennujaama renoveerimine ja koostöö Niederrhein-Weeze lennujaama juhtkonnaga on edendanud ettevõtte arengut. Atlasreisen tuletab meelde lennujaama suutlikkust läbida keeruline sertifitseerimisprotsess ja saada üle lennureisijatasu kehtestamisest Saksamaal. |
| --- | --- |

(116)

Kohalikud reisibürood Erlebe-Fernreisen GmbH (edaspidi „Erlebe-Fernreisen”) ja Atlasreisen Partnerunternehmen (edaspidi „Atlasreisen”) toetasid Niederrhein-Weeze lennujaama seisukohta käesolevas menetluses. Erlebe-Fernreisen on arvamusel, et militaarlennujaama renoveerimine ja koostöö Niederrhein-Weeze lennujaama juhtkonnaga on edendanud ettevõtte arengut. Atlasreisen tuletab meelde lennujaama suutlikkust läbida keeruline sertifitseerimisprotsess ja saada üle lennureisijatasu kehtestamisest Saksamaal.

6.4.   Agello

| (117) | Lennujaamateenuste pakkuja Agello Service GmbH (edaspidi „Agello”) leiab, et Niederrhein-Weeze lennujaama äritegevuse soodne areng on teinud lennujaamast liidumaa suuruselt kolmanda piirkondliku lennujaama, ning peab seda Euroopa edukaks projektiks. Agello arvates on hiljutine reisijate arvu vähenemine suuresti seostatav lennureisijatasu kehtestamisega Saksamaal. |
| --- | --- |

(117)

Lennujaamateenuste pakkuja Agello Service GmbH (edaspidi „Agello”) leiab, et Niederrhein-Weeze lennujaama äritegevuse soodne areng on teinud lennujaamast liidumaa suuruselt kolmanda piirkondliku lennujaama, ning peab seda Euroopa edukaks projektiks. Agello arvates on hiljutine reisijate arvu vähenemine suuresti seostatav lennureisijatasu kehtestamisega Saksamaal.

6.5.   Pro:niederrhein

| (118) | Pro:niederrhein – rühm Niederrhein-Weeze lennujaama toetavaid kohalikke elanikke – leiab, et hinnatavad meetmed ei ole ebaseaduslikud ja et lennujaam on piirkonna jaoks oluline, nagu näitab petitsioon, millele kirjutas 2006. aastal alla üle 20 000 inimese. |
| --- | --- |

(118)

Pro:niederrhein – rühm Niederrhein-Weeze lennujaama toetavaid kohalikke elanikke – leiab, et hinnatavad meetmed ei ole ebaseaduslikud ja et lennujaam on piirkonna jaoks oluline, nagu näitab petitsioon, millele kirjutas 2006. aastal alla üle 20 000 inimese.

6.6.   Tower Company ja STI

| (119) | Lennujulgeoleku eest vastutav lennujaamateenuste osutaja Tower Company GmbH ja reisijakontrolli teenuse pakkuja STI Security Training International GmbH leiavad, et nende avalike ülesannetega seotud tegevust ei ole lennujaama sulgemise korral võimalik mujale üle viia. Sellega seoses kutsutakse komisjoni üles võtma hindamise käigus arvesse tööhõivet. |
| --- | --- |

(119)

Lennujulgeoleku eest vastutav lennujaamateenuste osutaja Tower Company GmbH ja reisijakontrolli teenuse pakkuja STI Security Training International GmbH leiavad, et nende avalike ülesannetega seotud tegevust ei ole lennujaama sulgemise korral võimalik mujale üle viia. Sellega seoses kutsutakse komisjoni üles võtma hindamise käigus arvesse tööhõivet.

6.7.   Serve2fly ja I-Punkt

| (120) | Lennujaama maapealse teeninduse pakkuja Serve2fly Heico Losch Airport Service GmbH (edaspidi „Serve2fly”) ja kohalik ehitusettevõtja I-Punkt GmbH leiavad, et Niederrhein-Weeze lennujaama äritegevuse areng on olnud üliedukas ja selle käigus on loodud selles Nordrhein-Westfaleni liidumaa vähem arenenud osas üle 1 000 töökoha. Serve2fly väidab, et menetluse algatamise otsuses esitatud seisukohad on vastuolus komisjoni enda suunistega, takistades kohalikel lennujaamadel turul konkureerimast. Serve2fly tuletab meelde ebasoodsaid väliseid sündmusi, millega lennujaamal tuli silmitsi seista, ja kutsub komisjoni üles neid arvesse võtma. |
| --- | --- |

(120)

Lennujaama maapealse teeninduse pakkuja Serve2fly Heico Losch Airport Service GmbH (edaspidi „Serve2fly”) ja kohalik ehitusettevõtja I-Punkt GmbH leiavad, et Niederrhein-Weeze lennujaama äritegevuse areng on olnud üliedukas ja selle käigus on loodud selles Nordrhein-Westfaleni liidumaa vähem arenenud osas üle 1 000 töökoha. Serve2fly väidab, et menetluse algatamise otsuses esitatud seisukohad on vastuolus komisjoni enda suunistega, takistades kohalikel lennujaamadel turul konkureerimast. Serve2fly tuletab meelde ebasoodsaid väliseid sündmusi, millega lennujaamal tuli silmitsi seista, ja kutsub komisjoni üles neid arvesse võtma.

6.8.   Gaetan Data

| (121) | Kohalik koolitusettevõtja Gaetan Data GmbH väidab, et lennujaam kujutab endast lennujaamakoolituse seisukohast ainulaadset ressurssi, ja leiab, et komisjon peaks lahendama juhtumi kiiresti. |
| --- | --- |

(121)

Kohalik koolitusettevõtja Gaetan Data GmbH väidab, et lennujaam kujutab endast lennujaamakoolituse seisukohast ainulaadset ressurssi, ja leiab, et komisjon peaks lahendama juhtumi kiiresti.

6.9.   Van Boekel, RAS ja SOV

| (122) | Kohalik ettevõtja Van Boekel GmbH, kes tegutseb muu hulgas teedeehituse ja maastikukujunduse valdkonnas, lennuki tankimise teenuse pakkuja Rheinland Air Service Werft & Handel GmbH ja bussiettevõtja Schilling Omnibusverkehr GmbH, kes teenindab Niederrhein-Weeze lennujaama Kölnist ja Düsseldorfist, väidavad, et lennujaam on nüüd kasumlik eralennujaam, millel on tõeline Euroopa mõõde. |
| --- | --- |

(122)

Kohalik ettevõtja Van Boekel GmbH, kes tegutseb muu hulgas teedeehituse ja maastikukujunduse valdkonnas, lennuki tankimise teenuse pakkuja Rheinland Air Service Werft & Handel GmbH ja bussiettevõtja Schilling Omnibusverkehr GmbH, kes teenindab Niederrhein-Weeze lennujaama Kölnist ja Düsseldorfist, väidavad, et lennujaam on nüüd kasumlik eralennujaam, millel on tõeline Euroopa mõõde.

6.10.   NRN Energie

| (123) | NRN Energie GmbH (edaspidi „NRN Energie”) väidab, et lennujaama rahastas erainvestor, vastupidiselt Eindhoveni lennujaamale, kes võis olla kindel Madalmaadelt sõjaliste manöövrite jaoks rahaliste lisavahendite saamises. Seoses avaliku sektori kaasamisega leiab NRN Energie, et avaliku sektori laenud on antud turutingimustel. NRN Energie jagas Saksamaa muret õiguspäraste ootuste petmise pärast. |
| --- | --- |

(123)

NRN Energie GmbH (edaspidi „NRN Energie”) väidab, et lennujaama rahastas erainvestor, vastupidiselt Eindhoveni lennujaamale, kes võis olla kindel Madalmaadelt sõjaliste manöövrite jaoks rahaliste lisavahendite saamises. Seoses avaliku sektori kaasamisega leiab NRN Energie, et avaliku sektori laenud on antud turutingimustel. NRN Energie jagas Saksamaa muret õiguspäraste ootuste petmise pärast.

6.11.   KPP

| (124) | Maksunõustamisteenuseid pakkuv ettevõtja KPP Steuerberatungsgesellschaft GmbH (edaspidi „KPP”) viitab FN GmbH märkimisväärsele kapitalitasuvusele ([10–20] %) 2010. aastal. KPP väidab, et FN GmbH saadud laene tuleks lugeda suures osas kvaasikapitaliks ja igal juhul on need täielikult tagatud. |
| --- | --- |

(124)

Maksunõustamisteenuseid pakkuv ettevõtja KPP Steuerberatungsgesellschaft GmbH (edaspidi „KPP”) viitab FN GmbH märkimisväärsele kapitalitasuvusele ([10–20] %) 2010. aastal. KPP väidab, et FN GmbH saadud laene tuleks lugeda suures osas kvaasikapitaliks ja igal juhul on need täielikult tagatud.

6.12.   Kleve maakond

| (125) | Kleve maakond toetab kõiki Saksamaa esitatud märkusi, iseäranis neid, mis on seotud õiguspäraste ootuste petmisega. Samuti tõstab Kleve maakond esile üha suurenevat nõudlust piirkondlike lennujaamade järele Nordrhein-Westfaleni liidumaal, Euroopa ühes kõige tihedamini asustatud piirkonnas, mida lähedal asuv ja peaaegu läbilaskevõime piiril tegutsev Düsseldorfi lennujaam ei suuda täielikult rahuldada. Kleve maakond lisab, et Niederrhein-Weeze lennujaama rahastamisel peeti rangelt kinni 2005. aasta lennundussuunistest, kuivõrd kõnealune lennujaam kvalifitseerus D-kategooria lennujaamaks (kuni 2007. aasta lõpuni). |
| --- | --- |

(125)

Kleve maakond toetab kõiki Saksamaa esitatud märkusi, iseäranis neid, mis on seotud õiguspäraste ootuste petmisega. Samuti tõstab Kleve maakond esile üha suurenevat nõudlust piirkondlike lennujaamade järele Nordrhein-Westfaleni liidumaal, Euroopa ühes kõige tihedamini asustatud piirkonnas, mida lähedal asuv ja peaaegu läbilaskevõime piiril tegutsev Düsseldorfi lennujaam ei suuda täielikult rahuldada. Kleve maakond lisab, et Niederrhein-Weeze lennujaama rahastamisel peeti rangelt kinni 2005. aasta lennundussuunistest, kuivõrd kõnealune lennujaam kvalifitseerus D-kategooria lennujaamaks (kuni 2007. aasta lõpuni).

6.13.   FN GmbH

| (126) | FN GmbH toetab kõiki märkusi, mis Saksamaa esitas menetluse algatamise otsuse kohta ja mida ta oli aidanud koostada. FN GmbH toonitab, et kontrollitavad meetmed – eriti EEL GmbH turutingimustel antud laenud – ei kujuta endast riigiabi. FN GmbH sõnul on FN GmbH suutnud – hoolimata tohututest investeeringutest lennujaama taristusse ([50–100] miljonit eurot) – säilitada suure omakapitali osakaalu (üle [20–50] %) ja hoida kontrollitavate rahastamismeetmete osakaalu kogurahastamises allpool [20–50] %. FN GmbH lisab, et nii liiklusnäitajad kui ka tegevuskasum on alates tegevuse algusest 2003. aastal pidevalt kasvanud, nii et FN GmbH on teeninud alates 2007. aastast igal aastal kasumit. Veel märgib FN GmbH, et tegevustulud jätkavad suurenemist ja ületavad tublisti tegevuskulusid, mis püsivad muutumatutena. FN GmbH sõnul oleks tegevus veelgi tulemuslikum, kui kasumiaruandest arvataks maha kõik avalike ülesannetega seotud kulud. |
| --- | --- |

(126)

FN GmbH toetab kõiki märkusi, mis Saksamaa esitas menetluse algatamise otsuse kohta ja mida ta oli aidanud koostada. FN GmbH toonitab, et kontrollitavad meetmed – eriti EEL GmbH turutingimustel antud laenud – ei kujuta endast riigiabi. FN GmbH sõnul on FN GmbH suutnud – hoolimata tohututest investeeringutest lennujaama taristusse ([50–100] miljonit eurot) – säilitada suure omakapitali osakaalu (üle [20–50] %) ja hoida kontrollitavate rahastamismeetmete osakaalu kogurahastamises allpool [20–50] %. FN GmbH lisab, et nii liiklusnäitajad kui ka tegevuskasum on alates tegevuse algusest 2003. aastal pidevalt kasvanud, nii et FN GmbH on teeninud alates 2007. aastast igal aastal kasumit. Veel märgib FN GmbH, et tegevustulud jätkavad suurenemist ja ületavad tublisti tegevuskulusid, mis püsivad muutumatutena. FN GmbH sõnul oleks tegevus veelgi tulemuslikum, kui kasumiaruandest arvataks maha kõik avalike ülesannetega seotud kulud.

| (127) | FN GmbH rõhutab, et ta ei ole raskustes olev äriühing ja et kõik laenud on antud turutingimustel. FN GmbH väidab, et selle laenuliigi puhul on EEL GmbH antud laenude jaoks kehtestatud intressimäärad kõrgemad kui Bundesbanki määrad uute tagatud laenude puhul või Pfandbriefindexi (36) määrad (millele lisandub tavapärane 80–120 baaspunkti suurune marginaal). |
| --- | --- |

(127)

FN GmbH rõhutab, et ta ei ole raskustes olev äriühing ja et kõik laenud on antud turutingimustel. FN GmbH väidab, et selle laenuliigi puhul on EEL GmbH antud laenude jaoks kehtestatud intressimäärad kõrgemad kui Bundesbanki määrad uute tagatud laenude puhul või Pfandbriefindexi (36) määrad (millele lisandub tavapärane 80–120 baaspunkti suurune marginaal).

6.14.   Muud kolmandad isikud

| (128) | Viis isikut kahtlevad:






  a) | kas Saksamaa esitatud teave kajastas EEL GmbH-le ja FN GmbH-le antud tegelikke summasid; |
| --- | --- | --- |

(128)

Viis isikut kahtlevad:

a)

kas Saksamaa esitatud teave kajastas EEL GmbH-le ja FN GmbH-le antud tegelikke summasid;

| b) | kas lennujaam oleks suutnud püsima jääda ilma avaliku sektori laenudeta; |
| --- | --- |

b)

kas lennujaam oleks suutnud püsima jääda ilma avaliku sektori laenudeta;

| c) | kas puudus toimiv rahastamisturg, mis oleks saanud rahastada selliseid projekte nagu Niederrhein-Weeze lennujaama oma; |
| --- | --- |

c)

kas puudus toimiv rahastamisturg, mis oleks saanud rahastada selliseid projekte nagu Niederrhein-Weeze lennujaama oma;

| d) | kas FN GmbH suudab maksta kõik laenud tagasi ja tasuda intressid 2016. aastaks kehtestatud tähtaegadeks; sellega seoses väidavad asjaomased kolmandad isikud, et Saksamaad võidi sundida nõustuma 2011. kavandatud võla konverteerimisega omakapitaliks, mis kujutas endast ebaseaduslikku abi ja oli toiming, mida ükski erainvestor ei oleks sooritanud; |
| --- | --- |

d)

kas FN GmbH suudab maksta kõik laenud tagasi ja tasuda intressid 2016. aastaks kehtestatud tähtaegadeks; sellega seoses väidavad asjaomased kolmandad isikud, et Saksamaad võidi sundida nõustuma 2011. kavandatud võla konverteerimisega omakapitaliks, mis kujutas endast ebaseaduslikku abi ja oli toiming, mida ükski erainvestor ei oleks sooritanud;

| e) | kas intress, mida Saksamaa FN GmbH-lt nõudis, vastab turul valitsevale tegelikule olukorrale; |
| --- | --- |

e)

kas intress, mida Saksamaa FN GmbH-lt nõudis, vastab turul valitsevale tegelikule olukorrale;

| f) | kas FN GmbH on loonud 350 töökohta (mis oli Saksamaa esitatud eeltingimus, et vabastada FN GmbH laenu [2–5] miljoni euro suuruse teise osa tagasimaksmisest 2004. aastal); |
| --- | --- |

f)

kas FN GmbH on loonud 350 töökohta (mis oli Saksamaa esitatud eeltingimus, et vabastada FN GmbH laenu [2–5] miljoni euro suuruse teise osa tagasimaksmisest 2004. aastal);

| g) | kas nende tagatiste tegelik väärtus, mille Airport Network B.V. andis FN GmbH-le väljastatud laenude puhul, on suur (37); |
| --- | --- |

g)

kas nende tagatiste tegelik väärtus, mille Airport Network B.V. andis FN GmbH-le väljastatud laenude puhul, on suur (37);

| h) | kas investor oleks riskinud, andes laene lennujaamale, kes ei saanud tegevusluba kohe alguses. |
| --- | --- |

h)

kas investor oleks riskinud, andes laene lennujaamale, kes ei saanud tegevusluba kohe alguses.

7.   SAKSAMAA MÄRKUSED KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA

| (129) | Saksamaa leidis, et hr Kleinschnittgeri esitatud teavet ei saa menetluses õiguspäraselt kasutada, sest selles avalikustatakse Kleve maavalitsuse koosolekutel ebaseaduslikult kogutud ja komisjonile edastatud konfidentsiaalseid andmeid. |
| --- | --- |

(129)

Saksamaa leidis, et hr Kleinschnittgeri esitatud teavet ei saa menetluses õiguspäraselt kasutada, sest selles avalikustatakse Kleve maavalitsuse koosolekutel ebaseaduslikult kogutud ja komisjonile edastatud konfidentsiaalseid andmeid.

| (130) | Seoses mõne üksikisiku esitatud märkustega viitas Saksamaa oma 2013. aasta 18. märtsi ja 19. augusti kirjale, mida on käsitletud kokkuvõtlikult 5. jaos. |
| --- | --- |

(130)

Seoses mõne üksikisiku esitatud märkustega viitas Saksamaa oma 2013. aasta 18. märtsi ja 19. augusti kirjale, mida on käsitletud kokkuvõtlikult 5. jaos.

8.   MEETMETE HINDAMINE

| (131) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik millisel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(131)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik millisel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (132) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on kumulatiivsed. Et meede kujutaks endast ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabi, peavad seepärast olema täidetud kõik neli järgmist tingimust. Finantsabi peab:






  — | olema saadud riigilt või riigi ressurssidest; |
| --- | --- | --- |

(132)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on kumulatiivsed. Et meede kujutaks endast ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabi, peavad seepärast olema täidetud kõik neli järgmist tingimust. Finantsabi peab:

—

olema saadud riigilt või riigi ressurssidest;

| — | soodustama teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist; |
| --- | --- |

—

soodustama teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist;

| — | kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi ja |
| --- | --- |

—

kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi ja

| — | kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

—

kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (133) | Käesolevas juhtumis on Saksamaa väitnud, et EEL GmbH ja selle aktsionärid toimisid järjepidevalt turumajanduse tingimustes tegutseva ja kasumlikkusest juhinduva kaalutleva ettevõtja kombel ning et hinnatavate meetmetega ei antud ühtki majanduslikku eelist, mida ettevõtja ei oleks tavapärastel turutingimustel saanud. Kui see on tõesti nii, ei kujuta Saksamaa rakendatud meetmed endast riigiabi. |
| --- | --- |

(133)

Käesolevas juhtumis on Saksamaa väitnud, et EEL GmbH ja selle aktsionärid toimisid järjepidevalt turumajanduse tingimustes tegutseva ja kasumlikkusest juhinduva kaalutleva ettevõtja kombel ning et hinnatavate meetmetega ei antud ühtki majanduslikku eelist, mida ettevõtja ei oleks tavapärastel turutingimustel saanud. Kui see on tõesti nii, ei kujuta Saksamaa rakendatud meetmed endast riigiabi.

8.1.   Õiguspärased ootused

| (134) | Vastupidiselt Saksamaa väidetele ei ole komisjon tekitanud seoses esialgse uurimise lõpetamisega mingeid õiguspäraseid ootusi. Esiteks ei ole väide komisjoni tegevusetuse kohta asjakohane. Komisjon on kinnitanud liidetud kohtuasjades Demesa ja Territorio Histórico de Álava vs. komisjon (38), et ilmnenud tegevusetus ei oma tähtsust, kui komisjoni ei ole abikavast teavitatud. Kuna Saksamaa jättis abist teatamata (vt põhjendus 247), ei saa Saksamaal tekkida õiguspäraseid ootusi. Komisjon märgib, et viide Salzgitteri kohtupraktikale ei ole asjakohane, sest selles kohtuotsuses käsitletakse üksnes komisjoni otsusega siseturuga kokkusobimatuks kuulutatud abi tagasinõudmise perioodi, mitte esialgse uurimise perioodi, mida käsitletakse Saksamaa märkustes. Lõpetuseks märgib komisjon, et kuna ta ei ole kunagi teatanud Saksamaale käesoleva juhtumi lõpetamisest, on tal õigus ametliku uurimisega jätkata. |
| --- | --- |

(134)

Vastupidiselt Saksamaa väidetele ei ole komisjon tekitanud seoses esialgse uurimise lõpetamisega mingeid õiguspäraseid ootusi. Esiteks ei ole väide komisjoni tegevusetuse kohta asjakohane. Komisjon on kinnitanud liidetud kohtuasjades Demesa ja Territorio Histórico de Álava vs. komisjon (38), et ilmnenud tegevusetus ei oma tähtsust, kui komisjoni ei ole abikavast teavitatud. Kuna Saksamaa jättis abist teatamata (vt põhjendus 247), ei saa Saksamaal tekkida õiguspäraseid ootusi. Komisjon märgib, et viide Salzgitteri kohtupraktikale ei ole asjakohane, sest selles kohtuotsuses käsitletakse üksnes komisjoni otsusega siseturuga kokkusobimatuks kuulutatud abi tagasinõudmise perioodi, mitte esialgse uurimise perioodi, mida käsitletakse Saksamaa märkustes. Lõpetuseks märgib komisjon, et kuna ta ei ole kunagi teatanud Saksamaale käesoleva juhtumi lõpetamisest, on tal õigus ametliku uurimisega jätkata.

8.2.   Raskustes olev äriühing

| (135) | Menetluse algatamise otsuses leidis komisjon, et ei saa välistada, et FN GmbH oli rahalistes raskustes olev äriühing. Võttes arvesse Saksamaa esitatud teavet, on komisjon siiski arvamusel, et FN GmbH rahaline olukord on aja jooksul paranenud:






  a) | ettevõtja suutis tekitada vähem kui viis aastat pärast tegevuse algust positiivse rahavoo (vt tabel 5) ja teenis kuni 2010. aasta lõpuni (aasta, mil võeti viimane kontrollitav meede) kasumit; |
| --- | --- | --- |

(135)

Menetluse algatamise otsuses leidis komisjon, et ei saa välistada, et FN GmbH oli rahalistes raskustes olev äriühing. Võttes arvesse Saksamaa esitatud teavet, on komisjon siiski arvamusel, et FN GmbH rahaline olukord on aja jooksul paranenud:

a)

ettevõtja suutis tekitada vähem kui viis aastat pärast tegevuse algust positiivse rahavoo (vt tabel 5) ja teenis kuni 2010. aasta lõpuni (aasta, mil võeti viimane kontrollitav meede) kasumit;

| b) | ettevõtjal oli alati olemas oma eraaktsionäride toetus (vt põhjendus 72) ja lõpuks oli tal võimalus saada kommertspangalt laenu (vt põhjendus 73); |
| --- | --- |

b)

ettevõtjal oli alati olemas oma eraaktsionäride toetus (vt põhjendus 72) ja lõpuks oli tal võimalus saada kommertspangalt laenu (vt põhjendus 73);

| c) | FN GmbH juhtkond ei kaalunud kõnealusel ajavahemikul kordagi pankrotiavalduse esitamist. |
| --- | --- |

c)

FN GmbH juhtkond ei kaalunud kõnealusel ajavahemikul kordagi pankrotiavalduse esitamist.

| (136) | Seepärast on komisjon seisukohal, et ettevõtja ei ole olnud kunagi päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 9 kirjeldatud olukorras, kus ta „ei suuda kas oma või omanikelt/osanikelt/aktsionäridelt või krediidiandjatelt saadud vahenditega peatada kahjumit, mis ametivõimude sekkumiseta viiks lühema või keskmise ajavahemiku jooksul peaaegu kindlasti äriühingu tegevuse lõpetamiseni”. Komisjon järeldab, et FN GmbHd ei tuleks lugeda raskustes olevaks äriühinguks. |
| --- | --- |

(136)

Seepärast on komisjon seisukohal, et ettevõtja ei ole olnud kunagi päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 9 kirjeldatud olukorras, kus ta „ei suuda kas oma või omanikelt/osanikelt/aktsionäridelt või krediidiandjatelt saadud vahenditega peatada kahjumit, mis ametivõimude sekkumiseta viiks lühema või keskmise ajavahemiku jooksul peaaegu kindlasti äriühingu tegevuse lõpetamiseni”. Komisjon järeldab, et FN GmbHd ei tuleks lugeda raskustes olevaks äriühinguks.

8.3.   Abi olemasolu FN GmbH-le antud laenude puhul (1. meede)

8.3.1.   Ettevõtja ja majandustegevuse mõiste

| (137) | Veel hiljuti järgiti lennujaamade arendamisel sageli üksnes territoriaalset loogikat või teatavatel juhtudel sõjalisi vajadusi. Lennujaamade töökorraldus oli pigem omane avalikule sektorile kui äriettevõttele. Konkurents lennujaamade ja lennujaama käitajate vahel oli samuti piiratud ja arenes vähehaaval. |
| --- | --- |

(137)

Veel hiljuti järgiti lennujaamade arendamisel sageli üksnes territoriaalset loogikat või teatavatel juhtudel sõjalisi vajadusi. Lennujaamade töökorraldus oli pigem omane avalikule sektorile kui äriettevõttele. Konkurents lennujaamade ja lennujaama käitajate vahel oli samuti piiratud ja arenes vähehaaval.

| (138) | See olukord on viimastel aastatel siiski muutunud. Kuigi maakasutuse planeerimisega seotud kaalutlused ja haldusstruktuurid võivad mõnel juhul veel püsida, toimib enamik lennujaamadest äriõiguse alusel, mis võimaldab neil tegutseda turutingimustes üha tiheneva konkurentsiga keskkonnas. Erasektorisse liikumise protsess on harilikult toimunud erastamise või omanike arvu järkjärgulise suurendamise kaudu. Viimastel aastatel on näidanud lennujaamade omandamise vastu üles suurt huvi börsivälistesse ettevõtetesse investeerivad ettevõtjad ning investeerimis- ja pensionifondid, nagu on näha käesoleva juhtumi põhjal. |
| --- | --- |

(138)

See olukord on viimastel aastatel siiski muutunud. Kuigi maakasutuse planeerimisega seotud kaalutlused ja haldusstruktuurid võivad mõnel juhul veel püsida, toimib enamik lennujaamadest äriõiguse alusel, mis võimaldab neil tegutseda turutingimustes üha tiheneva konkurentsiga keskkonnas. Erasektorisse liikumise protsess on harilikult toimunud erastamise või omanike arvu järkjärgulise suurendamise kaudu. Viimastel aastatel on näidanud lennujaamade omandamise vastu üles suurt huvi börsivälistesse ettevõtetesse investeerivad ettevõtjad ning investeerimis- ja pensionifondid, nagu on näha käesoleva juhtumi põhjal.

| (139) | Nagu on märgitud lennujaamadele ja -ettevõtjatele antavat riigiabi käsitlevate komisjoni suuniste (edaspidi „2014. aasta lennundussuunised”) (39) punktis 44, ei luba lennundussektori turujõudude järkjärguline areng kindlaks määrata täpset kuupäeva, alates millest tuleks lennujaama käitamist kahtlusteta pidada majandustegevuseks. Euroopa kohtud on siiski tunnistanud lennujaamategevuse olemuslikku muutumist. Leipzig/Halle lennujaama käsitlevas kohtuasjas oli Üldkohus seisukohal, et alates päevast, mil tehti otsus Aéroports de Paris' kohtuasjas, ei ole enam võimalik välistada riigiabieeskirjade kohaldamist lennujaamataristu rahastamise suhtes (40). Seega tuleb alates Aéroports de Paris' kohtuotsuse kuupäevast (12. detsember 2000) käsitada lennujaamataristu käitamist ja ehitamist riigiabi kontrolli alla kuuluva valdkonnana. |
| --- | --- |

(139)

Nagu on märgitud lennujaamadele ja -ettevõtjatele antavat riigiabi käsitlevate komisjoni suuniste (edaspidi „2014. aasta lennundussuunised”) (39) punktis 44, ei luba lennundussektori turujõudude järkjärguline areng kindlaks määrata täpset kuupäeva, alates millest tuleks lennujaama käitamist kahtlusteta pidada majandustegevuseks. Euroopa kohtud on siiski tunnistanud lennujaamategevuse olemuslikku muutumist. Leipzig/Halle lennujaama käsitlevas kohtuasjas oli Üldkohus seisukohal, et alates päevast, mil tehti otsus Aéroports de Paris' kohtuasjas, ei ole enam võimalik välistada riigiabieeskirjade kohaldamist lennujaamataristu rahastamise suhtes (40). Seega tuleb alates Aéroports de Paris' kohtuotsuse kuupäevast (12. detsember 2000) käsitada lennujaamataristu käitamist ja ehitamist riigiabi kontrolli alla kuuluva valdkonnana.

| (140) | Käesolevas juhtumis andis EEL GmbH FN GmbH-le Niederrhein-Weeze lennujaama rajamise rahastamiseks laene, mille suhtes kohaldatakse ametlikku uurimismenetlust, alates 2003. aastast, seega pärast Aéroports de Paris'd käsitleva kohtuotsuse tegemist. Seetõttu järeldab komisjon, et tal on õigus kontrollida kõiki laene, mis EEL GmbH on FN GmbH-le andnud. |
| --- | --- |

(140)

Käesolevas juhtumis andis EEL GmbH FN GmbH-le Niederrhein-Weeze lennujaama rajamise rahastamiseks laene, mille suhtes kohaldatakse ametlikku uurimismenetlust, alates 2003. aastast, seega pärast Aéroports de Paris'd käsitleva kohtuotsuse tegemist. Seetõttu järeldab komisjon, et tal on õigus kontrollida kõiki laene, mis EEL GmbH on FN GmbH-le andnud.

8.3.2.   Riigi ressursid ja seostatavus riigiga

| (141) | Riigiabi mõiste laieneb mis tahes otsesele või kaudsele soodustusele, mida rahastatakse riigi ressurssidest ja mille annab kas riik ise või mis tahes vahendaja talle antud volituste kohaselt. |
| --- | --- |

(141)

Riigiabi mõiste laieneb mis tahes otsesele või kaudsele soodustusele, mida rahastatakse riigi ressurssidest ja mille annab kas riik ise või mis tahes vahendaja talle antud volituste kohaselt.

| (142) | Käesoleva juhtumi puhul kuulub abi andja EEL GmbH täielikult avaliku sektori asutustele, st ühelt poolt Kleve maakonnale ja teiselt poolt Weeze vallale. Seepärast on tegemist riigi osalusega äriühinguga komisjoni direktiivi 2006/111/EÜ (41) artikli 2 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(142)

Käesoleva juhtumi puhul kuulub abi andja EEL GmbH täielikult avaliku sektori asutustele, st ühelt poolt Kleve maakonnale ja teiselt poolt Weeze vallale. Seepärast on tegemist riigi osalusega äriühinguga komisjoni direktiivi 2006/111/EÜ (41) artikli 2 punkti b tähenduses.

| (143) | Kleve maakonna ja Weeze valla suur mõju ilmneb selgelt EEL GmbH aktsiate jagunemises – Kleve maakond (52 %) ja Weeze vald (48 %) on ettevõtja ainuaktsionärid. Lisaks koosneb EEL GmbH juhatus kahest avaliku sektori asutuse esindajast, nimelt Weeze vallavanemast ja Kleve maavanemast (Landrat). |
| --- | --- |

(143)

Kleve maakonna ja Weeze valla suur mõju ilmneb selgelt EEL GmbH aktsiate jagunemises – Kleve maakond (52 %) ja Weeze vald (48 %) on ettevõtja ainuaktsionärid. Lisaks koosneb EEL GmbH juhatus kahest avaliku sektori asutuse esindajast, nimelt Weeze vallavanemast ja Kleve maavanemast (Landrat).

| (144) | Avaliku sektori asutuste määrav mõju EEL GmbH-le on ka rahaline, sest nagu eespool öeldud, sai EEL GmbH aastatel 2004–2005 oma aktsionäridelt erinevaid toetusi (likviidsustoetused ja kapitalisüstid). Seega on haldusasutused andnud EEL GmbH-le otsest rahalist toetust. |
| --- | --- |

(144)

Avaliku sektori asutuste määrav mõju EEL GmbH-le on ka rahaline, sest nagu eespool öeldud, sai EEL GmbH aastatel 2004–2005 oma aktsionäridelt erinevaid toetusi (likviidsustoetused ja kapitalisüstid). Seega on haldusasutused andnud EEL GmbH-le otsest rahalist toetust.

| (145) | Seepärast leiab komisjon, et EEL GmbH on riigi osalusega äriühing ja tema vahendeid tuleb käsitada riigi ressurssidena. |
| --- | --- |

(145)

Seepärast leiab komisjon, et EEL GmbH on riigi osalusega äriühing ja tema vahendeid tuleb käsitada riigi ressurssidena.

| (146) | Kohus on siiski otsustanud ka seda, et isegi kui riik on suuteline kontrollima riigi osalusega äriühingut ja kui tal on valitsev mõju selle tegevuse üle, ei saa konkreetsel juhul automaatselt eeldada, et sellist kontrolli ka tegelikult teostatakse. Riigi osalusega äriühing võib vähemal või suuremal määral olla iseseisev, olenevalt sõltumatuse määrast, mille riik on talle andnud. Seetõttu ei ole pelk asjaolu, et riigi osalusega äriühing on riigi kontrolli all, piisav selleks, et seostada kõnealuse äriühingu võetud meetmed, näiteks asjaomased laenud, riigiga. Kohus märkis, et riigi osalusega äriühingu võetud abimeetme seostatavust riigiga võib järeldada mitme näitaja põhjal. |
| --- | --- |

(146)

Kohus on siiski otsustanud ka seda, et isegi kui riik on suuteline kontrollima riigi osalusega äriühingut ja kui tal on valitsev mõju selle tegevuse üle, ei saa konkreetsel juhul automaatselt eeldada, et sellist kontrolli ka tegelikult teostatakse. Riigi osalusega äriühing võib vähemal või suuremal määral olla iseseisev, olenevalt sõltumatuse määrast, mille riik on talle andnud. Seetõttu ei ole pelk asjaolu, et riigi osalusega äriühing on riigi kontrolli all, piisav selleks, et seostada kõnealuse äriühingu võetud meetmed, näiteks asjaomased laenud, riigiga. Kohus märkis, et riigi osalusega äriühingu võetud abimeetme seostatavust riigiga võib järeldada mitme näitaja põhjal.

| (147) | Sellisteks näitajateks võivad olla äriühingu lõimitus avaliku halduse struktuuridesse, äriühingu tegevuse olemus ja tegevus turul tavalistes konkurentsitingimustes kõrvuti eraettevõtjatega, äriühingu õiguslik seisund (st kas talle kohaldub avalik õigus või tavapärane äriühingu õigus), avaliku sektori asutuste poolt äriühingu juhtimise üle teostatava järelevalve intensiivsus või muud näitajad, mis väljendavad konkreetse juhtumi puhul avaliku sektori asutuste seotust meetme võtmisega või nende seotuse ebatõenäosust, võttes muu hulgas arvesse meetme ulatust, sisu ja selles sisalduvaid tingimusi. |
| --- | --- |

(147)

Sellisteks näitajateks võivad olla äriühingu lõimitus avaliku halduse struktuuridesse, äriühingu tegevuse olemus ja tegevus turul tavalistes konkurentsitingimustes kõrvuti eraettevõtjatega, äriühingu õiguslik seisund (st kas talle kohaldub avalik õigus või tavapärane äriühingu õigus), avaliku sektori asutuste poolt äriühingu juhtimise üle teostatava järelevalve intensiivsus või muud näitajad, mis väljendavad konkreetse juhtumi puhul avaliku sektori asutuste seotust meetme võtmisega või nende seotuse ebatõenäosust, võttes muu hulgas arvesse meetme ulatust, sisu ja selles sisalduvaid tingimusi.

| (148) | Esmalt tuleb märkida, et lennujaama mõjutavad suured investeerimisprojektid pakuvad huvi kohalikele haldusasutustele, kes on sellistesse projektidesse sageli teatud määral kaasatud. Selle taga on asjaolu, et lennujaamal võib olla oluline koht mitmes poliitikavaldkonnas: transpordipoliitikas, piirkondlikus või riiklikus majanduspoliitikas või linna ja maapiirkondade planeerimise poliitikas. Käesoleva juhtumi puhul käitab lennujaama tegelikult eraettevõtja. Otsus ehitada endine militaarlennujaam ümber tsiviillennujaamaks ja müüa see erainvestorile oli sellegipoolest poliitiline otsus. Pealegi oli Kleve maakonnal ja Weeze vallal selles ümberehituses väga oluline roll. |
| --- | --- |

(148)

Esmalt tuleb märkida, et lennujaama mõjutavad suured investeerimisprojektid pakuvad huvi kohalikele haldusasutustele, kes on sellistesse projektidesse sageli teatud määral kaasatud. Selle taga on asjaolu, et lennujaamal võib olla oluline koht mitmes poliitikavaldkonnas: transpordipoliitikas, piirkondlikus või riiklikus majanduspoliitikas või linna ja maapiirkondade planeerimise poliitikas. Käesoleva juhtumi puhul käitab lennujaama tegelikult eraettevõtja. Otsus ehitada endine militaarlennujaam ümber tsiviillennujaamaks ja müüa see erainvestorile oli sellegipoolest poliitiline otsus. Pealegi oli Kleve maakonnal ja Weeze vallal selles ümberehituses väga oluline roll.

| (149) | Komisjon märgib, et need kaks piirkondlikku avaliku sektori asutust asutasid EEL GmbH selleks, et valmistada lennujaama kinnisvara ette edasiseks kasutamiseks ärilisel otstarbel tsiviillennujaamana ja hallata kinnisvara, kuni erainvestor selle üle võtab, nagu on sätestatud EEL GmbH 16. detsembri 1999. aasta asutamisakti (Gesellschaftsvertrag) artiklis 2 (42). Nagu on selgitatud põhjenduses 32, see tegevus lakkas, kuni ettevõtja tegevus sai 2003. aasta aprillis uue hoo. Sellest ajast saati on EEL GmbH tegevus piirdunud uute investeeringute paigutamisega Niederrhein-Weeze lennujaama, mis on endiselt kooskõlas ettevõtja algsete ülesannetega. |
| --- | --- |

(149)

Komisjon märgib, et need kaks piirkondlikku avaliku sektori asutust asutasid EEL GmbH selleks, et valmistada lennujaama kinnisvara ette edasiseks kasutamiseks ärilisel otstarbel tsiviillennujaamana ja hallata kinnisvara, kuni erainvestor selle üle võtab, nagu on sätestatud EEL GmbH 16. detsembri 1999. aasta asutamisakti (Gesellschaftsvertrag) artiklis 2 (42). Nagu on selgitatud põhjenduses 32, see tegevus lakkas, kuni ettevõtja tegevus sai 2003. aasta aprillis uue hoo. Sellest ajast saati on EEL GmbH tegevus piirdunud uute investeeringute paigutamisega Niederrhein-Weeze lennujaama, mis on endiselt kooskõlas ettevõtja algsete ülesannetega.

| (150) | Lisaks käitasid lennujaama aastatel 1999–2001 Kleve maakond ja Weeze vald (tollal riigile kuulunud FN GmbH kaudu) ning EEL GmbH sai loodud spetsiaalselt selleks, et tagada tsiviillennujaama tulevane toimimine. |
| --- | --- |

(150)

Lisaks käitasid lennujaama aastatel 1999–2001 Kleve maakond ja Weeze vald (tollal riigile kuulunud FN GmbH kaudu) ning EEL GmbH sai loodud spetsiaalselt selleks, et tagada tsiviillennujaama tulevane toimimine.

| (151) | Eelöeldu põhjal tuleks EEL GmbHd käsitada põhjenduses 109 juba määratletud üksusena, mille Kleve maakond ja Weeze vald lõid selleks, et saavutada oma avaliku poliitika eesmärgid, mis on seotud Niederrhein-Weeze lennujaamaga ja eeskätt selle ümberehitamisega militaarlennujaamast tsiviilotstarbeliseks lennujaamaks, mida vaatlusaluste meetmetega kavatseti rahastada ja toetada. See on kindel märk sellest, et vaatlusalused meetmed on seostatavad Kleve maakonna ja Weeze vallaga. |
| --- | --- |

(151)

Eelöeldu põhjal tuleks EEL GmbHd käsitada põhjenduses 109 juba määratletud üksusena, mille Kleve maakond ja Weeze vald lõid selleks, et saavutada oma avaliku poliitika eesmärgid, mis on seotud Niederrhein-Weeze lennujaamaga ja eeskätt selle ümberehitamisega militaarlennujaamast tsiviilotstarbeliseks lennujaamaks, mida vaatlusaluste meetmetega kavatseti rahastada ja toetada. See on kindel märk sellest, et vaatlusalused meetmed on seostatavad Kleve maakonna ja Weeze vallaga.

| (152) | Otsuse anda FN GmbH-le EEL GmbH kaudu laene ja nende laenude tähtaega pikendada võtsid vastu EEL GmbH aktsionärid, kes esindavad avaliku sektori asutusi. Komisjon märgib veel, et kaks avalik-õiguslikku aktsionäri on määranud kindlaks iga EEL GmbH-lt FN GmbH-le antud laenu ulatuse, sisu ja tingimused, nagu on toonitatud EEL GmbH üldkoosoleku protokollis. |
| --- | --- |

(152)

Otsuse anda FN GmbH-le EEL GmbH kaudu laene ja nende laenude tähtaega pikendada võtsid vastu EEL GmbH aktsionärid, kes esindavad avaliku sektori asutusi. Komisjon märgib veel, et kaks avalik-õiguslikku aktsionäri on määranud kindlaks iga EEL GmbH-lt FN GmbH-le antud laenu ulatuse, sisu ja tingimused, nagu on toonitatud EEL GmbH üldkoosoleku protokollis.

| (153) | Peale selle refinantseeris Kleve maakond kõik laenud, mis EEL GmbH andis lennujaama käitajale FN GmbH-le (43). See on järjekordne märk sellest, et otsus anda FN GmbH-le laene ja neid pikendada tuli tegelikult avaliku sektori asutustelt. |
| --- | --- |

(153)

Peale selle refinantseeris Kleve maakond kõik laenud, mis EEL GmbH andis lennujaama käitajale FN GmbH-le (43). See on järjekordne märk sellest, et otsus anda FN GmbH-le laene ja neid pikendada tuli tegelikult avaliku sektori asutustelt.

| (154) | Lisaks ei ole EEL GmbH-l juhatust. Mõlemad tegevdirektorid on avalik-õiguslike aktsionäride esindajad. Ettevõtja üks tegevdirektoritest on Kleve maavanem (Landrat) ja teine Weeze vallavanem. Peale selle puuduvad EEL GmbH-l alalised töötajad ja seda juhib üks Kleve maakonna ametnik. Nende asjaolude põhjal on ilmne, et ükskõik millise EEL GmbHs vastu võetava otsuse teevad tegelikult avalik-õiguslike aktsionäride esindajad, kes lisaks osalemisele ettevõtja juhtimisorganites korraldavad selle igapäevategevust. See kinnitab, et vaatlusalused meetmed on seostatavad avalik-õiguslike aktsionäridega. |
| --- | --- |

(154)

Lisaks ei ole EEL GmbH-l juhatust. Mõlemad tegevdirektorid on avalik-õiguslike aktsionäride esindajad. Ettevõtja üks tegevdirektoritest on Kleve maavanem (Landrat) ja teine Weeze vallavanem. Peale selle puuduvad EEL GmbH-l alalised töötajad ja seda juhib üks Kleve maakonna ametnik. Nende asjaolude põhjal on ilmne, et ükskõik millise EEL GmbHs vastu võetava otsuse teevad tegelikult avalik-õiguslike aktsionäride esindajad, kes lisaks osalemisele ettevõtja juhtimisorganites korraldavad selle igapäevategevust. See kinnitab, et vaatlusalused meetmed on seostatavad avalik-õiguslike aktsionäridega.

| (155) | Peale selle – ehkki EEL GmbH õiguslik vorm on eraettevõtja – kohaldatakse ettevõtja suhtes avaliku sektori raamatupidamiseeskirju (44). |
| --- | --- |

(155)

Peale selle – ehkki EEL GmbH õiguslik vorm on eraettevõtja – kohaldatakse ettevõtja suhtes avaliku sektori raamatupidamiseeskirju (44).

| (156) | Lõpetuseks on kavas EEL GmbH likvideerida kohe, kui FN GmbH on tagasi maksnud kõik EEL GmbH-le tagastamisele kuuluvad laenud ja tasunud intressid. Seepärast tuleks Saksamaa väitel näha EEL GmbHs selle kahe avalik-õigusliku aktsionäri loodud üksust, mille ainus ülesanne on koguda FN GmbHsse investeerimise otstarbel paigutatavaid vahendeid. See kinnitab ka, et meetmeid saab seostada kõnealuste avalik-õiguslike aktsionäridega. |
| --- | --- |

(156)

Lõpetuseks on kavas EEL GmbH likvideerida kohe, kui FN GmbH on tagasi maksnud kõik EEL GmbH-le tagastamisele kuuluvad laenud ja tasunud intressid. Seepärast tuleks Saksamaa väitel näha EEL GmbHs selle kahe avalik-õigusliku aktsionäri loodud üksust, mille ainus ülesanne on koguda FN GmbHsse investeerimise otstarbel paigutatavaid vahendeid. See kinnitab ka, et meetmeid saab seostada kõnealuste avalik-õiguslike aktsionäridega.

| (157) | Seepärast on komisjon seisukohal, et EEL GmbH otsused anda FN GmbH-le laene ja pikendada nende tagasimaksetähtaega, mis moodustavad 1. meetme, kujutavad endast riigi ressursside üleandmist ja on seostatavad riigiga. |
| --- | --- |

(157)

Seepärast on komisjon seisukohal, et EEL GmbH otsused anda FN GmbH-le laene ja pikendada nende tagasimaksetähtaega, mis moodustavad 1. meetme, kujutavad endast riigi ressursside üleandmist ja on seostatavad riigiga.

8.3.3.   Valikuline majanduslik eelis – turumajanduse tingimustes tegutseva investori/võlausaldaja põhimõte

| (158) | Et kontrollida, kas ettevõtjale on sooduslaenu saamisega tekkinud majanduslik eelis, kohaldab komisjon turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtet. Selle põhimõtte kohaselt ei tohiks käsitada riigiabina kapitali, mille riik on andnud kas otseselt või kaudselt ettevõtja käsutusse tingimustel, mis vastavad tavapärastele turutingimustele (45). |
| --- | --- |

(158)

Et kontrollida, kas ettevõtjale on sooduslaenu saamisega tekkinud majanduslik eelis, kohaldab komisjon turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtet. Selle põhimõtte kohaselt ei tohiks käsitada riigiabina kapitali, mille riik on andnud kas otseselt või kaudselt ettevõtja käsutusse tingimustel, mis vastavad tavapärastele turutingimustele (45).

| (159) | Seepärast peab komisjon esmalt hindama, kas EEL GmbH-lt FN GmbH-le antud nelja laenu tingimustega ja kahe laenu tähtaja pikendamisega anti viimatinimetatule majanduslik eelis, mida ta ei oleks tavapärastel turutingimustel saanud. Saksamaa selgitas käesoleva juhtumi puhul seoses kõnealuse nelja laenuga, et kommertspankade laenuandmiskohustused FN GmbH suhtes olid tollal (2003–2005) väga ebatõenäolised, nagu on selgitatud eespool. |
| --- | --- |

(159)

Seepärast peab komisjon esmalt hindama, kas EEL GmbH-lt FN GmbH-le antud nelja laenu tingimustega ja kahe laenu tähtaja pikendamisega anti viimatinimetatule majanduslik eelis, mida ta ei oleks tavapärastel turutingimustel saanud. Saksamaa selgitas käesoleva juhtumi puhul seoses kõnealuse nelja laenuga, et kommertspankade laenuandmiskohustused FN GmbH suhtes olid tollal (2003–2005) väga ebatõenäolised, nagu on selgitatud eespool.

| (160) | Meetmete abielemendi kindlaksmääramine viitab riigiabi mõistele ja nagu Euroopa Kohus on korduvalt leidnud, vastab riigiabi mõiste objektiivsele olukorrale, mida tuleb hinnata hetkel, kui komisjon teeb oma otsuse. Et hinnata, kas avalikest allikatest pärit laenud on antud turutingimustel või kas nendega on antud laenuvõtjale eelis, võib komisjon võrreldava turuintressimäära puudumisel tugineda turuintressimäära indikaatoriks olevale viiteintressimäärale. Selle tulemusena leiab komisjon, et abielemendi kindlaksmääramiseks sobib meetod, mis on esitatud komisjoni teatises viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodite läbivaatamise kohta (edaspidi „2008. aasta viitemäärade teatis”) (46), mis jõustus 1. juulil 2008. Komisjon paneb ette kontrollida vaatlusaluseid meetmeid selle teatise valguses (47). |
| --- | --- |

(160)

Meetmete abielemendi kindlaksmääramine viitab riigiabi mõistele ja nagu Euroopa Kohus on korduvalt leidnud, vastab riigiabi mõiste objektiivsele olukorrale, mida tuleb hinnata hetkel, kui komisjon teeb oma otsuse. Et hinnata, kas avalikest allikatest pärit laenud on antud turutingimustel või kas nendega on antud laenuvõtjale eelis, võib komisjon võrreldava turuintressimäära puudumisel tugineda turuintressimäära indikaatoriks olevale viiteintressimäärale. Selle tulemusena leiab komisjon, et abielemendi kindlaksmääramiseks sobib meetod, mis on esitatud komisjoni teatises viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodite läbivaatamise kohta (edaspidi „2008. aasta viitemäärade teatis”) (46), mis jõustus 1. juulil 2008. Komisjon paneb ette kontrollida vaatlusaluseid meetmeid selle teatise valguses (47).

| (161) | Vastavalt 2008. aasta viitemäärade teatisele sõltub laenu intressimäära marginaal tagatise tasemest ja laenuvõtja krediidireitingust. Seepärast peab komisjon asjakohase turutingimustele vastava intressimäära kindlaksmääramisel arvesse võtma FN GmbH krediidireitingut ja laenu tagatise väärtust. |
| --- | --- |

(161)

Vastavalt 2008. aasta viitemäärade teatisele sõltub laenu intressimäära marginaal tagatise tasemest ja laenuvõtja krediidireitingust. Seepärast peab komisjon asjakohase turutingimustele vastava intressimäära kindlaksmääramisel arvesse võtma FN GmbH krediidireitingut ja laenu tagatise väärtust.

FN GmbH krediidireiting

| (162) | Ajavahemikul, mil anti neli esimest laenu, ei andnud ükski reitinguagentuur FN GmbH-le reitingut ja ka pangasiseselt antud reiting ei olnud kättesaadav. Seepärast on Saksamaa palunud konsultatsiooniettevõttel [...] (edaspidi „konsultant”) hinnata FN GmbH reitingut iga aasta puhul, mil anti esimene kuni neljas laen. Konsultant hindas makseviivituse tõenäosust ühe aasta jooksul ja reitingut. Seejärel kontrollis ja kinnitas need hinnangud auditifirma [...]. |
| --- | --- |

(162)

Ajavahemikul, mil anti neli esimest laenu, ei andnud ükski reitinguagentuur FN GmbH-le reitingut ja ka pangasiseselt antud reiting ei olnud kättesaadav. Seepärast on Saksamaa palunud konsultatsiooniettevõttel [...] (edaspidi „konsultant”) hinnata FN GmbH reitingut iga aasta puhul, mil anti esimene kuni neljas laen. Konsultant hindas makseviivituse tõenäosust ühe aasta jooksul ja reitingut. Seejärel kontrollis ja kinnitas need hinnangud auditifirma [...].

| (163) | Konsultandi hinnangud põhinevad 2006. aasta maksevõime määrusel (48), millega rakendatakse Saksamaal Basel II eeskirju. Maksevõime määruse kohaselt peavad pangad arvutama sisereitingute meetodi abil välja makseviivituse tõenäosuse ühe aasta jooksul. Mõnele rahastamisviisile (nn Spezialfinanzierungen) makseviivituse tõenäosuse väljaarvutamise kohustus siiski ei laiene. Selliste rahastamisviiside puhul on maksevõime määrusega ette nähtud riskide lihtkaalumine. Konsultant tugines makseviivituse tõenäosuse ja reitingu hindamisel eelnimetatud lihtsustatud hindamismeetodile. Selle meetodi põhjal hinnati järgmist viit tegurit: laenuvõtja finantsolukord, poliitiline ja õiguskeskkond, tegevuse iseloom, omaniku olukord ja tagatis. |
| --- | --- |

(163)

Konsultandi hinnangud põhinevad 2006. aasta maksevõime määrusel (48), millega rakendatakse Saksamaal Basel II eeskirju. Maksevõime määruse kohaselt peavad pangad arvutama sisereitingute meetodi abil välja makseviivituse tõenäosuse ühe aasta jooksul. Mõnele rahastamisviisile (nn Spezialfinanzierungen) makseviivituse tõenäosuse väljaarvutamise kohustus siiski ei laiene. Selliste rahastamisviiside puhul on maksevõime määrusega ette nähtud riskide lihtkaalumine. Konsultant tugines makseviivituse tõenäosuse ja reitingu hindamisel eelnimetatud lihtsustatud hindamismeetodile. Selle meetodi põhjal hinnati järgmist viit tegurit: laenuvõtja finantsolukord, poliitiline ja õiguskeskkond, tegevuse iseloom, omaniku olukord ja tagatis.

| (164) | Kõikide laenude makseviivituse tõenäosus hinnati olevat [0,5–3] % kuni [1–5] %. Konsultandi sõnul vastab see makseviivituse tõenäosus reitingule [...]. Tuleb märkida, et reitingu hindamise käigus hinnati tagatise taset ja seega iga laenuga seonduvat makseviivitusest tingitud kahjumäära. See tähendab, et konsultandi antud reiting juba hõlmab võimalikku astme tõstmist tagatise andmise jaoks ja emissioonireitingut (erinevalt emitendi reitingust). Siiski ei sisalda konsultandi aruanne teavet kõnealuste laenude puhul esitatud tagatise väärtuse ega ka iga laenuga seonduva makseviivitusest tingitud kahjumäära tegeliku taseme kohta. |
| --- | --- |

(164)

Kõikide laenude makseviivituse tõenäosus hinnati olevat [0,5–3] % kuni [1–5] %. Konsultandi sõnul vastab see makseviivituse tõenäosus reitingule [...]. Tuleb märkida, et reitingu hindamise käigus hinnati tagatise taset ja seega iga laenuga seonduvat makseviivitusest tingitud kahjumäära. See tähendab, et konsultandi antud reiting juba hõlmab võimalikku astme tõstmist tagatise andmise jaoks ja emissioonireitingut (erinevalt emitendi reitingust). Siiski ei sisalda konsultandi aruanne teavet kõnealuste laenude puhul esitatud tagatise väärtuse ega ka iga laenuga seonduva makseviivitusest tingitud kahjumäära tegeliku taseme kohta.

| (165) | Kui võtta arvesse vaid nelja esimest konsultandi hinnatud tegurit (ja jätta välja viimane, tagatise tegur), peaks konsultandi hinnang andma reitingu, mis on sarnane emitendi reitingule. Näiteks on esimese nelja teguri hindamistulemuste keskmine [1–5], mida võiks tõlgendada tulemusena, mis on lähedal reitingule [...]. See emitendi reiting kehtib 1., 2. ja 3. laenu puhul. 4. laenu puhul on sel meetodil hinnatud emitendi reiting [...]. |
| --- | --- |

(165)

Kui võtta arvesse vaid nelja esimest konsultandi hinnatud tegurit (ja jätta välja viimane, tagatise tegur), peaks konsultandi hinnang andma reitingu, mis on sarnane emitendi reitingule. Näiteks on esimese nelja teguri hindamistulemuste keskmine [1–5], mida võiks tõlgendada tulemusena, mis on lähedal reitingule [...]. See emitendi reiting kehtib 1., 2. ja 3. laenu puhul. 4. laenu puhul on sel meetodil hinnatud emitendi reiting [...].

| (166) | Komisjon märgib, et konsultandi aruanne annab põhjust kahelda mõnevõrra reitinguhinnangu kvaliteedis. Pealegi tuleb suhtuda sellesse reitinguhinnangusse teatava ettevaatlikkusega, kuna konsultandil puudub laenuvõtjaga laenusuhe. Samal ajal on reitinguhinnang reitinguagentuuride kasutataval reitinguskaalal võrdlemisi madal ega tundu olevat vastuolus krediidireitingu hindamisega, mille tegi hilisema ajavahemiku kohta [pank]. |
| --- | --- |

(166)

Komisjon märgib, et konsultandi aruanne annab põhjust kahelda mõnevõrra reitinguhinnangu kvaliteedis. Pealegi tuleb suhtuda sellesse reitinguhinnangusse teatava ettevaatlikkusega, kuna konsultandil puudub laenuvõtjaga laenusuhe. Samal ajal on reitinguhinnang reitinguagentuuride kasutataval reitinguskaalal võrdlemisi madal ega tundu olevat vastuolus krediidireitingu hindamisega, mille tegi hilisema ajavahemiku kohta [pank].

| (167) | Peale selle esitas Saksamaa 2009. ja 2010. aasta kohta hinnangu FN GmbH makseviivituse tõenäosuse kohta ühe aasta jooksul, mida oli kasutanud [pank]. [Pank] andis 2009. aastal FN GmbH-le kaheaastase laenu summas [4–10] miljonit eurot. [Panga] hinnangul oli makseviivituse tõenäosus ühe aasta jooksul nii 2009. kui ka 2010. aastal [1–5] %. Reitinguagentuuride avaldatud keskmise makseviivituse tõenäosuse hinnangute kohaselt vastab [1–5] % suurune makseviivituse tõenäosus ühe aasta jooksul reitingule [...] kuni [...] (49). |
| --- | --- |

(167)

Peale selle esitas Saksamaa 2009. ja 2010. aasta kohta hinnangu FN GmbH makseviivituse tõenäosuse kohta ühe aasta jooksul, mida oli kasutanud [pank]. [Pank] andis 2009. aastal FN GmbH-le kaheaastase laenu summas [4–10] miljonit eurot. [Panga] hinnangul oli makseviivituse tõenäosus ühe aasta jooksul nii 2009. kui ka 2010. aastal [1–5] %. Reitinguagentuuride avaldatud keskmise makseviivituse tõenäosuse hinnangute kohaselt vastab [1–5] % suurune makseviivituse tõenäosus ühe aasta jooksul reitingule [...] kuni [...] (49).

Tagatis ja makseviivitusest tingitud kahjumäär (50)

| (168) | Esimene laen tagati laenu andmise ajal (11. aprill 2003) järgmiste tagatistega:






  a) | lennujaama alusele maale (ligikaudu 620 ha) ja hoonetele seatud koormatis. FN GmbH ostis maa Saksa riigilt 2002. aastal [5–20] miljoni euro eest. 2002. aasta septembris sõltumatu hindaja koostatud aruandes on öeldud, et maa turuväärtus oli ligikaudu [5–20] miljonit eurot. Lennujaama pikaajaliste varade arvestuslik väärtus (sh investeeringud maasse ja hoonetesse) oli 2002. aasta lõpus ligikaudu [5–20] miljonit eurot. 1. laenu andmise ajal oli maa koormatud [...] kasuks seatud [1–6] miljoni euro suuruse esimese järjekoha hüpoteegiga; |
| --- | --- | --- |

(168)

Esimene laen tagati laenu andmise ajal (11. aprill 2003) järgmiste tagatistega:

a)

lennujaama alusele maale (ligikaudu 620 ha) ja hoonetele seatud koormatis. FN GmbH ostis maa Saksa riigilt 2002. aastal [5–20] miljoni euro eest. 2002. aasta septembris sõltumatu hindaja koostatud aruandes on öeldud, et maa turuväärtus oli ligikaudu [5–20] miljonit eurot. Lennujaama pikaajaliste varade arvestuslik väärtus (sh investeeringud maasse ja hoonetesse) oli 2002. aasta lõpus ligikaudu [5–20] miljonit eurot. 1. laenu andmise ajal oli maa koormatud [...] kasuks seatud [1–6] miljoni euro suuruse esimese järjekoha hüpoteegiga;

| b) | [...] antud isiklik tagatis. Saksamaa ei esitanud teavet tagatise andja isikliku vara kohta; |
| --- | --- |

b)

[...] antud isiklik tagatis. Saksamaa ei esitanud teavet tagatise andja isikliku vara kohta;

| c) | Airport Network B.V.-le kuulunud ANH GmbH aktsiatele seatud pant. Saksamaa ei esitanud teavet nende aktsiate väärtuse kohta; |
| --- | --- |

c)

Airport Network B.V.-le kuulunud ANH GmbH aktsiatele seatud pant. Saksamaa ei esitanud teavet nende aktsiate väärtuse kohta;

| d) | ANH GmbH-le kuulunud FN GmbH aktsiatele seatud pant. Saksamaa ei esitanud teavet nende aktsiate väärtuse kohta. |
| --- | --- |

d)

ANH GmbH-le kuulunud FN GmbH aktsiatele seatud pant. Saksamaa ei esitanud teavet nende aktsiate väärtuse kohta.

| (169) | Kui lähtuda lennujaama pikaajaliste varade arvestuslikust väärtusest ([5–20] miljonit eurot) ja lahutada sellest [...] eelisjärjekorras rahuldatav nõue ([1–6] miljonit eurot), jääb võlausaldaja nõuete ([5–15] miljonit eurot) katmiseks ligikaudu [5–15] miljonit eurot. Seega on makseviivitusest tingitud kahjumäär hinnangute kohaselt ligikaudu [...] % (51). See on tõenäoliselt konservatiivne hinnang makseviivitusest tingitud kahjumäära kohta, sest isikliku tagatisega ja panditud aktsiatega, mille kohta teave puudub, võib kaasneda mõningane lisaväärtus. |
| --- | --- |

(169)

Kui lähtuda lennujaama pikaajaliste varade arvestuslikust väärtusest ([5–20] miljonit eurot) ja lahutada sellest [...] eelisjärjekorras rahuldatav nõue ([1–6] miljonit eurot), jääb võlausaldaja nõuete ([5–15] miljonit eurot) katmiseks ligikaudu [5–15] miljonit eurot. Seega on makseviivitusest tingitud kahjumäär hinnangute kohaselt ligikaudu [...] % (51). See on tõenäoliselt konservatiivne hinnang makseviivitusest tingitud kahjumäära kohta, sest isikliku tagatisega ja panditud aktsiatega, mille kohta teave puudub, võib kaasneda mõningane lisaväärtus.

| (170) | Teine laen tagati laenu andmise ajal (17. juunil 2004) järgmiste tagatistega:






  a) | lennujaama alusele maale ja hoonetele seatud koormatis. Lennujaama pikaajaliste varade arvestuslik väärtus (sh investeeringud maasse ja hoonetesse) oli 2003. aasta lõpus ligikaudu [20–40] miljonit eurot. 2. laenu andmise ajal oli seatud [...] kasuks [1–6] miljoni euro suurune esimese järjekoha hüpoteek ja EEL GmbH kasuks seoses esimese laenuga [11–20] miljoni euro suurune esimese järjekoha hüpoteek (vt eespool 1. laen); |
| --- | --- | --- |

(170)

Teine laen tagati laenu andmise ajal (17. juunil 2004) järgmiste tagatistega:

a)

lennujaama alusele maale ja hoonetele seatud koormatis. Lennujaama pikaajaliste varade arvestuslik väärtus (sh investeeringud maasse ja hoonetesse) oli 2003. aasta lõpus ligikaudu [20–40] miljonit eurot. 2. laenu andmise ajal oli seatud [...] kasuks [1–6] miljoni euro suurune esimese järjekoha hüpoteek ja EEL GmbH kasuks seoses esimese laenuga [11–20] miljoni euro suurune esimese järjekoha hüpoteek (vt eespool 1. laen);

| b) | Airport Network B.V.-le kuulunud ANH GmbH aktsiatele seatud pant. Saksamaa ei esitanud teavet nende aktsiate väärtuse kohta; |
| --- | --- |

b)

Airport Network B.V.-le kuulunud ANH GmbH aktsiatele seatud pant. Saksamaa ei esitanud teavet nende aktsiate väärtuse kohta;

| c) | ANH GmbH-le kuulunud FN GmbH aktsiatele seatud pant. Saksamaa ei esitanud teavet nende aktsiate väärtuse kohta. |
| --- | --- |

c)

ANH GmbH-le kuulunud FN GmbH aktsiatele seatud pant. Saksamaa ei esitanud teavet nende aktsiate väärtuse kohta.

| (171) | Kui lähtuda lennujaama pikaajaliste varade arvestuslikust väärtusest ([20–40] miljonit eurot) ning lahutada sellest [...] ja EEL GmbH eelisjärjekorras rahuldatavad nõuded ([1–6] miljonit eurot ja [11–20] miljonit eurot), jääb EEL GmbH 2. laenust tulenevate nõuete ([1–5] miljonit eurot) katmiseks ligikaudu [10–25] miljonit eurot. Hinnanguline sissenõudmismäär on sel juhul ligikaudu [...] %. Makseviivitusest tingitud kahjumäär on seega hinnangute kohaselt [...] %. |
| --- | --- |

(171)

Kui lähtuda lennujaama pikaajaliste varade arvestuslikust väärtusest ([20–40] miljonit eurot) ning lahutada sellest [...] ja EEL GmbH eelisjärjekorras rahuldatavad nõuded ([1–6] miljonit eurot ja [11–20] miljonit eurot), jääb EEL GmbH 2. laenust tulenevate nõuete ([1–5] miljonit eurot) katmiseks ligikaudu [10–25] miljonit eurot. Hinnanguline sissenõudmismäär on sel juhul ligikaudu [...] %. Makseviivitusest tingitud kahjumäär on seega hinnangute kohaselt [...] %.

| (172) | Kolmas laen tagati laenu andmise ajal (28. juuli 2004) järgmiste tagatistega:






  a) | lennujaama alusele maale ja hoonetele seatud koormatis. Lennujaama pikaajaliste varade arvestuslik väärtus (sh investeeringud maasse ja hoonetesse) oli 2003. aasta lõpus ligikaudu [20–40] miljonit eurot. 3. laenu andmise ajal oli seatud [...] kasuks [1–6] miljoni euro suurune esimese järjekoha hüpoteek ning võlausaldaja kasuks seoses esimese ja teise laenuga esimese järjekoha hüpoteek kogusummas [10–20] miljonit eurot; |
| --- | --- | --- |

(172)

Kolmas laen tagati laenu andmise ajal (28. juuli 2004) järgmiste tagatistega:

a)

lennujaama alusele maale ja hoonetele seatud koormatis. Lennujaama pikaajaliste varade arvestuslik väärtus (sh investeeringud maasse ja hoonetesse) oli 2003. aasta lõpus ligikaudu [20–40] miljonit eurot. 3. laenu andmise ajal oli seatud [...] kasuks [1–6] miljoni euro suurune esimese järjekoha hüpoteek ning võlausaldaja kasuks seoses esimese ja teise laenuga esimese järjekoha hüpoteek kogusummas [10–20] miljonit eurot;

| b) | Airport Network B.V.-le kuulunud ANH GmbH aktsiatele seatud pant. Saksamaa ei esitanud teavet nende aktsiate väärtuse kohta. |
| --- | --- |

b)

Airport Network B.V.-le kuulunud ANH GmbH aktsiatele seatud pant. Saksamaa ei esitanud teavet nende aktsiate väärtuse kohta.

| c) | ANH Gmb-le kuulunud FN GmbH aktsiatele seatud pant. Saksamaa ei esitanud teavet nende aktsiate väärtuse kohta. |
| --- | --- |

c)

ANH Gmb-le kuulunud FN GmbH aktsiatele seatud pant. Saksamaa ei esitanud teavet nende aktsiate väärtuse kohta.

| d) | FN GmbH-le seatud kommertspant. Teave selle tagatise väärtuse kohta puudub. |
| --- | --- |

d)

FN GmbH-le seatud kommertspant. Teave selle tagatise väärtuse kohta puudub.

| (173) | Kui lähtuda lennujaama pikaajaliste varade arvestuslikust väärtusest ([20–40] miljonit eurot) ning lahutada sellest [...] ja EEL GmbH eelisjärjekorras rahuldatavad nõuded ([1–6] miljonit eurot ja [10–20] miljonit eurot), jääb võlausaldaja 3. laenust tulenevate nõuete ([2–5] miljonit eurot) katmiseks ligikaudu [10–20] miljonit eurot. Sissenõudmismäär on sel juhul ligikaudu [...] %. Makseviivitusest tingitud kahjumäär on seega hinnangute kohaselt [...] %. |
| --- | --- |

(173)

Kui lähtuda lennujaama pikaajaliste varade arvestuslikust väärtusest ([20–40] miljonit eurot) ning lahutada sellest [...] ja EEL GmbH eelisjärjekorras rahuldatavad nõuded ([1–6] miljonit eurot ja [10–20] miljonit eurot), jääb võlausaldaja 3. laenust tulenevate nõuete ([2–5] miljonit eurot) katmiseks ligikaudu [10–20] miljonit eurot. Sissenõudmismäär on sel juhul ligikaudu [...] %. Makseviivitusest tingitud kahjumäär on seega hinnangute kohaselt [...] %.

| (174) | Neljanda laenu andmise ajal (1. juuli 2005) pikendati ühtmoodi kõikide varasemate laenude ning tasumata ja tasutavate intresside (ligikaudu [0,5–3] miljonit eurot) tähtaega (kuni 31. detsembrini 2010). Laenude kogusumma oli [20–30] miljonit eurot, millele lisandus [0,5–3] miljonit eurot tasumata intresse. Tagatised, milles lepiti kokku nende EEL GmbH nõuete tagamiseks, oli järgmised:






  a) | lennujaama alusele maale ja hoonetele seatud koormatis. Lennujaama pikaajaliste varade arvestuslik väärtus (sh investeeringud maasse ja hoonetesse) oli 2004. aasta lõpus ligikaudu [20–40] miljonit eurot. 4. laenu andmise ajal kehtis võlausaldaja 1., 2. ja 3. laenust tulenev eelisjärjekorras rahuldatav nõue kogusummas [10–25] miljonit eurot. [...] antud laenu puhul eelisjärjekorras rahuldatavaid nõudeid enam ei esinenud (52); |
| --- | --- | --- |

(174)

Neljanda laenu andmise ajal (1. juuli 2005) pikendati ühtmoodi kõikide varasemate laenude ning tasumata ja tasutavate intresside (ligikaudu [0,5–3] miljonit eurot) tähtaega (kuni 31. detsembrini 2010). Laenude kogusumma oli [20–30] miljonit eurot, millele lisandus [0,5–3] miljonit eurot tasumata intresse. Tagatised, milles lepiti kokku nende EEL GmbH nõuete tagamiseks, oli järgmised:

a)

lennujaama alusele maale ja hoonetele seatud koormatis. Lennujaama pikaajaliste varade arvestuslik väärtus (sh investeeringud maasse ja hoonetesse) oli 2004. aasta lõpus ligikaudu [20–40] miljonit eurot. 4. laenu andmise ajal kehtis võlausaldaja 1., 2. ja 3. laenust tulenev eelisjärjekorras rahuldatav nõue kogusummas [10–25] miljonit eurot. [...] antud laenu puhul eelisjärjekorras rahuldatavaid nõudeid enam ei esinenud (52);

| b) | Airport Network B.V.-le kuulunud ANH GmbH aktsiatele seatud pant. Saksamaa ei esitanud teavet nende aktsiate väärtuse kohta; |
| --- | --- |

b)

Airport Network B.V.-le kuulunud ANH GmbH aktsiatele seatud pant. Saksamaa ei esitanud teavet nende aktsiate väärtuse kohta;

| c) | ANH GmbH-le kuulunud FN GmbH aktsiatele seatud pant. Saksamaa ei esitanud teavet nende aktsiate väärtuse kohta; |
| --- | --- |

c)

ANH GmbH-le kuulunud FN GmbH aktsiatele seatud pant. Saksamaa ei esitanud teavet nende aktsiate väärtuse kohta;

| d) | lisaks esitas [...] 1. juulil 2005 kõikidest laenudest tulenevate EEL GmbH nõuete tagamiseks isikliku tagatise. Sellega pikendati eelmist tagatist, mille oli andnud [...] 8. juunil 2003 seoses 1. laenuga. Saksamaa esitas hinnangu [...] isikliku vara kohta, jättes arvestamata talle kuuluvate ANH GmbH ja FN GmbH aktsiate väärtuse, et vältida tagatise topeltarvestamist. Tagatise andja isikliku vara väärtus oli 2004. aasta lõpus hinnangute kohaselt ligikaudu [20–40] miljonit eurot (53). |
| --- | --- |

d)

lisaks esitas [...] 1. juulil 2005 kõikidest laenudest tulenevate EEL GmbH nõuete tagamiseks isikliku tagatise. Sellega pikendati eelmist tagatist, mille oli andnud [...] 8. juunil 2003 seoses 1. laenuga. Saksamaa esitas hinnangu [...] isikliku vara kohta, jättes arvestamata talle kuuluvate ANH GmbH ja FN GmbH aktsiate väärtuse, et vältida tagatise topeltarvestamist. Tagatise andja isikliku vara väärtus oli 2004. aasta lõpus hinnangute kohaselt ligikaudu [20–40] miljonit eurot (53).

| (175) | Lennujaama pikaajaliste varade arvestuslik väärtus ([20–40] miljonit eurot) ja [...] isiklik tagatis ([20–40] miljonit eurot) katavad enam kui 100 % kogu laenusummast ja tasutavast intressist ([20–30] miljonit eurot pluss [0,5–3] miljonit eurot). Seega on sissenõudmismäär [...] % ja makseviivitusest tingitud kahjumäär [...] %. |
| --- | --- |

(175)

Lennujaama pikaajaliste varade arvestuslik väärtus ([20–40] miljonit eurot) ja [...] isiklik tagatis ([20–40] miljonit eurot) katavad enam kui 100 % kogu laenusummast ja tasutavast intressist ([20–30] miljonit eurot pluss [0,5–3] miljonit eurot). Seega on sissenõudmismäär [...] % ja makseviivitusest tingitud kahjumäär [...] %.

| (176) | 29. novembril 2010 pikendati kõikide antud laenude (kogusummas [20–30] miljonit eurot) ning kogunenud ja tasutavate intresside ([5–10] miljonit eurot) tähtaega veel kuus aastat (kuni 31. detsembrini 2016). Tasumisele kuuluv summa tagati järgmiste tagatistega:






  a) | lennujaama alusele maale ja hoonetele seatud koormatis. Lennujaama pikaajaliste varade arvestuslik väärtus (sh investeeringud maasse ja hoonetesse) 2009. aasta lõpus ei ole komisjonile teada. Kõige hiljutisem teadaolev pikaajaliste varade arvestuslik väärtus on 2005. aasta lõpu seisuga [20–40] miljonit eurot. Saksamaa andis teada, et maa ja hoonete arvestuslik väärtus oli 2010. aasta lõpus [30–70] miljonit eurot (54). Kuna sellest arvestuslikust väärtusest anti teada üsna pea pärast teist tagasimaksetähtaja pikendamist, võib seda käsitada olemasoleva tagatise väärtusena. Maale ja hoonetele oli seatud tollal esimese järjekoha hüpoteek, et tagada [0,5–3] miljoni euro ulatuses [panga] nõuded; |
| --- | --- | --- |

(176)

29. novembril 2010 pikendati kõikide antud laenude (kogusummas [20–30] miljonit eurot) ning kogunenud ja tasutavate intresside ([5–10] miljonit eurot) tähtaega veel kuus aastat (kuni 31. detsembrini 2016). Tasumisele kuuluv summa tagati järgmiste tagatistega:

a)

lennujaama alusele maale ja hoonetele seatud koormatis. Lennujaama pikaajaliste varade arvestuslik väärtus (sh investeeringud maasse ja hoonetesse) 2009. aasta lõpus ei ole komisjonile teada. Kõige hiljutisem teadaolev pikaajaliste varade arvestuslik väärtus on 2005. aasta lõpu seisuga [20–40] miljonit eurot. Saksamaa andis teada, et maa ja hoonete arvestuslik väärtus oli 2010. aasta lõpus [30–70] miljonit eurot (54). Kuna sellest arvestuslikust väärtusest anti teada üsna pea pärast teist tagasimaksetähtaja pikendamist, võib seda käsitada olemasoleva tagatise väärtusena. Maale ja hoonetele oli seatud tollal esimese järjekoha hüpoteek, et tagada [0,5–3] miljoni euro ulatuses [panga] nõuded;

| b) | Airport Network B.V.-le kuulunud ANH GmbH aktsiatele seatud pant. Saksamaa ei esitanud 2. pikendamise ajal teavet nende aktsiate väärtuse kohta; |
| --- | --- |

b)

Airport Network B.V.-le kuulunud ANH GmbH aktsiatele seatud pant. Saksamaa ei esitanud 2. pikendamise ajal teavet nende aktsiate väärtuse kohta;

| c) | ANH GmbH-le kuulunud FN GmbH aktsiatele seatud pant. Saksamaa ei esitanud 2. pikendamise ajal teavet nende aktsiate väärtuse kohta; |
| --- | --- |

c)

ANH GmbH-le kuulunud FN GmbH aktsiatele seatud pant. Saksamaa ei esitanud 2. pikendamise ajal teavet nende aktsiate väärtuse kohta;

| d) | FN GmbH-le kuulunud FN Gewerbe GmbH ja FN Grundbesitzgesellschafti aktsiatele seatud pant. Saksamaa ei esitanud 2. pikendamise ajal teavet nende aktsiate väärtuse kohta; |
| --- | --- |

d)

FN GmbH-le kuulunud FN Gewerbe GmbH ja FN Grundbesitzgesellschafti aktsiatele seatud pant. Saksamaa ei esitanud 2. pikendamise ajal teavet nende aktsiate väärtuse kohta;

| e) | [...] esitatud isiklik tagatis hinnangulise väärusega ligikaudu [30–70] miljonit eurot (55). |
| --- | --- |

e)

[...] esitatud isiklik tagatis hinnangulise väärusega ligikaudu [30–70] miljonit eurot (55).

| (177) | Lennujaama pikaajaliste varade arvestuslik väärtus ([30–70] miljonit eurot) ja isiklik tagatis hinnangulise väärtusega ligikaudu [30–70] miljonit eurot, millest on lahutatud [panga] esimese rahuldamisjärgu nõue ([0,5–3] miljonit eurot), katavad ligikaudu [...] % kogu laenusummast ja tasutavast intressist ([20–30] miljonit eurot pluss [5–10] miljonit eurot), mistõttu on makseviivitusest tingitud kahjumäär [...] %. |
| --- | --- |

(177)

Lennujaama pikaajaliste varade arvestuslik väärtus ([30–70] miljonit eurot) ja isiklik tagatis hinnangulise väärtusega ligikaudu [30–70] miljonit eurot, millest on lahutatud [panga] esimese rahuldamisjärgu nõue ([0,5–3] miljonit eurot), katavad ligikaudu [...] % kogu laenusummast ja tasutavast intressist ([20–30] miljonit eurot pluss [5–10] miljonit eurot), mistõttu on makseviivitusest tingitud kahjumäär [...] %.

| (178) | Järgmises tabelis on esitatud laenude kaupa kokkuvõtlik teave reitingu ja tagatiste kohta.

  Tabel 6


  Reiting ja tagatised laenude kaupa














  Laen | Kuupäev | Summa miljonites eurodes (laen + tasutav intress) | Emitendi reiting | Tagatise väärtus (maa ja hooned ning isiklik tagatis) | [...] eelisjärjekorras rahuldatav nõue | [Panga] eelisjärjekorras rahuldatav nõue | Sissenõudmismäär | Makseviivitusest tingitud kahjumäär |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. laen | 11. aprill 2003 | [11–20] | [...] | [5–20] | [1–6] | [...] | [...] | [...] |
| 2. laen | 17. juuni 2004 | [2–5] | [...] | [20–40] | [1–6] | [...] | [...] | [...] |
| 3. laen | 28. juuli 2004 | [2–5] | [...] | [20–40] | [1–6] | [...] | [...] | [...] |
| 4. laen ja 1. pikendamine | 1. juuli 2005 | [20–33] | [...] | [40–100] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2. pikendamine | 29. november 2010 | [24–40] | [...] | [70–120] | [...] | [1–3] | [...] | [...] |

(178)

Järgmises tabelis on esitatud laenude kaupa kokkuvõtlik teave reitingu ja tagatiste kohta.

Tabel 6

Reiting ja tagatised laenude kaupa

Laen

Kuupäev

Summa miljonites eurodes (laen + tasutav intress)

Emitendi reiting

Tagatise väärtus (maa ja hooned ning isiklik tagatis)

[...] eelisjärjekorras rahuldatav nõue

[Panga] eelisjärjekorras rahuldatav nõue

Sissenõudmismäär

Makseviivitusest tingitud kahjumäär

1. laen

11. aprill 2003

[11–20]

[...]

[5–20]

[1–6]

[...]

[...]

[...]

2. laen

17. juuni 2004

[2–5]

[...]

[20–40]

[1–6]

[...]

[...]

[...]

3. laen

28. juuli 2004

[2–5]

[...]

[20–40]

[1–6]

[...]

[...]

[...]

4. laen ja 1. pikendamine

1. juuli 2005

[20–33]

[...]

[40–100]

[...]

[...]

[...]

[...]

2. pikendamine

29. november 2010

[24–40]

[...]

[70–120]

[...]

[1–3]

[...]

[...]

| (179) | Vastavalt 2008. aasta viitemäärade teatisele lisatakse viitemäärade kindlaksmääramisel aastasele baasmäärale asjakohane riskipreemia. Asjakohased riskipreemiad on sätestatud 2008. aasta viitemäärade teatises esitatud skaalal ning nende puhul võetakse arvesse laenuvõtja reitingut ja laenu tagatise taset. Näiteks laenu 2. pikendamise puhul oli tagatise tase kõrge ning FN GmbH reiting jäi vahemikku [...] kuni [...]. Et olla konservatiivne, lähtub komisjon reitingust [...]. Seega kuulub FN GmbH 2008. aasta viitemäärade teatises kindlaks määratud skaalal reitinguklassi [...] (56). Sellele reitinguklassile ja tagatise kõrgele tasemele vastav riskimarginaal on [...] baaspunkti. Laenu pikendamise ajal (29. november 2010) kohaldati baasmäära 1,24 % (57). |
| --- | --- |

(179)

Vastavalt 2008. aasta viitemäärade teatisele lisatakse viitemäärade kindlaksmääramisel aastasele baasmäärale asjakohane riskipreemia. Asjakohased riskipreemiad on sätestatud 2008. aasta viitemäärade teatises esitatud skaalal ning nende puhul võetakse arvesse laenuvõtja reitingut ja laenu tagatise taset. Näiteks laenu 2. pikendamise puhul oli tagatise tase kõrge ning FN GmbH reiting jäi vahemikku [...] kuni [...]. Et olla konservatiivne, lähtub komisjon reitingust [...]. Seega kuulub FN GmbH 2008. aasta viitemäärade teatises kindlaks määratud skaalal reitinguklassi [...] (56). Sellele reitinguklassile ja tagatise kõrgele tasemele vastav riskimarginaal on [...] baaspunkti. Laenu pikendamise ajal (29. november 2010) kohaldati baasmäära 1,24 % (57).

| (180) | Järgmises tabelis on kokku võetud teave tegelike laenumäärade ja laenude andmise hetkel 2008. aasta viitemäärade teatise alusel kohaldatud viitemäärade kohta.

  Tabel 7


  Viiteintressimäärad vs. kohaldatud intressimäärad














  Laen | Kuupäev | Kestus | Emitendi reiting | Makseviivitusest tingitud kahjumäär | Baasmäär (ühe aasta EURIBOR) (kolme kuu keskmine) (%) | Riskimarginaal | Kogu viiteintressimäär | Kohaldatud intressimäär |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. laen | 11. aprill 2003 | [...] | [...] | [...] | 2,50 | [...] | [1–6] | [3–7] |
| 2. laen | 17. juuni 2004 | [...] | [...] | [...] | 2,30 | [...] | [1–6] | [3–7] |
| 3. laen | 28. juuli 2004 | [...] | [...] | [...] | 2,35 | [...] | [1–6] | [6–9] |
| 4. laen ja 1. pikendamine | 1. juuli 2005 | [...] | [...] | [...] | 2,20 | [...] | [1–6] | [1–5] |
| 2. pikendamine | 29. november 2010 | [...] | [...] | [...] | 2,20 | [...] | [1–6] | [1–5] |

(180)

Järgmises tabelis on kokku võetud teave tegelike laenumäärade ja laenude andmise hetkel 2008. aasta viitemäärade teatise alusel kohaldatud viitemäärade kohta.

Tabel 7

Viiteintressimäärad vs. kohaldatud intressimäärad

Laen

Kuupäev

Kestus

Emitendi reiting

Makseviivitusest tingitud kahjumäär

Baasmäär (ühe aasta EURIBOR) (kolme kuu keskmine) (%)

Riskimarginaal

Kogu viiteintressimäär

Kohaldatud intressimäär

1. laen

11. aprill 2003

[...]

[...]

[...]

2,50

[...]

[1–6]

[3–7]

2. laen

17. juuni 2004

[...]

[...]

[...]

2,30

[...]

[1–6]

[3–7]

3. laen

28. juuli 2004

[...]

[...]

[...]

2,35

[...]

[1–6]

[6–9]

4. laen ja 1. pikendamine

1. juuli 2005

[...]

[...]

[...]

2,20

[...]

[1–6]

[1–5]

2. pikendamine

29. november 2010

[...]

[...]

[...]

2,20

[...]

[1–6]

[1–5]

| (181) | Eespool esitatud hinnangute kohaselt kohaldati 1., 2. ja 3. laenu andmisel määra, mis ületas märkimisväärselt kohaldatavat viitemäära. Seepärast leiab komisjon, et FN GmbH ei ole saanud kõnealuste meetmete kaudu majanduslikku eelist. |
| --- | --- |

(181)

Eespool esitatud hinnangute kohaselt kohaldati 1., 2. ja 3. laenu andmisel määra, mis ületas märkimisväärselt kohaldatavat viitemäära. Seepärast leiab komisjon, et FN GmbH ei ole saanud kõnealuste meetmete kaudu majanduslikku eelist.

| (182) | Mis puudutab 2. pikendamist, siis ülalpool kirjeldatud andmed viitavad sellele, et ka see toimus turutingimustel, sest sel pikendamisel kohaldatud intressimäär on hinnangulisest viiteintressimäärast kõrgem. Ometi on hulk elemente, mis seavad kahtluse alla riigiabi puudumise 2. pikendamise puhul – näiteks asjaolu, et abisaaja ei olnud eelmisi laene veel tagasi maksnud, abi olemasolu 4. laenu ja 1. pikendamise puhul ning lühike aeg, mis jäi 2. pikendamise ning põhjenduse 45 järgse, avaliku sektori asutuste ja FN GmbH vahelise, võla omakapitaliks konverteerimise esialgse tehingu sõlmimise vahele. Igal juhul leiab komisjon, et kui 2. pikendamine kvalifitseerub riigiabiks, võib seda abi pidada siseturuga kokkusobivaks samadel põhjustel, mis on esitatud jaos 9.4, kus käsitletakse 1. pikendamisega seotud abi kokkusobivust siseturuga. |
| --- | --- |

(182)

Mis puudutab 2. pikendamist, siis ülalpool kirjeldatud andmed viitavad sellele, et ka see toimus turutingimustel, sest sel pikendamisel kohaldatud intressimäär on hinnangulisest viiteintressimäärast kõrgem. Ometi on hulk elemente, mis seavad kahtluse alla riigiabi puudumise 2. pikendamise puhul – näiteks asjaolu, et abisaaja ei olnud eelmisi laene veel tagasi maksnud, abi olemasolu 4. laenu ja 1. pikendamise puhul ning lühike aeg, mis jäi 2. pikendamise ning põhjenduse 45 järgse, avaliku sektori asutuste ja FN GmbH vahelise, võla omakapitaliks konverteerimise esialgse tehingu sõlmimise vahele. Igal juhul leiab komisjon, et kui 2. pikendamine kvalifitseerub riigiabiks, võib seda abi pidada siseturuga kokkusobivaks samadel põhjustel, mis on esitatud jaos 9.4, kus käsitletakse 1. pikendamisega seotud abi kokkusobivust siseturuga.

| (183) | 4. laenu ja 1. pikendamise puhul kohaldati määra, mis jäi [...] baaspunkti võrra allapoole viitemäära. Seepärast on komisjon seisukohal, et seoses 4. laenu ja 1. pikendamisega on FN GmbH saanud majandusliku eelise, mida ta ei oleks tavapärastel turutingimustel saanud (58). |
| --- | --- |

(183)

4. laenu ja 1. pikendamise puhul kohaldati määra, mis jäi [...] baaspunkti võrra allapoole viitemäära. Seepärast on komisjon seisukohal, et seoses 4. laenu ja 1. pikendamisega on FN GmbH saanud majandusliku eelise, mida ta ei oleks tavapärastel turutingimustel saanud (58).

8.3.4.   Valikulisus

| (184) | Komisjon märgib seoses käesoleva juhtumiga, et 1. meede (4. laen, 1. pikendamine ja arvatavasti ka 2. pikendamine) ei ole üldine meede, vaid individuaalne abimeede, mida rakendati vaid FN GmbH suhtes. |
| --- | --- |

(184)

Komisjon märgib seoses käesoleva juhtumiga, et 1. meede (4. laen, 1. pikendamine ja arvatavasti ka 2. pikendamine) ei ole üldine meede, vaid individuaalne abimeede, mida rakendati vaid FN GmbH suhtes.

| (185) | Seepärast on FN GmbH-le 1. meetmega (4. laen, 1. pikendamine ja arvatavasti ka 2. pikendamine) antud eelis valikuline. |
| --- | --- |

(185)

Seepärast on FN GmbH-le 1. meetmega (4. laen, 1. pikendamine ja arvatavasti ka 2. pikendamine) antud eelis valikuline.

8.3.5.   Konkurentsi moonutamine ja mõju kaubandusele

| (186) | Euroopa Liidu Kohtu praktika kohaselt moonutab finantstoetus konkurentsi, kui see tugevdab ettevõtja positsiooni võrreldes teiste ettevõtjatega (59). Kui ühe liikmesriigi antud eelis tugevdab ettevõtjat teiste konkurentide suhtes mingil Euroopa turul, tuleb seda üldjuhul vaadelda liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamisena (60). |
| --- | --- |

(186)

Euroopa Liidu Kohtu praktika kohaselt moonutab finantstoetus konkurentsi, kui see tugevdab ettevõtja positsiooni võrreldes teiste ettevõtjatega (59). Kui ühe liikmesriigi antud eelis tugevdab ettevõtjat teiste konkurentide suhtes mingil Euroopa turul, tuleb seda üldjuhul vaadelda liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamisena (60).

| (187) | Lennujaamade käitajad pakuvad Euroopa tasandil teineteisele konkurentsi, meelitades lennujaamadesse lennuettevõtjaid, kes seaksid sisse uued lennuliinid või suurendaksid liinidel lendude sagedust. Valides lennujaamu, kus avada uusi liine või suurendada olemasolevatel liinidel lendude sagedust, võrdlevad lennuettevõtjad lennujaamu selliste tegurite põhjal nagu osutatavad lennujaamateenused ja asjaomane klientuur, elanikkond või majandustegevus, ülekoormatus, juurdepääs maanteid mööda, lennujaamataristu ja -teenuste kasutamise eest võetavate tasude suurus ja üldised kaubandustingimused (61). Andes FN GmbH-le rahalisi vahendeid soodsamatel tingimustel kui tavapärased turutingimused, on Saksamaa seega võimaldanud FN GmbH-l konkureerida lennuettevõtjate ligimeelitamisel teiste lennujaamakäitajatega jõulisemalt, kui ta oleks saanud teha siis, kui tal oleks tulnud tasuda kapitali hind kooskõlas tavapäraste turutingimustega. |
| --- | --- |

(187)

Lennujaamade käitajad pakuvad Euroopa tasandil teineteisele konkurentsi, meelitades lennujaamadesse lennuettevõtjaid, kes seaksid sisse uued lennuliinid või suurendaksid liinidel lendude sagedust. Valides lennujaamu, kus avada uusi liine või suurendada olemasolevatel liinidel lendude sagedust, võrdlevad lennuettevõtjad lennujaamu selliste tegurite põhjal nagu osutatavad lennujaamateenused ja asjaomane klientuur, elanikkond või majandustegevus, ülekoormatus, juurdepääs maanteid mööda, lennujaamataristu ja -teenuste kasutamise eest võetavate tasude suurus ja üldised kaubandustingimused (61). Andes FN GmbH-le rahalisi vahendeid soodsamatel tingimustel kui tavapärased turutingimused, on Saksamaa seega võimaldanud FN GmbH-l konkureerida lennuettevõtjate ligimeelitamisel teiste lennujaamakäitajatega jõulisemalt, kui ta oleks saanud teha siis, kui tal oleks tulnud tasuda kapitali hind kooskõlas tavapäraste turutingimustega.

| (188) | Seepärast võis 1. meede (1. laen ja 1. pikendamine ja arvatavasti ka 2. pikendamine) moonutada konkurentsi ja kahjustada ELi-sisest kaubandust. |
| --- | --- |

(188)

Seepärast võis 1. meede (1. laen ja 1. pikendamine ja arvatavasti ka 2. pikendamine) moonutada konkurentsi ja kahjustada ELi-sisest kaubandust.

8.3.6.   Järeldus

| (189) | Laenude suhtes kohaldatud määrade võrdlemisel 2008. aasta viitemäärade teatise kohaste viitemääradega on näha, et kõikide laenude andmisel ja laenude pikendamisel (v.a 4. laen ja 1. pikendamine) on kohaldatud määrasid, mis ületasid viitemäärasid. |
| --- | --- |

(189)

Laenude suhtes kohaldatud määrade võrdlemisel 2008. aasta viitemäärade teatise kohaste viitemääradega on näha, et kõikide laenude andmisel ja laenude pikendamisel (v.a 4. laen ja 1. pikendamine) on kohaldatud määrasid, mis ületasid viitemäärasid.

| (190) | Seepärast võib komisjon järeldada, et 1., 2. ja 3. laen anti turutingimustel, samal ajal kui 4. laenu andmine ja 1. pikendamine ei olnud turutingimustega kooskõlas. Komisjon jätab lahtiseks küsimuse, kas 2. pikendamine oli kooskõlas turutingimustega. |
| --- | --- |

(190)

Seepärast võib komisjon järeldada, et 1., 2. ja 3. laen anti turutingimustel, samal ajal kui 4. laenu andmine ja 1. pikendamine ei olnud turutingimustega kooskõlas. Komisjon jätab lahtiseks küsimuse, kas 2. pikendamine oli kooskõlas turutingimustega.

| (191) | Kuna ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohased kumulatiivsed kriteeriumid on täidetud, leiab komisjon, et 1. meetme kohane 4. laen, 1. pikendamine ja arvatavasti ka 2. pikendamine, hõlmavad riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(191)

Kuna ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohased kumulatiivsed kriteeriumid on täidetud, leiab komisjon, et 1. meetme kohane 4. laen, 1. pikendamine ja arvatavasti ka 2. pikendamine, hõlmavad riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

8.4.   Abi olemasolu Nordrhein-Westfaleni liidumaalt saadud toetuse puhul (2. meede)

8.4.1.   Ettevõtja ja majandustegevuse mõiste

| (192) | 1. meetme abielemendiga seotud põhjendused (vt jagu 8.3.1) on asjakohased siingi, ehkki Saksamaa väitel kujutab see meede endast olemasolevat abi (vt põhjendus 102). Euroopa Kohus kinnitas Leipzig/Halle kohtuotsuses, et alates 2000. aastast (st juba enne 2. meetme rakendamist 15. oktoobril 2002) tuleks kohaldada riigiabieeskirju ka lennujaamataristu ehitamise suhtes. Seepärast on komisjon seisukohal, et meede kujutas endast selle elluviimise ajal abi. Vastupidiselt Saksamaa väidetele ei mõjuta hindamist asjaolu, et meede võeti 1993. aasta dekreedi alusel. 1993. aasta dekreediga nähti vaid ette õiguslik alus, et rakendada piirkondlike lennujaamade suhtes võimalikke toetusmeetmeid, mille võtmist võis Nordrhein-Westfaleni liidumaa seega alates 1993. aastast kaaluda. Sellega ei nähtud aga ette tagasivõtmatut kohustust rakendada FN GmbH suhtes 2. meedet ega antud abisaajale mingit seadusest tulenevat õigust (nagu on selgesõnaliselt sätestatud 1993. aasta dekreedi artiklis 1). Õigupoolest kujutab 2. meede endast 1993. aasta dekreediga kehtestatud kava individuaalset kohaldamist. |
| --- | --- |

(192)

1. meetme abielemendiga seotud põhjendused (vt jagu 8.3.1) on asjakohased siingi, ehkki Saksamaa väitel kujutab see meede endast olemasolevat abi (vt põhjendus 102). Euroopa Kohus kinnitas Leipzig/Halle kohtuotsuses, et alates 2000. aastast (st juba enne 2. meetme rakendamist 15. oktoobril 2002) tuleks kohaldada riigiabieeskirju ka lennujaamataristu ehitamise suhtes. Seepärast on komisjon seisukohal, et meede kujutas endast selle elluviimise ajal abi. Vastupidiselt Saksamaa väidetele ei mõjuta hindamist asjaolu, et meede võeti 1993. aasta dekreedi alusel. 1993. aasta dekreediga nähti vaid ette õiguslik alus, et rakendada piirkondlike lennujaamade suhtes võimalikke toetusmeetmeid, mille võtmist võis Nordrhein-Westfaleni liidumaa seega alates 1993. aastast kaaluda. Sellega ei nähtud aga ette tagasivõtmatut kohustust rakendada FN GmbH suhtes 2. meedet ega antud abisaajale mingit seadusest tulenevat õigust (nagu on selgesõnaliselt sätestatud 1993. aasta dekreedi artiklis 1). Õigupoolest kujutab 2. meede endast 1993. aasta dekreediga kehtestatud kava individuaalset kohaldamist.

| (193) | Seetõttu järeldab komisjon, et tal on õigus kontrollida riigiabieeskirjade alusel kahtluse alla seatud 2. meedet, sest selle rakendamise ajal oli selge, et FN GmbH tegeles majandustegevusega. |
| --- | --- |

(193)

Seetõttu järeldab komisjon, et tal on õigus kontrollida riigiabieeskirjade alusel kahtluse alla seatud 2. meedet, sest selle rakendamise ajal oli selge, et FN GmbH tegeles majandustegevusega.

8.4.2.   Riigi ressursid ja seostatavus riigiga

| (194) | Nagu on märgitud menetluse algatamise otsuse punktis 111, eraldati avaliku sektori toetus otse Nordrhein-Westfaleni liidumaa eelarvest kui FN GmbH-le ette nähtud otsetoetus. Seega rahastati Nordrhein-Westfaleni liidumaa antud toetust riigi ressurssidest ja see on seostatav riigiga. |
| --- | --- |

(194)

Nagu on märgitud menetluse algatamise otsuse punktis 111, eraldati avaliku sektori toetus otse Nordrhein-Westfaleni liidumaa eelarvest kui FN GmbH-le ette nähtud otsetoetus. Seega rahastati Nordrhein-Westfaleni liidumaa antud toetust riigi ressurssidest ja see on seostatav riigiga.

8.4.3.   Majanduslik eelis

| (195) | Et hinnata, kas riikliku meetme puhul on tegemist abiga, tuleb kindlaks teha, kas abi saavale ettevõtjale antakse majanduslik eelis, mida ta ei oleks tavapärastel turutingimustel saanud. |
| --- | --- |

(195)

Et hinnata, kas riikliku meetme puhul on tegemist abiga, tuleb kindlaks teha, kas abi saavale ettevõtjale antakse majanduslik eelis, mida ta ei oleks tavapärastel turutingimustel saanud.

| (196) | Uuritava meetme puhul on Nordrhein-Westfaleni liidumaa eraldanud otsetoetusena avaliku sektori vahendeid, et toetada lennujaamataristusse tehtavaid investeeringuid. Need vahendid sai FN GmbH kui lennujaama käitaja, et rahastada lennujaama tehtavaid investeeringuid. Komisjon märgib, et ükski turuinvestor ei annaks sellist toetust midagi vastu saamata ja ilma tulu teenimise väljavaateta. |
| --- | --- |

(196)

Uuritava meetme puhul on Nordrhein-Westfaleni liidumaa eraldanud otsetoetusena avaliku sektori vahendeid, et toetada lennujaamataristusse tehtavaid investeeringuid. Need vahendid sai FN GmbH kui lennujaama käitaja, et rahastada lennujaama tehtavaid investeeringuid. Komisjon märgib, et ükski turuinvestor ei annaks sellist toetust midagi vastu saamata ja ilma tulu teenimise väljavaateta.

| (197) | Investeerimistoetus vähendab investeerimiskulusid, mis tuleks lennujaama käitajal hüvitist saamata tavaliselt kanda, ja seega antakse sellega FN GmbH-le majanduslik eelis. |
| --- | --- |

(197)

Investeerimistoetus vähendab investeerimiskulusid, mis tuleks lennujaama käitajal hüvitist saamata tavaliselt kanda, ja seega antakse sellega FN GmbH-le majanduslik eelis.

8.4.4.   Valikulisus

| (198) | Käesoleva juhtumi puhul märgib komisjon, et 2. meede kujutab endast sellise kava individuaalset kohaldamist, mille alusel ei antud eeliseid mitte üksnes Niederrhein-Weeze lennujaamale, vaid ka mitmele teisele Nordrhein-Westfaleni liidumaal asuvale lennujaamale. Kõnealune kava ei ole siiski kõikide Nordrhein-Westfaleni liidumaa lennujaamade suhtes kohaldatav üldine meede, sest suurematel lennujaamadel, nagu Düsseldorf ja Köln/Bonn, ei ole selle liidumaa toetusmeetme alusel õigust toetust saada. Isegi kui kõik Nordrhein-Westfaleni liidumaa lennujaamad oleksid olnud rahastamiskõlblikud, tulnuks sellist sektoripõhist meedet igal juhul lugeda valikuliseks, sest see tõi kasu vaid teatud piirkonna teatud sektorile. |
| --- | --- |

(198)

Käesoleva juhtumi puhul märgib komisjon, et 2. meede kujutab endast sellise kava individuaalset kohaldamist, mille alusel ei antud eeliseid mitte üksnes Niederrhein-Weeze lennujaamale, vaid ka mitmele teisele Nordrhein-Westfaleni liidumaal asuvale lennujaamale. Kõnealune kava ei ole siiski kõikide Nordrhein-Westfaleni liidumaa lennujaamade suhtes kohaldatav üldine meede, sest suurematel lennujaamadel, nagu Düsseldorf ja Köln/Bonn, ei ole selle liidumaa toetusmeetme alusel õigust toetust saada. Isegi kui kõik Nordrhein-Westfaleni liidumaa lennujaamad oleksid olnud rahastamiskõlblikud, tulnuks sellist sektoripõhist meedet igal juhul lugeda valikuliseks, sest see tõi kasu vaid teatud piirkonna teatud sektorile.

| (199) | Seepärast on FN GmbH-le 2. meetmega antud eelis valikuline. |
| --- | --- |

(199)

Seepärast on FN GmbH-le 2. meetmega antud eelis valikuline.

8.4.5.   Konkurentsi moonutamine ja mõju kaubandusele

| (200) | Euroopa Liidu Kohtu praktika kohaselt moonutab finantstoetus konkurentsi, kui see tugevdab ettevõtja positsiooni võrreldes teiste ettevõtjatega (62). Kui ühe liikmesriigi antud eelis tugevdab ettevõtjat teiste konkurentide suhtes mingil Euroopa turul, tuleb seda üldjuhul vaadelda liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamisena (63). |
| --- | --- |

(200)

Euroopa Liidu Kohtu praktika kohaselt moonutab finantstoetus konkurentsi, kui see tugevdab ettevõtja positsiooni võrreldes teiste ettevõtjatega (62). Kui ühe liikmesriigi antud eelis tugevdab ettevõtjat teiste konkurentide suhtes mingil Euroopa turul, tuleb seda üldjuhul vaadelda liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamisena (63).

| (201) | Lennujaamade käitajad pakuvad Euroopa tasandil teineteisele konkurentsi, meelitades lennujaamadesse lennuettevõtjaid, kes seaksid sisse uued lennuliinid või suurendaksid liinidel lendude sagedust. Valides lennujaamu, kus avada uusi liine või suurendada olemasolevatel liinidel lendude sagedust, võrdlevad lennuettevõtjad lennujaamu selliste tegurite põhjal nagu osutatavad lennujaamateenused ja asjaomane klientuur, elanikkond või majandustegevus, ülekoormatus, juurdepääs maanteid mööda, lennujaamataristu ja teenuste kasutamise eest võetavate tasude suurus ja üldised kaubandustingimused (64). Andes FN GmbH-le rahalisi vahendeid soodsamatel tingimustel kui tavapärased turutingimused, on Saksamaa seega võimaldanud FN GmbH-l konkureerida lennuettevõtjate ligimeelitamisel teiste lennujaamakäitajatega jõulisemalt, kui ta oleks saanud teha siis, kui tal oleks tulnud tasuda kapitali hind kooskõlas tavapäraste turutingimustega. |
| --- | --- |

(201)

Lennujaamade käitajad pakuvad Euroopa tasandil teineteisele konkurentsi, meelitades lennujaamadesse lennuettevõtjaid, kes seaksid sisse uued lennuliinid või suurendaksid liinidel lendude sagedust. Valides lennujaamu, kus avada uusi liine või suurendada olemasolevatel liinidel lendude sagedust, võrdlevad lennuettevõtjad lennujaamu selliste tegurite põhjal nagu osutatavad lennujaamateenused ja asjaomane klientuur, elanikkond või majandustegevus, ülekoormatus, juurdepääs maanteid mööda, lennujaamataristu ja teenuste kasutamise eest võetavate tasude suurus ja üldised kaubandustingimused (64). Andes FN GmbH-le rahalisi vahendeid soodsamatel tingimustel kui tavapärased turutingimused, on Saksamaa seega võimaldanud FN GmbH-l konkureerida lennuettevõtjate ligimeelitamisel teiste lennujaamakäitajatega jõulisemalt, kui ta oleks saanud teha siis, kui tal oleks tulnud tasuda kapitali hind kooskõlas tavapäraste turutingimustega.

| (202) | Seepärast võis 2. meede moonutada konkurentsi ja kahjustada ELi-sisest kaubandust. |
| --- | --- |

(202)

Seepärast võis 2. meede moonutada konkurentsi ja kahjustada ELi-sisest kaubandust.

8.4.6.   Järeldus

| (203) | 2. meede kujutab endast riigiabi andmist FN GmbH-le ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(203)

2. meede kujutab endast riigiabi andmist FN GmbH-le ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

8.5.   Abi olemasolu Kleve maakonnalt saadud toetuse puhul (3. meede)

8.5.1.   Ettevõtja ja majandustegevuse mõiste

| (204) | Riigi omandis oleva EEL GmbH antud laenude abielemendiga seotud põhjendused (vt jagu 8.3.1) on asjakohased siingi. Eri meetmed, mis moodustavad 3. meetme, võeti 14. märtsil 2002, st igal juhul pärast Aéroports de Paris' kohtuotsuse tegemist. Vastavalt laenulepingu lõike 1 punktile 4 on meetme võtmise kuupäev see päev, mil laenu saaja ostis Saksa föderaalvalitsuselt lennujaamataristu, st 14. märts 2002. |
| --- | --- |

(204)

Riigi omandis oleva EEL GmbH antud laenude abielemendiga seotud põhjendused (vt jagu 8.3.1) on asjakohased siingi. Eri meetmed, mis moodustavad 3. meetme, võeti 14. märtsil 2002, st igal juhul pärast Aéroports de Paris' kohtuotsuse tegemist. Vastavalt laenulepingu lõike 1 punktile 4 on meetme võtmise kuupäev see päev, mil laenu saaja ostis Saksa föderaalvalitsuselt lennujaamataristu, st 14. märts 2002.

| (205) | Seetõttu järeldab komisjon, et tal on õigus kontrollida 3. meedet ja selle vastavust riigiabieeskirjadele, sest selle rakendamise ajal oli selge, et FN GmbH tegeles majandustegevusega. |
| --- | --- |

(205)

Seetõttu järeldab komisjon, et tal on õigus kontrollida 3. meedet ja selle vastavust riigiabieeskirjadele, sest selle rakendamise ajal oli selge, et FN GmbH tegeles majandustegevusega.

8.5.2.   Riigi ressursid ja seostatavus riigiga

| (206) | Toetus FN GmbH-le anti otse Kleve maakonna eelarvest. Seega rahastati 3. meedet riigi ressurssidest ja see on seostatav riigiga. |
| --- | --- |

(206)

Toetus FN GmbH-le anti otse Kleve maakonna eelarvest. Seega rahastati 3. meedet riigi ressurssidest ja see on seostatav riigiga.

8.5.3.   Majanduslik eelis

| (207) | Et hinnata, kas riikliku meetme puhul on tegemist abiga, tuleb kindlaks teha, kas abi saavale ettevõtjale antakse majanduslik eelis, mida ta ei oleks tavapärastel turutingimustel saanud. Sellega seoses peab komisjon analüüsima, kas Kleve maakond toimis turumajanduse tingimustes tegutseva investorina, kui ta loobus FN GmbH-le antud sildfinantseeringu ühe osa tagasinõudmisest. |
| --- | --- |

(207)

Et hinnata, kas riikliku meetme puhul on tegemist abiga, tuleb kindlaks teha, kas abi saavale ettevõtjale antakse majanduslik eelis, mida ta ei oleks tavapärastel turutingimustel saanud. Sellega seoses peab komisjon analüüsima, kas Kleve maakond toimis turumajanduse tingimustes tegutseva investorina, kui ta loobus FN GmbH-le antud sildfinantseeringu ühe osa tagasinõudmisest.

| (208) | Turumajanduse tingimustes tegutsev investor lähtub kasumlikkuse väljavaadetest (65). Turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõte loetakse tavaliselt täidetuks, kui ettevõtte struktuur ja tulevikuväljavaated on sobivad, et eeldada mõistliku ajavahemiku jooksul normaalset tulu kas dividendimaksetena või kapitali suurenemisena, mida saab mõõta võrreldava eraettevõtja puhul. |
| --- | --- |

(208)

Turumajanduse tingimustes tegutsev investor lähtub kasumlikkuse väljavaadetest (65). Turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõte loetakse tavaliselt täidetuks, kui ettevõtte struktuur ja tulevikuväljavaated on sobivad, et eeldada mõistliku ajavahemiku jooksul normaalset tulu kas dividendimaksetena või kapitali suurenemisena, mida saab mõõta võrreldava eraettevõtja puhul.

| (209) | Vaatlusaluse juhtumi puhul andis Kleve maakond FN GmbH-le [4–10] miljoni euro suuruse nullintressiga laenu ja vabastas FN GmbH kohustusest maksta tagasi [2–5] miljoni euro suurune laenuosa, ise midagi vastu saamata. Viimatinimetatud otsusega kohaldati õigupoolest laenulepingu lõike 4 punkti 1, mille kohaselt ei tulnud kõnealust laenuosa tagasi maksta, kui saavutatakse eesmärk luua 350 töökohta. Komisjon märgib, et ükski turumajanduse tingimustes tegutsev investor ei oleks andnud nullintressiga laenu ja loobunud selle laenu suure osa tagasinõudmisest, ise midagi vastu saamata. |
| --- | --- |

(209)

Vaatlusaluse juhtumi puhul andis Kleve maakond FN GmbH-le [4–10] miljoni euro suuruse nullintressiga laenu ja vabastas FN GmbH kohustusest maksta tagasi [2–5] miljoni euro suurune laenuosa, ise midagi vastu saamata. Viimatinimetatud otsusega kohaldati õigupoolest laenulepingu lõike 4 punkti 1, mille kohaselt ei tulnud kõnealust laenuosa tagasi maksta, kui saavutatakse eesmärk luua 350 töökohta. Komisjon märgib, et ükski turumajanduse tingimustes tegutsev investor ei oleks andnud nullintressiga laenu ja loobunud selle laenu suure osa tagasinõudmisest, ise midagi vastu saamata.

| (210) | Lisaks tuleks turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõtte järgimise hindamisel kõrvale jätta igasugune positiivne mõju selle piirkonna majandusele, kus lennujaam asub, sealhulgas töökohtade loomisele, sest hinnates, kas konkreetne meede kujutab endast abi, kaalub komisjon, kas „erainvestor, kes lähtub prognoositava rentaabluse võimalustest, jättes kõrvale kõik sotsiaalset, regionaal- või sektoripoliitikat käsitlevad kaalutlused, oleks samasugustel asjaoludel sellise investeeringu teinud” (66). Käesolevas juhtumis oli tagasimaksekohustusest vabastamise ainus kaalutlus teatava arvu töökohtade loomine. Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega seoses tuleks aga töökohtade loomise kaalutlus kõrvale jätta. Teisisõnu ei oleks ükski turumajanduse tingimustes tegutsev investor olnud nõus loobuma [2–5] miljoni euro tagasinõudmisest asjaomases piirkonnas töökohtade loomise kaalutlusel. |
| --- | --- |

(210)

Lisaks tuleks turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõtte järgimise hindamisel kõrvale jätta igasugune positiivne mõju selle piirkonna majandusele, kus lennujaam asub, sealhulgas töökohtade loomisele, sest hinnates, kas konkreetne meede kujutab endast abi, kaalub komisjon, kas „erainvestor, kes lähtub prognoositava rentaabluse võimalustest, jättes kõrvale kõik sotsiaalset, regionaal- või sektoripoliitikat käsitlevad kaalutlused, oleks samasugustel asjaoludel sellise investeeringu teinud” (66). Käesolevas juhtumis oli tagasimaksekohustusest vabastamise ainus kaalutlus teatava arvu töökohtade loomine. Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega seoses tuleks aga töökohtade loomise kaalutlus kõrvale jätta. Teisisõnu ei oleks ükski turumajanduse tingimustes tegutsev investor olnud nõus loobuma [2–5] miljoni euro tagasinõudmisest asjaomases piirkonnas töökohtade loomise kaalutlusel.

| (211) | Kleve maakonna antud intressivaba laen ja vabastus laenuosa tagasimaksmise kohustusest vähendavad kulusid, mis lennujaama käitajal tuleks tavaliselt kanda, ning seepärast kujutab see endast FN GmbH-le antud eelist, mida ta ei oleks tavapärastel turutingimustel saanud. |
| --- | --- |

(211)

Kleve maakonna antud intressivaba laen ja vabastus laenuosa tagasimaksmise kohustusest vähendavad kulusid, mis lennujaama käitajal tuleks tavaliselt kanda, ning seepärast kujutab see endast FN GmbH-le antud eelist, mida ta ei oleks tavapärastel turutingimustel saanud.

8.5.4.   Valikulisus

| (212) | Kõnealune eelis anti üksnes FN GmbH-le. Kuna avaliku sektori toetus oli mõeldud ühele ettevõtjale, on see valikuline ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(212)

Kõnealune eelis anti üksnes FN GmbH-le. Kuna avaliku sektori toetus oli mõeldud ühele ettevõtjale, on see valikuline ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

8.5.5.   Konkurentsi moonutamine ja mõju kaubandusele

| (213) | Eespool esitatud põhjendused konkurentsi moonutamise ja kaubandusele avalduva mõju kohta (vt jagu 8.4.5) on asjakohased siingi. |
| --- | --- |

(213)

Eespool esitatud põhjendused konkurentsi moonutamise ja kaubandusele avalduva mõju kohta (vt jagu 8.4.5) on asjakohased siingi.

8.5.6.   Järeldus

| (214) | Eespool nimetatud põhjustel on komisjon seisukohal, et Kleve maakonna eraldatud avaliku sektori vahendid, mis anti FN GmbH-le seoses lepinguga, mis käsitles lennujaama kinnisvara omandamise kulude osalist sildfinantseerimist, hõlmavad riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(214)

Eespool nimetatud põhjustel on komisjon seisukohal, et Kleve maakonna eraldatud avaliku sektori vahendid, mis anti FN GmbH-le seoses lepinguga, mis käsitles lennujaama kinnisvara omandamise kulude osalist sildfinantseerimist, hõlmavad riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

8.6.   Abi olemasolu toetuse puhul, mille EEL GmbH sai Kleve maakonnalt ja Weeze vallalt (4. meede)

8.6.1.   Ettevõtja ja majandustegevuse mõiste

| (215) | Saksamaa väidab, et EEL GmbH on üksus, mille eesmärk on hõlbustada rahaliste vahendite majanduslikult tõhusat paigutamist FN GmbHsse. |
| --- | --- |

(215)

Saksamaa väidab, et EEL GmbH on üksus, mille eesmärk on hõlbustada rahaliste vahendite majanduslikult tõhusat paigutamist FN GmbHsse.

| (216) | Nagu on öeldud põhjenduses 25, asutasid Kleve maakond ja Weeze vald EEL GmbH selleks, et hallata lennujaama kinnisvara enne selle erastamist. Seejärel andis EEL GmbH FN GmbH-le laene. Laenude andmine kolmandatele isikutele on iseenesest majandustegevus. Seepärast tegeles EEL GmbH majandustegevusega ajal, mil tema suhtes rakendati eri meetmeid, mis moodustasid üheskoos 4. meetme. |
| --- | --- |

(216)

Nagu on öeldud põhjenduses 25, asutasid Kleve maakond ja Weeze vald EEL GmbH selleks, et hallata lennujaama kinnisvara enne selle erastamist. Seejärel andis EEL GmbH FN GmbH-le laene. Laenude andmine kolmandatele isikutele on iseenesest majandustegevus. Seepärast tegeles EEL GmbH majandustegevusega ajal, mil tema suhtes rakendati eri meetmeid, mis moodustasid üheskoos 4. meetme.

| (217) | ELi toimimise lepingu artikli 101 kohaselt hõlmab ettevõtja mõiste mis tahes majandustegevusega tegelevat üksust, sõltumata selle üksuse õiguslikust seisundist ja rahastamisviisist. EEL GmbH tegutseb vaid avaliku sektori asutuste üksusena ega tegele majandustegevusega: selle ainus eesmärk oli koondada kahe avaliku sektori asutuse ressursid, et rahastada lennujaamade arendamist. |
| --- | --- |

(217)

ELi toimimise lepingu artikli 101 kohaselt hõlmab ettevõtja mõiste mis tahes majandustegevusega tegelevat üksust, sõltumata selle üksuse õiguslikust seisundist ja rahastamisviisist. EEL GmbH tegutseb vaid avaliku sektori asutuste üksusena ega tegele majandustegevusega: selle ainus eesmärk oli koondada kahe avaliku sektori asutuse ressursid, et rahastada lennujaamade arendamist.

| (218) | Kuna ELi toimimise lepingu artikli107 lõikes 1 sätestatud kumulatiivsed kriteeriumid ei ole täidetud, leiab komisjon, et 4. meede ei sisalda riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(218)

Kuna ELi toimimise lepingu artikli107 lõikes 1 sätestatud kumulatiivsed kriteeriumid ei ole täidetud, leiab komisjon, et 4. meede ei sisalda riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (219) | Isegi kui ajavahemikul, mil rakendati 4. meetme moodustanud meetmeid, tuleks EEL GmbHd käsitada ELi konkurentsiõiguse alusel ettevõtjana (mida ei tehta), jõuaks komisjon oma hinnangus samale järeldusele, et 4. meede ei kujuta endast riigiabi, nagu on selgitatud allpool esitatud põhjendustes. |
| --- | --- |

(219)

Isegi kui ajavahemikul, mil rakendati 4. meetme moodustanud meetmeid, tuleks EEL GmbHd käsitada ELi konkurentsiõiguse alusel ettevõtjana (mida ei tehta), jõuaks komisjon oma hinnangus samale järeldusele, et 4. meede ei kujuta endast riigiabi, nagu on selgitatud allpool esitatud põhjendustes.

8.6.2.   Riigi ressursid ja seostatavus riigiga

| (220) | EEL GmbH on saanud 4. meetmega hõlmatud kogu kapitali, kõik likviidsustoetused ja kõik kapitalisüstid oma aktsionäridelt, kes rahastasid neid meetmeid oma vastavatest eelarvetest. 4. meede sisaldab ka Weeze valla antud 100 % tagatist, mis tuli valla eelarvest. Seega rahastati kõiki 4. meetme moodustanud meetmeid kahe kohaliku haldusasutuse eelarvevahenditest, kes olid pealegi ise otsustanud need erinevad meetmed võtta. |
| --- | --- |

(220)

EEL GmbH on saanud 4. meetmega hõlmatud kogu kapitali, kõik likviidsustoetused ja kõik kapitalisüstid oma aktsionäridelt, kes rahastasid neid meetmeid oma vastavatest eelarvetest. 4. meede sisaldab ka Weeze valla antud 100 % tagatist, mis tuli valla eelarvest. Seega rahastati kõiki 4. meetme moodustanud meetmeid kahe kohaliku haldusasutuse eelarvevahenditest, kes olid pealegi ise otsustanud need erinevad meetmed võtta.

| (221) | Seepärast rahastati 4. meedet riigi ressurssidest ja see on seostatav riigiga. |
| --- | --- |

(221)

Seepärast rahastati 4. meedet riigi ressurssidest ja see on seostatav riigiga.

8.6.3.   Majanduslik eelis

| (222) | Et hinnata, kas riikliku meetme puhul on tegemist abiga, tuleb kindlaks teha, kas abi saavale ettevõtjale antakse majanduslik eelis, mida ta ei oleks tavapärastel turutingimustel saanud. |
| --- | --- |

(222)

Et hinnata, kas riikliku meetme puhul on tegemist abiga, tuleb kindlaks teha, kas abi saavale ettevõtjale antakse majanduslik eelis, mida ta ei oleks tavapärastel turutingimustel saanud.

| (223) | Sellega seoses peab komisjon analüüsima, kas Kleve maakond ja Weeze vald toimisid EEL GmbH-le kapitali, tagatiste ja laenude andmisel ning laenude tagamaksmise tähtaja pikendamisel, mis üheskoos moodustavad 4. meetme, nii, nagu oleks toiminud samadel asjaoludel turumajanduse tingimustes tegutsev kasumlikkusest juhinduv kaalutlev ettevõtja (67). |
| --- | --- |

(223)

Sellega seoses peab komisjon analüüsima, kas Kleve maakond ja Weeze vald toimisid EEL GmbH-le kapitali, tagatiste ja laenude andmisel ning laenude tagamaksmise tähtaja pikendamisel, mis üheskoos moodustavad 4. meetme, nii, nagu oleks toiminud samadel asjaoludel turumajanduse tingimustes tegutsev kasumlikkusest juhinduv kaalutlev ettevõtja (67).

| (224) | Kõigepealt tasub meelde tuletada, nagu on järeldatud ka jaos 8.3.2, et EEL GmbH on eriotstarbeline üksus, mille selle kaks avalik-õiguslikku aktsionäri lõid selleks, et hallata Niederrhein-Weeze lennujaama kinnisvara, ja mida kasutati alates 2003. aastast vaid kõnealuse lennujaama rahastamiseks. Seda kinnitab asjaolu, et 10. ja 11. aprillil 2003 toimunud üldkoosoleku protokolli kohaselt piirasid kõnealused kaks avalik-õiguslikku aktsionäri EEL GmbH uue rahastamistegevuse rangelt investeerimisega Niederrhein-Weeze lennujaama. See eesmärk on kooskõlas EEL GmbH eesmärgiga, mis on sätestatud EEL GmbH 16. detsembri 1999. aasta asutamisakti (Gesellschaftsvertrag) artiklis 2 (68). Peale selle puudub EEL GmbH-l juhatus, nagu on juba selgitatud põhjenduses 153. Mõlemad tegevdirektorid on avaliku sektori asutuste esindajad. Ettevõtja üks tegevdirektoritest on Kleve maavanem (Landrat) ja teine Weeze vallavanem. Lisaks puuduvad EEL GmbH-l alalised töötajad ja seda juhib üks Kleve maakonna ametnik. Nendest asjaoludest tuleneb, et ükskõik millise EEL GmbHs vastu võetava otsuse teevad tegelikult avalik-õiguslike aktsionäride esindajad, kes lisaks osalemisele ettevõtja juhtimisorganites korraldavad selle igapäevategevust. See kinnitab, et vaatlusalused meetmed on seostatavad avalik-õiguslike aktsionäridega. |
| --- | --- |

(224)

Kõigepealt tasub meelde tuletada, nagu on järeldatud ka jaos 8.3.2, et EEL GmbH on eriotstarbeline üksus, mille selle kaks avalik-õiguslikku aktsionäri lõid selleks, et hallata Niederrhein-Weeze lennujaama kinnisvara, ja mida kasutati alates 2003. aastast vaid kõnealuse lennujaama rahastamiseks. Seda kinnitab asjaolu, et 10. ja 11. aprillil 2003 toimunud üldkoosoleku protokolli kohaselt piirasid kõnealused kaks avalik-õiguslikku aktsionäri EEL GmbH uue rahastamistegevuse rangelt investeerimisega Niederrhein-Weeze lennujaama. See eesmärk on kooskõlas EEL GmbH eesmärgiga, mis on sätestatud EEL GmbH 16. detsembri 1999. aasta asutamisakti (Gesellschaftsvertrag) artiklis 2 (68). Peale selle puudub EEL GmbH-l juhatus, nagu on juba selgitatud põhjenduses 153. Mõlemad tegevdirektorid on avaliku sektori asutuste esindajad. Ettevõtja üks tegevdirektoritest on Kleve maavanem (Landrat) ja teine Weeze vallavanem. Lisaks puuduvad EEL GmbH-l alalised töötajad ja seda juhib üks Kleve maakonna ametnik. Nendest asjaoludest tuleneb, et ükskõik millise EEL GmbHs vastu võetava otsuse teevad tegelikult avalik-õiguslike aktsionäride esindajad, kes lisaks osalemisele ettevõtja juhtimisorganites korraldavad selle igapäevategevust. See kinnitab, et vaatlusalused meetmed on seostatavad avalik-õiguslike aktsionäridega.

| (225) | Kohaldades 4. meetme suhtes turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtet, tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta asjaolu, et kõnealustest rahastamismeetmetest saab kasu eriotstarbeline üksus, mille asutajad ja omanikud on isikud, kes on ise 4. meetme rakendajad, ning mida kasutatakse üksnes kõnealuste isikute selgelt kindlaks määratud eesmärgil. Lisaks on sellega seoses vaja nõuetekohaselt arvesse võtta eesmärki, mille jaoks kõnealust eriotstarbelist üksust kasutatakse ja tegevuses hoitakse. |
| --- | --- |

(225)

Kohaldades 4. meetme suhtes turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtet, tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta asjaolu, et kõnealustest rahastamismeetmetest saab kasu eriotstarbeline üksus, mille asutajad ja omanikud on isikud, kes on ise 4. meetme rakendajad, ning mida kasutatakse üksnes kõnealuste isikute selgelt kindlaks määratud eesmärgil. Lisaks on sellega seoses vaja nõuetekohaselt arvesse võtta eesmärki, mille jaoks kõnealust eriotstarbelist üksust kasutatakse ja tegevuses hoitakse.

| (226) | Tavaliselt loovad ja kasutavad eriotstarbelisi üksuseid kõikvõimalikel asjaoludel eraettevõtjad. Näiteks võidakse eriotstarbelisi üksuseid kasutada juhul, kui kaks sõltumatut ettevõtjat rajavad ühisettevõtte, et arendada üht kindlat projekti, viia ellu mõnda konkreetset tegevust või ülesannet (nt teadus- ja arendustegevus, tootmine, turustamine) (69), mis toob kasu mõlemale ettevõtjale. Seega on eriotstarbeline üksus õiguslik struktuur, mille jaoks mõlemad ettevõtjad eraldavad oma vahendeid (rahalised vahendid, töötajad, vara jne), mis on vajalikud ja mida nad kasutavad oma ühise projekti, ülesande või tegevuse elluviimiseks. Teatud olukordades, näiteks juhul, kui eriotstarbelise üksuse ülesanne on vaid tootmine või teadus- ja arendustegevus, saab ta oma emaettevõtjatelt rahalisi vahendeid, tootmata sealjuures ise kasumit, mille saaks näiteks dividendide kujul aktsionäride vahel ära jagada. Sellise kasumi tootmise asemel aitab üksus ellu viia tegevust, mida üksuse emaettevõtjad peavad oma eesmärke silmas pidades vajalikuks. |
| --- | --- |

(226)

Tavaliselt loovad ja kasutavad eriotstarbelisi üksuseid kõikvõimalikel asjaoludel eraettevõtjad. Näiteks võidakse eriotstarbelisi üksuseid kasutada juhul, kui kaks sõltumatut ettevõtjat rajavad ühisettevõtte, et arendada üht kindlat projekti, viia ellu mõnda konkreetset tegevust või ülesannet (nt teadus- ja arendustegevus, tootmine, turustamine) (69), mis toob kasu mõlemale ettevõtjale. Seega on eriotstarbeline üksus õiguslik struktuur, mille jaoks mõlemad ettevõtjad eraldavad oma vahendeid (rahalised vahendid, töötajad, vara jne), mis on vajalikud ja mida nad kasutavad oma ühise projekti, ülesande või tegevuse elluviimiseks. Teatud olukordades, näiteks juhul, kui eriotstarbelise üksuse ülesanne on vaid tootmine või teadus- ja arendustegevus, saab ta oma emaettevõtjatelt rahalisi vahendeid, tootmata sealjuures ise kasumit, mille saaks näiteks dividendide kujul aktsionäride vahel ära jagada. Sellise kasumi tootmise asemel aitab üksus ellu viia tegevust, mida üksuse emaettevõtjad peavad oma eesmärke silmas pidades vajalikuks.

| (227) | Seepärast on selge, et kui kaks sõltumatut eraettevõtjat rajavad eriotstarbelise üksuse ja kasutavad seda selgelt kindlaks määratud eesmärgil ning annavad sellele rahalisi vahendeid, ei pruugi nad eraldada neid vahendeid ilmtingimata eesmärgiga saada dividendide või intressidena rahalist tulu, nagu teeks investor või pank. Nad annavad need rahalised vahendid hoopis selleks, et saavutada eesmärk, mille jaoks eriotstarbelist üksust kasutatakse. |
| --- | --- |

(227)

Seepärast on selge, et kui kaks sõltumatut eraettevõtjat rajavad eriotstarbelise üksuse ja kasutavad seda selgelt kindlaks määratud eesmärgil ning annavad sellele rahalisi vahendeid, ei pruugi nad eraldada neid vahendeid ilmtingimata eesmärgiga saada dividendide või intressidena rahalist tulu, nagu teeks investor või pank. Nad annavad need rahalised vahendid hoopis selleks, et saavutada eesmärk, mille jaoks eriotstarbelist üksust kasutatakse.

| (228) | Nende kaalutluste põhjal tuleks Kleve maakonna ja Weeze valla käitumist EEL GmbH suhtes analüüsides arvesse võtta asjaolu, et need kaks avaliku sektori asutust on EEL GmbH ainukesed aktsionärid, ja silmas pidada EEL GmbH-le alates 2003. aastast määratud ainueesmärki anda FN GmbH-le laenusid ja pikendada nende tagasimaksmise tähtaega, mis moodustavad 1. meetme. Sellega seoses tuleks meelde tuletada, et 1. meetmega hõlmatud eri meetmed on – nagu on märgitud jaos 8.3.2 – selgelt seostatavad Kleve maakonna ja Weeze vallaga. Teisisõnu töötasid need kaks avaliku sektori asutust 1. meetme välja, otsustasid seda rakendada ja võtsid nõuks kasutada sel otstarbel EEL GmbHd. |
| --- | --- |

(228)

Nende kaalutluste põhjal tuleks Kleve maakonna ja Weeze valla käitumist EEL GmbH suhtes analüüsides arvesse võtta asjaolu, et need kaks avaliku sektori asutust on EEL GmbH ainukesed aktsionärid, ja silmas pidada EEL GmbH-le alates 2003. aastast määratud ainueesmärki anda FN GmbH-le laenusid ja pikendada nende tagasimaksmise tähtaega, mis moodustavad 1. meetme. Sellega seoses tuleks meelde tuletada, et 1. meetmega hõlmatud eri meetmed on – nagu on märgitud jaos 8.3.2 – selgelt seostatavad Kleve maakonna ja Weeze vallaga. Teisisõnu töötasid need kaks avaliku sektori asutust 1. meetme välja, otsustasid seda rakendada ja võtsid nõuks kasutada sel otstarbel EEL GmbHd.

| (229) | Seepärast tuleks turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamisel 4. meetme suhtes lähtuda asjaolust, et Kleve maakond ja Weeze vald otsustasid rakendada 1. meedet ja kasutada sel otstarbel EEL GmbHd. Küsimus, mida komisjon sellega seoses peab uurima, on järgmine: kui kaks hüpoteetilist turumajanduse tingimustes tegutsevat ettevõtjat oleks otsustanud rakendada selliseid meetmeid nagu need, mis moodustavad osa 1. meetmest, siis kas nad oleksid kasutanud selle eesmärgi saavutamiseks sellist eriotstarbelist üksust nagu EEL GmbH ja oleksid andnud sellele samasuguseid rahalisi vahendeid nagu need, mis tulenevad 4. meetmest? |
| --- | --- |

(229)

Seepärast tuleks turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamisel 4. meetme suhtes lähtuda asjaolust, et Kleve maakond ja Weeze vald otsustasid rakendada 1. meedet ja kasutada sel otstarbel EEL GmbHd. Küsimus, mida komisjon sellega seoses peab uurima, on järgmine: kui kaks hüpoteetilist turumajanduse tingimustes tegutsevat ettevõtjat oleks otsustanud rakendada selliseid meetmeid nagu need, mis moodustavad osa 1. meetmest, siis kas nad oleksid kasutanud selle eesmärgi saavutamiseks sellist eriotstarbelist üksust nagu EEL GmbH ja oleksid andnud sellele samasuguseid rahalisi vahendeid nagu need, mis tulenevad 4. meetmest?

| (230) | Eelneva taustal ei pruugi asjaolud, et EEL GmbH aktsionärid võisid kohaldada EEL GmbH-le teatavate laenude andmisel tavapärastest turumääradest madalamaid intressimäärasid, et tagatis anti tasuta või et kapitalisüst tehti ilma selgete rahalise tulu väljavaadeteta, viia ilmtingimata järelduseni, et Kleve maakond ja Weeze vald ei toiminud EEL GmbH puhul nii, nagu seda oleks teinud turumajanduse tingimustes tegutsevad ettevõtjad. Küsimus on pigem selles, kas EEL GmbH rahastamine 4. meetme alusel on turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja vaatenurgast mõistlik, võttes arvesse EEL GmbH aktsionäride eesmärki, nimelt 1. meetme rakendamist. |
| --- | --- |

(230)

Eelneva taustal ei pruugi asjaolud, et EEL GmbH aktsionärid võisid kohaldada EEL GmbH-le teatavate laenude andmisel tavapärastest turumääradest madalamaid intressimäärasid, et tagatis anti tasuta või et kapitalisüst tehti ilma selgete rahalise tulu väljavaadeteta, viia ilmtingimata järelduseni, et Kleve maakond ja Weeze vald ei toiminud EEL GmbH puhul nii, nagu seda oleks teinud turumajanduse tingimustes tegutsevad ettevõtjad. Küsimus on pigem selles, kas EEL GmbH rahastamine 4. meetme alusel on turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja vaatenurgast mõistlik, võttes arvesse EEL GmbH aktsionäride eesmärki, nimelt 1. meetme rakendamist.

| (231) | Kahel turumajanduse tingimustes tegutseval kaalutleval ettevõtjal, kes oleksid püüelnud sama eesmärgi poole mis EEL GmbH avalik-õiguslikud aktsionärid, oleks olnud sisuliselt kaks valikuvõimalust: luua EEL GmbH sarnane eriotstarbeline üksus (1. valikuvõimalus) või anda spetsiaalset üksust loomata laenu otse FN GmbH-le (2. valikuvõimalus). Arukas turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja ei oleks kaalunud ühtki teist valikut, näiteks võimalust kasutada erasektori finantsvahendajaid, kes oleksid nõudnud teenuse osutamise eest tasu. Sellise valiku tegemisel oleksid kõnealuste tasude tõttu suurenenud FN GmbHsse vahendite paigutamise kulud. |
| --- | --- |

(231)

Kahel turumajanduse tingimustes tegutseval kaalutleval ettevõtjal, kes oleksid püüelnud sama eesmärgi poole mis EEL GmbH avalik-õiguslikud aktsionärid, oleks olnud sisuliselt kaks valikuvõimalust: luua EEL GmbH sarnane eriotstarbeline üksus (1. valikuvõimalus) või anda spetsiaalset üksust loomata laenu otse FN GmbH-le (2. valikuvõimalus). Arukas turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja ei oleks kaalunud ühtki teist valikut, näiteks võimalust kasutada erasektori finantsvahendajaid, kes oleksid nõudnud teenuse osutamise eest tasu. Sellise valiku tegemisel oleksid kõnealuste tasude tõttu suurenenud FN GmbHsse vahendite paigutamise kulud.

| (232) | Komisjon märgib, et kui avalik-õiguslikud aktsionärid tegid otsuse rahastada EEL GmbHd ise, mitte kasutada finantsvahendajaid, piirdusid nad rahaliste väljaminekutega, mis olid hädavajalikud FN GmbH rahastamiseks 1. meetme alusel:






  a) | rahalised vahendid, mille avalik-õiguslikud aktsionärid EEL GmbH-le kuni 2010. aastani otse andsid ([20–40] miljonit eurot) (70), olid proportsionaalsed summadega, mis FN GmbH EEL GmbH-lt laenas ([20–40] miljonit eurot) (71); |
| --- | --- | --- |

(232)

Komisjon märgib, et kui avalik-õiguslikud aktsionärid tegid otsuse rahastada EEL GmbHd ise, mitte kasutada finantsvahendajaid, piirdusid nad rahaliste väljaminekutega, mis olid hädavajalikud FN GmbH rahastamiseks 1. meetme alusel:

a)

rahalised vahendid, mille avalik-õiguslikud aktsionärid EEL GmbH-le kuni 2010. aastani otse andsid ([20–40] miljonit eurot) (70), olid proportsionaalsed summadega, mis FN GmbH EEL GmbH-lt laenas ([20–40] miljonit eurot) (71);

| b) | EEL GmbH rahastamise tingimused (kuupäev, summa, tagasimaksetähtaeg) on viidud vastavusse tingimustega, mida EEL GmbH kohaldas FN GmbH rahastamisel;








  Maht (miljonites eurodes) | Kuupäev, mil EEL GmbH sõlmis FN GmbHga laenulepingu | Kuupäev, mil Saksamaa rakendas EEL GmbH suhtes avaliku sektori meetmeid | Maht (miljonites eurodes) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| [11–20] | 11. aprill 2003 | 11. aprill 2003 | [5–15] (+ [2–5], mis saadi 2. mai 2003. aasta pangalaenuga) |
| [2–5] | 17. juuni 2004 | 16. juuni 2004 | [2–5] |
| [2–5] | 28. juuli 2004 | 28. juuli 2004 | [2–5] |
| Laenu pikendamine kuni 31. detsembrini 2010 | 1. juuli 2005 | 1. juuli 2005 | Laenu pikendamine kuni 31. detsembrini 2010 ja võla restruktureerimine |
| Laenu pikendamine kuni 31. detsembrini 2016 | 29. november 2010 | 29. november 2010 | Laenu pikendamine kuni 31. detsembrini 2016 |

b)

EEL GmbH rahastamise tingimused (kuupäev, summa, tagasimaksetähtaeg) on viidud vastavusse tingimustega, mida EEL GmbH kohaldas FN GmbH rahastamisel;

Maht (miljonites eurodes)

Kuupäev, mil EEL GmbH sõlmis FN GmbHga laenulepingu

Kuupäev, mil Saksamaa rakendas EEL GmbH suhtes avaliku sektori meetmeid

Maht (miljonites eurodes)

[11–20]

11. aprill 2003

11. aprill 2003

[5–15] (+ [2–5], mis saadi 2. mai 2003. aasta pangalaenuga)

[2–5]

17. juuni 2004

16. juuni 2004

[2–5]

[2–5]

28. juuli 2004

28. juuli 2004

[2–5]

Laenu pikendamine kuni 31. detsembrini 2010

1. juuli 2005

1. juuli 2005

Laenu pikendamine kuni 31. detsembrini 2010 ja võla restruktureerimine

Laenu pikendamine kuni 31. detsembrini 2016

29. november 2010

29. november 2010

Laenu pikendamine kuni 31. detsembrini 2016

| c) | EEL GmbH bilansis ei ole muud ainelist vara kui nõue FN GmbH vastu. FN GmbH rahastamisest tulenev (väike) kasum kajastub vaid EEL GmbH raamatupidamisaruannetes, kuid need ei väljendu sularahas või likviidsuses, sest FN GmbH ei ole oma võlga EEL GmbH-le tagasi maksnud; |
| --- | --- |

c)

EEL GmbH bilansis ei ole muud ainelist vara kui nõue FN GmbH vastu. FN GmbH rahastamisest tulenev (väike) kasum kajastub vaid EEL GmbH raamatupidamisaruannetes, kuid need ei väljendu sularahas või likviidsuses, sest FN GmbH ei ole oma võlga EEL GmbH-le tagasi maksnud;

| d) | kuna EEL GmbH strateegia on rahastada FN GmbHd, on need intressid tõepoolest mõeldud vaid selleks, et võimaldada EEL GmbH-l saavutada kasumilävi ning tasuda avalik-õiguslike aktsionäride ja [panga] antud pikendatud laenude intressid, nagu on näha EEL GmbH üldkoosoleku protokollidest; |
| --- | --- |

d)

kuna EEL GmbH strateegia on rahastada FN GmbHd, on need intressid tõepoolest mõeldud vaid selleks, et võimaldada EEL GmbH-l saavutada kasumilävi ning tasuda avalik-õiguslike aktsionäride ja [panga] antud pikendatud laenude intressid, nagu on näha EEL GmbH üldkoosoleku protokollidest;

| e) | seepärast ei ole EEL GmbH võimeline oma kahele aktsionärile ja [pangale] tagasimakseid tegema senikaua, kuni FN GmbH ei ole EEL GmbH-le tagasi maksnud tagastamisele kuuluvaid laene ega tasunud intresse. See tähendab, et EEL GmbH ei saa tegeleda ükskõik millise muu majandustegevusega, nagu väidab Saksamaa. |
| --- | --- |

e)

seepärast ei ole EEL GmbH võimeline oma kahele aktsionärile ja [pangale] tagasimakseid tegema senikaua, kuni FN GmbH ei ole EEL GmbH-le tagasi maksnud tagastamisele kuuluvaid laene ega tasunud intresse. See tähendab, et EEL GmbH ei saa tegeleda ükskõik millise muu majandustegevusega, nagu väidab Saksamaa.

| (233) | Komisjon on seisukohal, et kahe aktsionäri tehtud otsus 1. valikuvõimaluse kasuks oli seetõttu kooskõlas kõnealuste aktsionäride nimetatud eesmärgiga eraldada EEL GmbH vahendid üksnes FN GmbH rahastamisele. |
| --- | --- |

(233)

Komisjon on seisukohal, et kahe aktsionäri tehtud otsus 1. valikuvõimaluse kasuks oli seetõttu kooskõlas kõnealuste aktsionäride nimetatud eesmärgiga eraldada EEL GmbH vahendid üksnes FN GmbH rahastamisele.

| (234) | Lisaks leiab komisjon, et 1. valikuvõimaluse korral on sellise eriotstarbelise üksuse nagu EEL GmbH haldus- ja juhtimiskulud viidud range miinimumini (ainus varade liikumine on nõuded FN GmbH suhtes, alalised töötajad ja juhtkond puuduvad, tegevuskulud on peaaegu olematud, ainukesed rahalised kulud on [panga] antud laenu tagasimaksed). See peab paika seda enam, et ajal, mil kaks avalik-õiguslikku aktsionäri otsustasid rakendada 1. meedet, oli EEL GmbH soikunud struktuurina juba olemas, seda ei tulnud nullist rajada. Otsus eriotstarbelise üksuse kasuks hõlbustab ka kolmandate isikutega (nagu FN GmbH või erapank) tehtavate finantstehingute haldamist, viies samal ajal miinimumini kahe aktsionäri vaheliste tehingute kulud. 2. valikuvõimaluse kasuks otsustamine oleks seevastu kaasa toonud FN GmbH toetamiseks sisse seatud mehhanismide dubleerimise, millega oleksid suurenenud vahendite FN GmbHsse paigutamisega seotud haldus- ja õiguskulud (nt seoses lepingute dubleerimisega) ning saanud tõenäoliselt kannatada projekti järelevalve ja koordineerimine. |
| --- | --- |

(234)

Lisaks leiab komisjon, et 1. valikuvõimaluse korral on sellise eriotstarbelise üksuse nagu EEL GmbH haldus- ja juhtimiskulud viidud range miinimumini (ainus varade liikumine on nõuded FN GmbH suhtes, alalised töötajad ja juhtkond puuduvad, tegevuskulud on peaaegu olematud, ainukesed rahalised kulud on [panga] antud laenu tagasimaksed). See peab paika seda enam, et ajal, mil kaks avalik-õiguslikku aktsionäri otsustasid rakendada 1. meedet, oli EEL GmbH soikunud struktuurina juba olemas, seda ei tulnud nullist rajada. Otsus eriotstarbelise üksuse kasuks hõlbustab ka kolmandate isikutega (nagu FN GmbH või erapank) tehtavate finantstehingute haldamist, viies samal ajal miinimumini kahe aktsionäri vaheliste tehingute kulud. 2. valikuvõimaluse kasuks otsustamine oleks seevastu kaasa toonud FN GmbH toetamiseks sisse seatud mehhanismide dubleerimise, millega oleksid suurenenud vahendite FN GmbHsse paigutamisega seotud haldus- ja õiguskulud (nt seoses lepingute dubleerimisega) ning saanud tõenäoliselt kannatada projekti järelevalve ja koordineerimine.

| (235) | Seepärast oleks turumajanduse tingimustes tegutseval kaalutleval ettevõtjal, kes juhindub keskmistest kuni pikaajalistest kasumlikkuse väljavaadetest, olnud EEL GmbH avalik-õiguslike aktsionäride asemel tegutsedes mõistlik otsustada pigem 1. kui 2. valikuvõimaluse kasuks. Komisjon on seisukohal, et turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttest on kinni peetud ja et EEL GmbH-le ei ole antud mingit majanduslikku eelist. |
| --- | --- |

(235)

Seepärast oleks turumajanduse tingimustes tegutseval kaalutleval ettevõtjal, kes juhindub keskmistest kuni pikaajalistest kasumlikkuse väljavaadetest, olnud EEL GmbH avalik-õiguslike aktsionäride asemel tegutsedes mõistlik otsustada pigem 1. kui 2. valikuvõimaluse kasuks. Komisjon on seisukohal, et turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttest on kinni peetud ja et EEL GmbH-le ei ole antud mingit majanduslikku eelist.

8.6.4.   Konkurentsi moonutamine ja mõju kaubandusele

| (236) | EEL GmbH tegevus piirdus alates 2003. aastast rangelt FN GmbH rahastamisega. EEL GmbH ei saanud tegeleda muu tegevusega. Näiteks ei saanud ta anda laene ühelegi teisele üksusele. |
| --- | --- |

(236)

EEL GmbH tegevus piirdus alates 2003. aastast rangelt FN GmbH rahastamisega. EEL GmbH ei saanud tegeleda muu tegevusega. Näiteks ei saanud ta anda laene ühelegi teisele üksusele.

| (237) | Seepärast oli ainus tegevus, mille puhul 4. meede oleks saanud mõjutada konkurentsidünaamikat, FN GmbH rahastamine. Selline mõju konkurentsile oleks olemas olnud, kui muudel rahaliste vahendite eraldajatel kui EEL GmbH, näiteks pankadel või teistel investoritel, oleks 4. meetme puudumise korral olnud suurem võimalus rahastada FN GmbHd eesmärgiga teenida kasumit. |
| --- | --- |

(237)

Seepärast oli ainus tegevus, mille puhul 4. meede oleks saanud mõjutada konkurentsidünaamikat, FN GmbH rahastamine. Selline mõju konkurentsile oleks olemas olnud, kui muudel rahaliste vahendite eraldajatel kui EEL GmbH, näiteks pankadel või teistel investoritel, oleks 4. meetme puudumise korral olnud suurem võimalus rahastada FN GmbHd eesmärgiga teenida kasumit.

| (238) | Nagu on märgitud jaos 8.5.3, oli Kleve maakonnal ja Weeze vallal siiski selge kavatsus rakendada 1. meedet ise, et eraldada FN GmbH-le rahalisi vahendeid. 4. meetme ainus põhjendus on tõepoolest 1. meetme rakendamine. |
| --- | --- |

(238)

Nagu on märgitud jaos 8.5.3, oli Kleve maakonnal ja Weeze vallal siiski selge kavatsus rakendada 1. meedet ise, et eraldada FN GmbH-le rahalisi vahendeid. 4. meetme ainus põhjendus on tõepoolest 1. meetme rakendamine.

| (239) | 4. meetme puudumise korral ei oleks EEL GmbH saanud rakendada 1. meedet ise. Samal ajal oleks 4. meetme puudumine tähendanud lihtsalt Kleve maakonna ja Weeze valla otsust rakendada 1. meedet EEL GmbHd kasutamata, näiteks enda ja FN GmbH vahelise otsese õigussuhte kaudu. Seega ei oleks pankadel või teistel investoritel olnud ka 4. meetme puudumise korral suuremat võimalust pakkuda kasumi teenimise eesmärgil FN GmbH-le rahastamist, sest Kleve maakond ja Weeze vald oleksid nagunii vajalikud rahalised vahendid andnud. |
| --- | --- |

(239)

4. meetme puudumise korral ei oleks EEL GmbH saanud rakendada 1. meedet ise. Samal ajal oleks 4. meetme puudumine tähendanud lihtsalt Kleve maakonna ja Weeze valla otsust rakendada 1. meedet EEL GmbHd kasutamata, näiteks enda ja FN GmbH vahelise otsese õigussuhte kaudu. Seega ei oleks pankadel või teistel investoritel olnud ka 4. meetme puudumise korral suuremat võimalust pakkuda kasumi teenimise eesmärgil FN GmbH-le rahastamist, sest Kleve maakond ja Weeze vald oleksid nagunii vajalikud rahalised vahendid andnud.

| (240) | Isegi kui eeldada, et 4. meetmega anti EEL GmbH-le majanduslik eelis (mida tegelikult ei antud), ei oleks sel eelisel seetõttu mingit mõju konkurentsile ja kaubandusele ning see ei kujutaks endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(240)

Isegi kui eeldada, et 4. meetmega anti EEL GmbH-le majanduslik eelis (mida tegelikult ei antud), ei oleks sel eelisel seetõttu mingit mõju konkurentsile ja kaubandusele ning see ei kujutaks endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

8.6.5.   Järeldus

| (241) | Eespool nimetatud põhjustel ei antud 4. meetmega EEL GmbH-le riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(241)

Eespool nimetatud põhjustel ei antud 4. meetmega EEL GmbH-le riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

8.7.   Uus abi vs. olemasolev abi

| (242) | Olukorrad, mille puhul meede kujutab endast olemasolevat abi, on loetletud ammendavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklis 1 (72). |
| --- | --- |

(242)

Olukorrad, mille puhul meede kujutab endast olemasolevat abi, on loetletud ammendavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklis 1 (72).

| (243) | On enesestmõistetav, et vaidlustatud meetmed ei jõustunud enne Saksamaa ühinemist ELiga (kõnealuse artikli punkti b alapunkt i), et neid ei peeta heakskiidetuks komisjoni suutmatuse tõttu teha otsus menetluseks ettenähtud tähtaja jooksul (punkti b alapunkt iii) ning et neid ei saa pidada olemasolevaks abiks aegumistähtaja möödumise tõttu (punkti b alapunkt iv). Meetmed ei ole muutunud abiks siseturu arengu tõttu ja ilma, et liikmesriik oleks neid muutnud (punkti b alapunkti v esimene lause) (73). |
| --- | --- |

(243)

On enesestmõistetav, et vaidlustatud meetmed ei jõustunud enne Saksamaa ühinemist ELiga (kõnealuse artikli punkti b alapunkt i), et neid ei peeta heakskiidetuks komisjoni suutmatuse tõttu teha otsus menetluseks ettenähtud tähtaja jooksul (punkti b alapunkt iii) ning et neid ei saa pidada olemasolevaks abiks aegumistähtaja möödumise tõttu (punkti b alapunkt iv). Meetmed ei ole muutunud abiks siseturu arengu tõttu ja ilma, et liikmesriik oleks neid muutnud (punkti b alapunkti v esimene lause) (73).

| (244) | See hinnang peab paika iseäranis 2. meetme puhul, ehkki Saksamaa väitis, et meede kujutas endast olemasolevat abi (vt põhjendus 102). Euroopa Liidu Kohus kinnitas Leipzig/Halle kohtuotsuses, et alates 2000. aastast (st juba enne 2. meetme rakendamist 15. oktoobril 2002 (vt põhjendus 46)) tuleks kohaldada riigiabieeskirju ka lennujaamataristu ehitamise suhtes (74). Komisjon on seisukohal, et seepärast kujutas meede endast selle elluviimise ajal abi. Vastupidiselt Saksamaa väitele ei mõjuta hindamist asjaolu, et meede võeti 1993. aasta dekreedi alusel. 1993. aasta dekreediga nähti vaid ette õiguslik alus, et rakendada piirkondlike lennujaamade suhtes võimalikke toetusmeetmeid, mille võtmist võis Nordrhein-Westfaleni liidumaa seega alates 1993. aastast kaaluda, kuid sellega ei antud nendele lennujaamadele ühtki seadusest tulenevat õigust, nagu on selgesõnaliselt öeldud 1993. aasta dekreedi artiklis 1. |
| --- | --- |

(244)

See hinnang peab paika iseäranis 2. meetme puhul, ehkki Saksamaa väitis, et meede kujutas endast olemasolevat abi (vt põhjendus 102). Euroopa Liidu Kohus kinnitas Leipzig/Halle kohtuotsuses, et alates 2000. aastast (st juba enne 2. meetme rakendamist 15. oktoobril 2002 (vt põhjendus 46)) tuleks kohaldada riigiabieeskirju ka lennujaamataristu ehitamise suhtes (74). Komisjon on seisukohal, et seepärast kujutas meede endast selle elluviimise ajal abi. Vastupidiselt Saksamaa väitele ei mõjuta hindamist asjaolu, et meede võeti 1993. aasta dekreedi alusel. 1993. aasta dekreediga nähti vaid ette õiguslik alus, et rakendada piirkondlike lennujaamade suhtes võimalikke toetusmeetmeid, mille võtmist võis Nordrhein-Westfaleni liidumaa seega alates 1993. aastast kaaluda, kuid sellega ei antud nendele lennujaamadele ühtki seadusest tulenevat õigust, nagu on selgesõnaliselt öeldud 1993. aasta dekreedi artiklis 1.

| (245) | 2. meede võeti 15. oktoobril 2002, st pärast Aéroports de Paris' kohtuotsuse tegemist. Seepärast kujutas 2. meede endast riigiabi juba meetme võtmise ajal, nagu on näha jaost 8.4.6, ega muutunud riigiabiks hiljem siseturu arengu tõttu. Lisaks võeti 2. meede vähem kui kümme aastat enne seda, kui komisjon algatas meetme suhtes ametliku uurimismenetluse, ja seega ei muutunud see meede olemasolevaks abiks aegumistähtaja möödumise tõttu. Sellest tulenevalt ei liigitu 2. meede olemasolevaks abiks. |
| --- | --- |

(245)

2. meede võeti 15. oktoobril 2002, st pärast Aéroports de Paris' kohtuotsuse tegemist. Seepärast kujutas 2. meede endast riigiabi juba meetme võtmise ajal, nagu on näha jaost 8.4.6, ega muutunud riigiabiks hiljem siseturu arengu tõttu. Lisaks võeti 2. meede vähem kui kümme aastat enne seda, kui komisjon algatas meetme suhtes ametliku uurimismenetluse, ja seega ei muutunud see meede olemasolevaks abiks aegumistähtaja möödumise tõttu. Sellest tulenevalt ei liigitu 2. meede olemasolevaks abiks.

8.8.   Abi seaduslikkus

| (246) | Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 peab liikmesriik teatama kõikidest abi määramise või muutmise plaanidest ning ta ei tohi rakendada kavandatud meetmeid enne, kui teavitamismenetluse järgi on tehtud lõplik otsus. |
| --- | --- |

(246)

Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 peab liikmesriik teatama kõikidest abi määramise või muutmise plaanidest ning ta ei tohi rakendada kavandatud meetmeid enne, kui teavitamismenetluse järgi on tehtud lõplik otsus.

| (247) | Kuna Saksamaa jättis kõikidest kontrollitavatest meetmetest teatamata, kujutavad 1., 2. ja 3. meede endast ebaseaduslikku abi. |
| --- | --- |

(247)

Kuna Saksamaa jättis kõikidest kontrollitavatest meetmetest teatamata, kujutavad 1., 2. ja 3. meede endast ebaseaduslikku abi.

9.   KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

9.1.   2014. ja 2005. aasta lennundussuuniste kohaldatavus

| (248) | Kõnealuseid meetmeid tuleks hinnata ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel, kus on öeldud, et siseturuga kokkusobivaks võib pidada „abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega”. |
| --- | --- |

(248)

Kõnealuseid meetmeid tuleks hinnata ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel, kus on öeldud, et siseturuga kokkusobivaks võib pidada „abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega”.

| (249) | Sellega seoses moodustavad 2014. aasta lennundussuunised raamistiku, mille alusel hinnata, kas lennujaamadele antud abi võib kuulutada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(249)

Sellega seoses moodustavad 2014. aasta lennundussuunised raamistiku, mille alusel hinnata, kas lennujaamadele antud abi võib kuulutada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt siseturuga kokkusobivaks.

| (250) | Vastavalt 2014. aasta lennundussuunistele on komisjon seisukohal, et ebaseadusliku riigiabi hindamise suhtes kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramist käsitleva komisjoni teatise sätteid ei tohiks kohaldada enne 4. aprilli 2014 lennujaamadele antud ebaseaduslikku tegevusabi käsitlevate menetluses olevate juhtumite suhtes. Selle asemel kohaldab komisjon 2014. aasta lennundussuunistes sätestatud põhimõtteid kõigi lennujaamadele antud tegevusabi juhtumite (menetletavate teadete ja ebaseadusliku teatamata abi) suhtes, isegi kui abi anti enne 4. aprilli 2014 ja üleminekuperioodi algust (75). |
| --- | --- |

(250)

Vastavalt 2014. aasta lennundussuunistele on komisjon seisukohal, et ebaseadusliku riigiabi hindamise suhtes kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramist käsitleva komisjoni teatise sätteid ei tohiks kohaldada enne 4. aprilli 2014 lennujaamadele antud ebaseaduslikku tegevusabi käsitlevate menetluses olevate juhtumite suhtes. Selle asemel kohaldab komisjon 2014. aasta lennundussuunistes sätestatud põhimõtteid kõigi lennujaamadele antud tegevusabi juhtumite (menetletavate teadete ja ebaseadusliku teatamata abi) suhtes, isegi kui abi anti enne 4. aprilli 2014 ja üleminekuperioodi algust (75).

| (251) | Lennujaamadele antava investeerimisabi puhul kohaldab komisjon vastavalt oma teatisele, mis käsitleb ebaseadusliku riigiabi hindamise suhtes kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramist, lennujaamadele antud ebaseadusliku investeerimisabi suhtes abi andmise ajal kehtinud eeskirju. Seega kohaldab komisjon enne 4. aprilli 2014 lennujaamadele antud ebaseadusliku investeerimisabi suhtes 2005. aasta lennundussuuniste põhimõtteid (76). |
| --- | --- |

(251)

Lennujaamadele antava investeerimisabi puhul kohaldab komisjon vastavalt oma teatisele, mis käsitleb ebaseadusliku riigiabi hindamise suhtes kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramist, lennujaamadele antud ebaseadusliku investeerimisabi suhtes abi andmise ajal kehtinud eeskirju. Seega kohaldab komisjon enne 4. aprilli 2014 lennujaamadele antud ebaseadusliku investeerimisabi suhtes 2005. aasta lennundussuuniste põhimõtteid (76).

| (252) | Komisjon on juba järeldanud, et 2. ja 3. meede kujutasid endast ebaseaduslikku riigiabi, mis anti enne 4. aprilli 2014, ning et 1. ja 4. meede ei liigitu riigiabiks. |
| --- | --- |

(252)

Komisjon on juba järeldanud, et 2. ja 3. meede kujutasid endast ebaseaduslikku riigiabi, mis anti enne 4. aprilli 2014, ning et 1. ja 4. meede ei liigitu riigiabiks.

| (253) | Tulenevalt põhjendustes 250 ja 251 nimetatud 2014. aasta lennundussuunistest on komisjon seega kohustatud kindlaks määrama, kas kõnealused meetmed kujutavad endast ebaseaduslikku tegevusabi või investeerimisabi. |
| --- | --- |

(253)

Tulenevalt põhjendustes 250 ja 251 nimetatud 2014. aasta lennundussuunistest on komisjon seega kohustatud kindlaks määrama, kas kõnealused meetmed kujutavad endast ebaseaduslikku tegevusabi või investeerimisabi.

9.2.   Investeerimisabi vs. tegevusabi

9.2.1.   1. meede

| (254) | Nagu on järeldatud jaos 8.3.6, on FN GmbH saanud riigiabi 4. laenu ja 1. pikendamise ja arvatavasti ka 2. pikendamise kaudu, mis kõik on osa 1. meetmest. Komisjon hindab iga allmeetme laadi eraldi. |
| --- | --- |

(254)

Nagu on järeldatud jaos 8.3.6, on FN GmbH saanud riigiabi 4. laenu ja 1. pikendamise ja arvatavasti ka 2. pikendamise kaudu, mis kõik on osa 1. meetmest. Komisjon hindab iga allmeetme laadi eraldi.

| (255) | Komisjon märgib, et 4. laen anti selleks, et rahastada FN GmbH tehtavaid investeeringuid – nagu on märgitud põhjenduses 39, täpsustati 1. juulil 2005 allkirjastatud laenulepingu lõike 1 punktis 2, et laen eraldatakse vaid investeeringuteks. Komisjon täheldab, et EEL GmbH on kehtestanud kontrollimehhanismid, mis on sätestatud laenulepingu lõikes 2, kus nõutakse, et FN GmbH (ja EEL GmbH, kui ta seda ise nõuab) kontrolliks, et arved oleksid seotud üksnes lennujaama valmisehitamisega ja et EEL GmbH (ja mitte FN GmbH) kasutaks arvete tasumiseks laenu. Need kontrollimehhanismid on osutunud tõhusaks, kuivõrd Saksamaa suutis tõestada, et sellest laenust tehtud maksetega aidati üksnes katta investeerimiskulusid. Seepärast on komisjon seisukohal, et 4. laen kujutab endast ebaseaduslikku investeerimisabi, mis anti enne 4. aprilli 2014, ja selle kokkusobivust siseturuga tuleb hinnata 2005. aasta lennundussuuniste alusel. |
| --- | --- |

(255)

Komisjon märgib, et 4. laen anti selleks, et rahastada FN GmbH tehtavaid investeeringuid – nagu on märgitud põhjenduses 39, täpsustati 1. juulil 2005 allkirjastatud laenulepingu lõike 1 punktis 2, et laen eraldatakse vaid investeeringuteks. Komisjon täheldab, et EEL GmbH on kehtestanud kontrollimehhanismid, mis on sätestatud laenulepingu lõikes 2, kus nõutakse, et FN GmbH (ja EEL GmbH, kui ta seda ise nõuab) kontrolliks, et arved oleksid seotud üksnes lennujaama valmisehitamisega ja et EEL GmbH (ja mitte FN GmbH) kasutaks arvete tasumiseks laenu. Need kontrollimehhanismid on osutunud tõhusaks, kuivõrd Saksamaa suutis tõestada, et sellest laenust tehtud maksetega aidati üksnes katta investeerimiskulusid. Seepärast on komisjon seisukohal, et 4. laen kujutab endast ebaseaduslikku investeerimisabi, mis anti enne 4. aprilli 2014, ja selle kokkusobivust siseturuga tuleb hinnata 2005. aasta lennundussuuniste alusel.

| (256) | 1. pikendamise kohta märgib komisjon, et tegemist oli 1., 2. ja 3. laenu pikendamisega. Sellisel kujul ei ole selle pikendamise eesmärk uute investeeringute rahastamine, mida ei suutnud tõestada ka Saksamaa. Pigem leiab komisjon, et see pikendamine toimus üksnes selleks, et vabastada FN GmbH lühiajalisest kohustusest maksta tagasi kõik kogunenud laenud ja tasuda intressid. Seda tehes tahtsid EEL GmbH ja selle avalik-õiguslikud aktsionärid kanda hoolt selle eest, et FN GmbH ei kaotaks likviidsust, mis oleks võinud sundida abisaajat vähendama oma investeeringuid või muuta abisaaja raskustes olevaks äriühinguks. Neil põhjustel on komisjon seisukohal, et 1. pikendamine kujutab endast ebaseaduslikku tegevusabi, mis anti enne 4. aprilli 2014, ja selle kokkusobivust siseturuga tuleb hinnata 2014. aasta lennundussuuniste alusel. |
| --- | --- |

(256)

1. pikendamise kohta märgib komisjon, et tegemist oli 1., 2. ja 3. laenu pikendamisega. Sellisel kujul ei ole selle pikendamise eesmärk uute investeeringute rahastamine, mida ei suutnud tõestada ka Saksamaa. Pigem leiab komisjon, et see pikendamine toimus üksnes selleks, et vabastada FN GmbH lühiajalisest kohustusest maksta tagasi kõik kogunenud laenud ja tasuda intressid. Seda tehes tahtsid EEL GmbH ja selle avalik-õiguslikud aktsionärid kanda hoolt selle eest, et FN GmbH ei kaotaks likviidsust, mis oleks võinud sundida abisaajat vähendama oma investeeringuid või muuta abisaaja raskustes olevaks äriühinguks. Neil põhjustel on komisjon seisukohal, et 1. pikendamine kujutab endast ebaseaduslikku tegevusabi, mis anti enne 4. aprilli 2014, ja selle kokkusobivust siseturuga tuleb hinnata 2014. aasta lennundussuuniste alusel.

| (257) | Sarnased kaalutlused on asjakohased 2. pikendamise puhul, kui seda tuleks käsitada riigiabina. |
| --- | --- |

(257)

Sarnased kaalutlused on asjakohased 2. pikendamise puhul, kui seda tuleks käsitada riigiabina.

9.2.2.   2. meede

| (258) | FN GmbH sai 2. meetme alusel toetust, millega hüvitati põhjenduses 46 kirjeldatud põhivara omandamise ja paigaldamise kulud. Vastavalt 2014. aasta lennundussuuniste punktile 25 on „investeeringuteks ettenähtud abi [...] abi põhivara rahastamiseks, eelkõige” kapitalikulude rahastamisvajaku „katmiseks”. Seepärast kujutavad kõik 2. meetme alusel toetust saanud kulud endast investeerimiskulusid. Seega on 2. meede ebaseaduslik investeerimisabi, mis anti enne 4. aprilli 2014, ja selle kokkusobivust siseturuga tuleb hinnata 2005. aasta lennundussuuniste alusel. |
| --- | --- |

(258)

FN GmbH sai 2. meetme alusel toetust, millega hüvitati põhjenduses 46 kirjeldatud põhivara omandamise ja paigaldamise kulud. Vastavalt 2014. aasta lennundussuuniste punktile 25 on „investeeringuteks ettenähtud abi [...] abi põhivara rahastamiseks, eelkõige” kapitalikulude rahastamisvajaku „katmiseks”. Seepärast kujutavad kõik 2. meetme alusel toetust saanud kulud endast investeerimiskulusid. Seega on 2. meede ebaseaduslik investeerimisabi, mis anti enne 4. aprilli 2014, ja selle kokkusobivust siseturuga tuleb hinnata 2005. aasta lennundussuuniste alusel.

9.2.3.   3. meede

| (259) | Nagu on kirjeldatud jaos 3.3, võeti kontrollitav 3. meede selleks, et anda FN GmbH-le sildfinantseering, mis kataks osa lennujaama kinnisvara omandamise kuludest (615 hektarit ja umbes 650 ehitist, mis oli kavas ümber ehitada tsiviillennujaamaks). Nagu on sätestatud 14. märtsi 2002. aasta laenulepingu preambuli punktis 3 ja lõikes 1, anti sildfinantseering intressivaba laenuna, mis oli selgesõnaliselt ette nähtud EuZZLG valmisehitamiseks vajalike investeerimiskulude rahastamiseks (vt põhjendus 21). |
| --- | --- |

(259)

Nagu on kirjeldatud jaos 3.3, võeti kontrollitav 3. meede selleks, et anda FN GmbH-le sildfinantseering, mis kataks osa lennujaama kinnisvara omandamise kuludest (615 hektarit ja umbes 650 ehitist, mis oli kavas ümber ehitada tsiviillennujaamaks). Nagu on sätestatud 14. märtsi 2002. aasta laenulepingu preambuli punktis 3 ja lõikes 1, anti sildfinantseering intressivaba laenuna, mis oli selgesõnaliselt ette nähtud EuZZLG valmisehitamiseks vajalike investeerimiskulude rahastamiseks (vt põhjendus 21).

| (260) | Seepärast kujutab see sildfinantseering endast ebaseaduslikku investeeringuteks ettenähtud riigiabi, mis anti enne 4. aprilli 2014, ja selle kokkusobivust siseturuga tuleb hinnata 2005. aasta lennundussuuniste alusel. |
| --- | --- |

(260)

Seepärast kujutab see sildfinantseering endast ebaseaduslikku investeeringuteks ettenähtud riigiabi, mis anti enne 4. aprilli 2014, ja selle kokkusobivust siseturuga tuleb hinnata 2005. aasta lennundussuuniste alusel.

9.2.4.   Järeldus

| (261) | Nagu on selgitatud eespool, leiab komisjon, et 1. meetme 4. laen, 2. meede ja 3. meede kujutavad endast investeeringuteks ettenähtud riigiabi, samal ajal kui 1. meetme raames toimunud 1. pikendamist ja arvatavasti ka 2. pikendamist tuleks lugeda tegevusabiks. |
| --- | --- |

(261)

Nagu on selgitatud eespool, leiab komisjon, et 1. meetme 4. laen, 2. meede ja 3. meede kujutavad endast investeeringuteks ettenähtud riigiabi, samal ajal kui 1. meetme raames toimunud 1. pikendamist ja arvatavasti ka 2. pikendamist tuleks lugeda tegevusabiks.

9.3.   Investeerimisabi meetmete kokkusobivus siseturuga

| (262) | 2005. aasta suuniste punkti 61 kohaselt peab komisjon hindama, kas






  a) | taristu ehitamine ja käitamine vastavad selgelt määratletud üldisest huvist lähtuvale eesmärgile (piirkondlik areng, juurdepääs jne); |
| --- | --- | --- |

(262)

2005. aasta suuniste punkti 61 kohaselt peab komisjon hindama, kas

a)

taristu ehitamine ja käitamine vastavad selgelt määratletud üldisest huvist lähtuvale eesmärgile (piirkondlik areng, juurdepääs jne);

| b) | taristu on vajalik ja proportsionaalne kindlaksmääratud eesmärgiga; |
| --- | --- |

b)

taristu on vajalik ja proportsionaalne kindlaksmääratud eesmärgiga;

| c) | taristu pakub piisavaid kasutamise väljavaateid keskmiseks tähtajaks, eelkõige võrreldes olemasoleva taristuga; |
| --- | --- |

c)

taristu pakub piisavaid kasutamise väljavaateid keskmiseks tähtajaks, eelkõige võrreldes olemasoleva taristuga;

| d) | juurdepääs taristule on avatud kõigile võimalikele kasutajatele võrdselt ja mittediskrimineerivalt; |
| --- | --- |

d)

juurdepääs taristule on avatud kõigile võimalikele kasutajatele võrdselt ja mittediskrimineerivalt;

| e) | kaubavahetuse arengut ei mõjutata määral, mis oleks vastuolus ühenduse huvidega. |
| --- | --- |

e)

kaubavahetuse arengut ei mõjutata määral, mis oleks vastuolus ühenduse huvidega.

| (263) | Peale selle, et lennujaamadele antav riigiabi peab vastama 2005. aasta lennundussuunistes sätestatud konkreetsetele kokkusobivuskriteeriumidele, peab see – nagu ükskõik milline teine riigiabimeede – olema selleks, et seda saaks lugeda siseturuga kokkusobivaks abiks, püstitatud õiguspärase eesmärgi vaatenurgast vajalik ja proportsionaalne (77). |
| --- | --- |

(263)

Peale selle, et lennujaamadele antav riigiabi peab vastama 2005. aasta lennundussuunistes sätestatud konkreetsetele kokkusobivuskriteeriumidele, peab see – nagu ükskõik milline teine riigiabimeede – olema selleks, et seda saaks lugeda siseturuga kokkusobivaks abiks, püstitatud õiguspärase eesmärgi vaatenurgast vajalik ja proportsionaalne (77).

9.3.1.   Taristu ehitamine ja käitamine vastavad selgelt määratletud üldisest huvist lähtuvale eesmärgile (piirkondlik areng, juurdepääs jne)

| (264) | Hinnatavate investeerimisabi meetmete eesmärk oli rahastada Weezes asuva endise Briti sõjaväebaasi ümberehitamist tsiviillennujaamaks ja seda lennujaama jõuliselt arendada. Nende meetmetega anti märkimisväärne panus piirkonna arengusse ja uute töökohtade loomisse piirkonnas, mille majandus sai Briti sõjaväebaasi sulgemisega hoobi. Nagu Saksamaa on märkinud, lahkus Briti sõjaväebaasi sulgemise tagajärjel piirkonnast ligikaudu 6 300 inimest, mis tõi kaasa sõjaväebaasi tegevusega otseselt seotud 400 tsiviiltöökoha kadumise ja umbes 80 ettevõtja tulude vähenemise ligikaudu 102 miljoni euro võrra. Lisaks jäi Briti vägede lahkumisega tühjaks 1 600 eluaset, mis moodustab üle 30 % kõikidest Weeze valla eluasemetest. |
| --- | --- |

(264)

Hinnatavate investeerimisabi meetmete eesmärk oli rahastada Weezes asuva endise Briti sõjaväebaasi ümberehitamist tsiviillennujaamaks ja seda lennujaama jõuliselt arendada. Nende meetmetega anti märkimisväärne panus piirkonna arengusse ja uute töökohtade loomisse piirkonnas, mille majandus sai Briti sõjaväebaasi sulgemisega hoobi. Nagu Saksamaa on märkinud, lahkus Briti sõjaväebaasi sulgemise tagajärjel piirkonnast ligikaudu 6 300 inimest, mis tõi kaasa sõjaväebaasi tegevusega otseselt seotud 400 tsiviiltöökoha kadumise ja umbes 80 ettevõtja tulude vähenemise ligikaudu 102 miljoni euro võrra. Lisaks jäi Briti vägede lahkumisega tühjaks 1 600 eluaset, mis moodustab üle 30 % kõikidest Weeze valla eluasemetest.

| (265) | Komisjon märgib, et Saksamaa sõnul on tsiviillennujaama rajamine ja arendamine kaasa toonud üle 1 200 töökoha loomise Kleve maakonnas ning teenuseid pakkuvate ettevõtjate koondumise lennujaama ettevõtluspargi territooriumile. |
| --- | --- |

(265)

Komisjon märgib, et Saksamaa sõnul on tsiviillennujaama rajamine ja arendamine kaasa toonud üle 1 200 töökoha loomise Kleve maakonnas ning teenuseid pakkuvate ettevõtjate koondumise lennujaama ettevõtluspargi territooriumile.

| (266) | Nagu Saksamaa on märkinud, on komisjon teataval määral juba tunnustanud selle projekti tähtsust piirkonna majandusarengus ja seega liidu oluliseks eesmärgiks olevas majanduslikus ühtekuuluvuses. Komisjon on tõepoolest eraldanud Nordrhein-Westfalenile struktuurifondide vahendeid programmi Konver II raames, milles nähti selgesõnaliselt ette Kleve maakonnas asuvate endiste sõjaväerajatiste ümberehitamise rahastamine. |
| --- | --- |

(266)

Nagu Saksamaa on märkinud, on komisjon teataval määral juba tunnustanud selle projekti tähtsust piirkonna majandusarengus ja seega liidu oluliseks eesmärgiks olevas majanduslikus ühtekuuluvuses. Komisjon on tõepoolest eraldanud Nordrhein-Westfalenile struktuurifondide vahendeid programmi Konver II raames, milles nähti selgesõnaliselt ette Kleve maakonnas asuvate endiste sõjaväerajatiste ümberehitamise rahastamine.

| (267) | Vaatlusalused investeerimisabi meetmed aitasid parandada ka juurdepääsu piirkonnale. Nimelt on Niederrhein-Weeze lennujaamale kõige lähemal asuvad lennujaamad Düsseldorfi lennujaam (76 km või 51 minuti pikkuse autosõidu kaugusel) ja Madalamaade Eindhoveni lennujaam (88 km või 1 tunni ja 12 minutilise autosõidu kaugusel) (78). |
| --- | --- |

(267)

Vaatlusalused investeerimisabi meetmed aitasid parandada ka juurdepääsu piirkonnale. Nimelt on Niederrhein-Weeze lennujaamale kõige lähemal asuvad lennujaamad Düsseldorfi lennujaam (76 km või 51 minuti pikkuse autosõidu kaugusel) ja Madalamaade Eindhoveni lennujaam (88 km või 1 tunni ja 12 minutilise autosõidu kaugusel) (78).

| (268) | Liiklus Düsseldorfi ja Eindhoveni lennujaamas on alates 2003. aastast pidevalt kasvanud: Düsseldorfis suurenes see 2003. aasta 14,3 miljonilt reisijalt 2013. aastaks ligikaudu 21 miljonile reisijale, Eindhovenis 2003. aasta 0,4 miljonilt reisijalt 2013. aasta 3,4 miljonile reisijale. Seda pidevat kasvu on pärssinud sel perioodil vaid lennujaamade endi ülekoormatusega seotud probleemid ja läbilaskevõimest tulenevad piirangud (eeskätt piisava hulga teenindusaegade puudumine Düsseldorfi lennujaamas). Düsseldorfi lennujaama läbilaskevõime jõudis 2013. aastal 22 miljoni reisija piirini, samal ajal kui Eindhoven suutis 2012. aastal teenindada vaid 2,5 miljonit reisijat. Komisjon täheldab, et hoolimata liikluse kasvust Niederrhein-Weeze lennujaamas on pärast 2012. aastat lõpule viidud või alustatud laiendamistöid, et suurendada nende kahe lennujaama läbilaskevõimet (79). |
| --- | --- |

(268)

Liiklus Düsseldorfi ja Eindhoveni lennujaamas on alates 2003. aastast pidevalt kasvanud: Düsseldorfis suurenes see 2003. aasta 14,3 miljonilt reisijalt 2013. aastaks ligikaudu 21 miljonile reisijale, Eindhovenis 2003. aasta 0,4 miljonilt reisijalt 2013. aasta 3,4 miljonile reisijale. Seda pidevat kasvu on pärssinud sel perioodil vaid lennujaamade endi ülekoormatusega seotud probleemid ja läbilaskevõimest tulenevad piirangud (eeskätt piisava hulga teenindusaegade puudumine Düsseldorfi lennujaamas). Düsseldorfi lennujaama läbilaskevõime jõudis 2013. aastal 22 miljoni reisija piirini, samal ajal kui Eindhoven suutis 2012. aastal teenindada vaid 2,5 miljonit reisijat. Komisjon täheldab, et hoolimata liikluse kasvust Niederrhein-Weeze lennujaamas on pärast 2012. aastat lõpule viidud või alustatud laiendamistöid, et suurendada nende kahe lennujaama läbilaskevõimet (79).

| (269) | Seepärast järeldab komisjon, et investeerimine Niederrhein-Weeze lennujaama ei kujuta endast olemasoleva mittekasumliku taristu dubleerimist. Vastupidi – Niederrhein-Weeze lennujaamal on olnud tähtis roll Düsseldorfi lennujaama koormuse vähendamisel, piiramata sealjuures Düsseldorfi ja Eindhoveni lennujaama laiendamise plaane. Ilma vaatlusaluse projektita oleks valitsenud oht, et piirkond jääb piisava teeninduseta. |
| --- | --- |

(269)

Seepärast järeldab komisjon, et investeerimine Niederrhein-Weeze lennujaama ei kujuta endast olemasoleva mittekasumliku taristu dubleerimist. Vastupidi – Niederrhein-Weeze lennujaamal on olnud tähtis roll Düsseldorfi lennujaama koormuse vähendamisel, piiramata sealjuures Düsseldorfi ja Eindhoveni lennujaama laiendamise plaane. Ilma vaatlusaluse projektita oleks valitsenud oht, et piirkond jääb piisava teeninduseta.

| (270) | Seepärast võib komisjon järeldada, et taristu ehitamine ja käitamine vastavad selgelt määratletud üldisest huvist lähtuvale eesmärgile, milleks on piirkonna majanduse arendamine ja piirkonnale parema juurdepääsu tagamine. |
| --- | --- |

(270)

Seepärast võib komisjon järeldada, et taristu ehitamine ja käitamine vastavad selgelt määratletud üldisest huvist lähtuvale eesmärgile, milleks on piirkonna majanduse arendamine ja piirkonnale parema juurdepääsu tagamine.

9.3.2.   Taristu on vajalik ja proportsionaalne kindlaksmääratud eesmärgiga

| (271) | Saksamaa sõnul oli Niederrhein-Weeze lennujaama kavandatud ajakohastamine vajalik selleks, et viia lõpule endise lennuväebaasi ümberehitamine tsiviillennujaamaks. Tsiviillendudega alustamiseks tuli rajada ja ajakohastada ruleerimisrajad ja perroonid. |
| --- | --- |

(271)

Saksamaa sõnul oli Niederrhein-Weeze lennujaama kavandatud ajakohastamine vajalik selleks, et viia lõpule endise lennuväebaasi ümberehitamine tsiviillennujaamaks. Tsiviillendudega alustamiseks tuli rajada ja ajakohastada ruleerimisrajad ja perroonid.

| (272) | Saksamaa väitel viidi taristuprojekt ellu vaid ulatuses, mis oli vajalik püstitatud eesmärkide saavutamiseks: ehkki taristu ehitati kuni 3,5 miljoni reisija teenindamiseks, nähtub tabelis 1 esitatud liiklusstatistikast, et liiklus kasvas pidevalt kuni 2010. aastani, mil jõuti rekordilise 2,9 miljoni reisijani, ja vähenes seejärel 2012. aastal 2,2 miljonile reisijale. See tähendab, et eeldatud liiklusnõudlus vastas laias laastus tegelikule nõudlusele ning et projekt ei ole ebaproportsionaalselt ulatuslik või keeruline. |
| --- | --- |

(272)

Saksamaa väitel viidi taristuprojekt ellu vaid ulatuses, mis oli vajalik püstitatud eesmärkide saavutamiseks: ehkki taristu ehitati kuni 3,5 miljoni reisija teenindamiseks, nähtub tabelis 1 esitatud liiklusstatistikast, et liiklus kasvas pidevalt kuni 2010. aastani, mil jõuti rekordilise 2,9 miljoni reisijani, ja vähenes seejärel 2012. aastal 2,2 miljonile reisijale. See tähendab, et eeldatud liiklusnõudlus vastas laias laastus tegelikule nõudlusele ning et projekt ei ole ebaproportsionaalselt ulatuslik või keeruline.

| (273) | Seepärast võib komisjon järeldada, et kõnealune taristu on vajalik ja proportsionaalne kindlaksmääratud eesmärkidega. |
| --- | --- |

(273)

Seepärast võib komisjon järeldada, et kõnealune taristu on vajalik ja proportsionaalne kindlaksmääratud eesmärkidega.

9.3.3.   Taristu pakub piisavaid kasutamise väljavaateid keskmiseks tähtajaks, eelkõige võrreldes olemasoleva taristuga

| (274) | Nagu eespool on selgitatud, jõudis Niederrhein-Weeze lennujaama reisijate arv 2010. aastaks näitajani (2,9 miljonit reisijat), mis oli lähedal lennujaama läbilaskevõimele (3,5 miljonit reisijat). Selline liikluse maht saavutati vaid kuue tegevusaastaga ehk märksa kiiremini, kui seda suutsid teised sama odavlendude strateegiat rakendanud Saksamaa lennujaamad (nt Cassel või Hahn). Niederrhein-Weeze lennujaama märkimisväärse kasvu taga on lennujaama tähtis roll Düsseldorfi ja Eindhoveni lennujaama koormuse vähendamisel ning teeninduspiirkonna rahvastiku tihedus (üle 35 miljoni elaniku). |
| --- | --- |

(274)

Nagu eespool on selgitatud, jõudis Niederrhein-Weeze lennujaama reisijate arv 2010. aastaks näitajani (2,9 miljonit reisijat), mis oli lähedal lennujaama läbilaskevõimele (3,5 miljonit reisijat). Selline liikluse maht saavutati vaid kuue tegevusaastaga ehk märksa kiiremini, kui seda suutsid teised sama odavlendude strateegiat rakendanud Saksamaa lennujaamad (nt Cassel või Hahn). Niederrhein-Weeze lennujaama märkimisväärse kasvu taga on lennujaama tähtis roll Düsseldorfi ja Eindhoveni lennujaama koormuse vähendamisel ning teeninduspiirkonna rahvastiku tihedus (üle 35 miljoni elaniku).

| (275) | Eespool nimetatud reisijate arvule tuginedes pakkus Niederrhein-Weeze lennujaama arendamise projekt keskmise tähtaja jooksul häid kasutamisväljavaateid, eriti seoses lennujaama algselt sõjalisel otstarbel kasutatud taristuga, mille algsed investeeringud on aidanud ümber ehitada tsiviillennujaamaks. |
| --- | --- |

(275)

Eespool nimetatud reisijate arvule tuginedes pakkus Niederrhein-Weeze lennujaama arendamise projekt keskmise tähtaja jooksul häid kasutamisväljavaateid, eriti seoses lennujaama algselt sõjalisel otstarbel kasutatud taristuga, mille algsed investeeringud on aidanud ümber ehitada tsiviillennujaamaks.

9.3.4.   Juurdepääs taristule on avatud kõigile võimalikele kasutajatele võrdselt ja mittediskrimineerivalt

| (276) | Komisjon täheldab, et rajatud tsiviiltaristu on alati olnud mittediskrimineerivalt avatud kõigile võimalikele kasutajale. |
| --- | --- |

(276)

Komisjon täheldab, et rajatud tsiviiltaristu on alati olnud mittediskrimineerivalt avatud kõigile võimalikele kasutajale.

9.3.5.   Kaubavahetuse arengut ei mõjutata määral, mis oleks vastuolus ühenduse huvidega

| (277) | 15. oktoobril 2002, abi andmise ajal, teenindas Niederrhein-Weeze lennujaam aastas alla miljoni reisija, mistõttu lennujaam liigitus vastavalt 2005. aasta lennundussuunistele väikeseks piirkondlikuks lennujaamaks (D kategooria) (80). |
| --- | --- |

(277)

15. oktoobril 2002, abi andmise ajal, teenindas Niederrhein-Weeze lennujaam aastas alla miljoni reisija, mistõttu lennujaam liigitus vastavalt 2005. aasta lennundussuunistele väikeseks piirkondlikuks lennujaamaks (D kategooria) (80).

| (278) | Niederrhein-Weeze lennujaama teeninduspiirkonda kuuluvad Saksamaa lääneosas ja Madalmaade idaosas asuvad alad. Nagu varem selgitatud, ei ole Niederrhein-Weeze lennujaam selles teeninduspiirkonnas kahjustanud oluliselt konkurentsi, st tegevust Düsseldorfi ja Eindhoveni lennujaamas, mida tabasid tõsised ülekoormuse ja teenindusaegade puudusega seotud probleemid (vt põhjendus 268). |
| --- | --- |

(278)

Niederrhein-Weeze lennujaama teeninduspiirkonda kuuluvad Saksamaa lääneosas ja Madalmaade idaosas asuvad alad. Nagu varem selgitatud, ei ole Niederrhein-Weeze lennujaam selles teeninduspiirkonnas kahjustanud oluliselt konkurentsi, st tegevust Düsseldorfi ja Eindhoveni lennujaamas, mida tabasid tõsised ülekoormuse ja teenindusaegade puudusega seotud probleemid (vt põhjendus 268).

| (279) | Pealegi ei ole Niederrhein-Weeze lennujaamaga erinevalt tema kahest konkurendist ühendust ei raudteed ega kiirteed kaudu. |
| --- | --- |

(279)

Pealegi ei ole Niederrhein-Weeze lennujaamaga erinevalt tema kahest konkurendist ühendust ei raudteed ega kiirteed kaudu.

| (280) | Lisaks märgib komisjon, et ärireiside osakaal Düsseldorfi lennujaamas on märkimisväärsed 40 %, samal ajal kui Niederrhein-Weeze lennujaamas moodustavad need vaid 7 %. |
| --- | --- |

(280)

Lisaks märgib komisjon, et ärireiside osakaal Düsseldorfi lennujaamas on märkimisväärsed 40 %, samal ajal kui Niederrhein-Weeze lennujaamas moodustavad need vaid 7 %.

| (281) | Eindhoveni lennujaama puhul nendib komisjon, et see pakub nii tsiviil- kui ka militaarlende ning et taristukulude rahastamine on tsiviillennujaama käitajate ja Madalmaade relvajõudude vahel vastavalt ära jagatud. Nii 2010. kui ka 2011. aastal maksis Eindhoveni lennujaam ligikaudu miljon eurot, et hüvitada Madalmaade relvajõududele eelkõige taristu hooldamise, julgeoleku ja lennuliikluse juhtimisega seotud kulud, kuid tal ei tulnud tasuda algseid investeerimiskulusid, mis Niederrhein-Weeze lennujaamal tuli (osaliselt) kanda. |
| --- | --- |

(281)

Eindhoveni lennujaama puhul nendib komisjon, et see pakub nii tsiviil- kui ka militaarlende ning et taristukulude rahastamine on tsiviillennujaama käitajate ja Madalmaade relvajõudude vahel vastavalt ära jagatud. Nii 2010. kui ka 2011. aastal maksis Eindhoveni lennujaam ligikaudu miljon eurot, et hüvitada Madalmaade relvajõududele eelkõige taristu hooldamise, julgeoleku ja lennuliikluse juhtimisega seotud kulud, kuid tal ei tulnud tasuda algseid investeerimiskulusid, mis Niederrhein-Weeze lennujaamal tuli (osaliselt) kanda.

| (282) | Peale selle piirdus abi osakaal kogu projekti puhul (vt allpool jagu, milles käsitletakse abi vajalikkust ja proportsionaalsust) projekti rahastamisvajakuga. Lennujaama käitaja aktsionärid rahastavad investeerimiskuludest üle 50 %. |
| --- | --- |

(282)

Peale selle piirdus abi osakaal kogu projekti puhul (vt allpool jagu, milles käsitletakse abi vajalikkust ja proportsionaalsust) projekti rahastamisvajakuga. Lennujaama käitaja aktsionärid rahastavad investeerimiskuludest üle 50 %.

| (283) | Eeltoodu põhjal võib komisjon seega järeldada, et kaubavahetuse arengut ei mõjutata määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(283)

Eeltoodu põhjal võib komisjon seega järeldada, et kaubavahetuse arengut ei mõjutata määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

9.3.6.   Abi vajalikkus ja proportsionaalsus

| (284) | Komisjon peab kindlaks tegema, kas FN GmbH-le antud riigiabi on muutnud abisaaja käitumist, nii et ta hakkab tegelema tegevusega, mis aitab saavutada avalikust huvist lähtuvat eesmärki ning millega ta i) ilma abita ei tegeleks või ii) millega ta tegeleks ilma abita piiratult või muul viisil. Peale selle peetakse abi proportsionaalseks ainult juhul, kui sama tulemust ei ole võimalik saavutada vähema ja vähem moonutava abiga. See tähendab, et abi summa ja osakaal peab piirduma miinimumiga, mis on vajalik abi saava tegevuse toimumiseks. |
| --- | --- |

(284)

Komisjon peab kindlaks tegema, kas FN GmbH-le antud riigiabi on muutnud abisaaja käitumist, nii et ta hakkab tegelema tegevusega, mis aitab saavutada avalikust huvist lähtuvat eesmärki ning millega ta i) ilma abita ei tegeleks või ii) millega ta tegeleks ilma abita piiratult või muul viisil. Peale selle peetakse abi proportsionaalseks ainult juhul, kui sama tulemust ei ole võimalik saavutada vähema ja vähem moonutava abiga. See tähendab, et abi summa ja osakaal peab piirduma miinimumiga, mis on vajalik abi saava tegevuse toimumiseks.

| (285) | Saksamaa sõnul oli abi vajalik, sest FN GmbH rahalise kitsikuse tõttu abi andmise ajal oleks lennujaama areng ohtu sattunud. Samuti lisab Saksamaa, et kui avaliku sektori asutused oleksid viinud projekti ellu otse, oleksid nad pidanud katma ehituskulud ja esialgse tegevuskahjumi. Komisjon jagab seda seisukohta ja märgib, et avaliku sektori toetust anti projekti alustamisetapis, mil FN GmbH eraaktsionärid tegid taristusse väga suuri investeeringuid (2002.–2003. aastal [20–60] miljonit eurot), kandes lennujaama esialgse tegevuskahjumi. On kaheldav, et piiratud rahaliste vahenditega kohalikud haldusasutused nagu Kleve maakond ja Weeze vald oleksid suutnud kanda nii ulatusliku projektiga kaasnevat finantskoormust ise, samal ajal kui nad võisid jõuda sama tulemuseni piiratud kaasalöömisega, toetades eraalgatust. Pidades silmas projekti riskantsust – see hõlmab üht neist harvadest juhtumitest, mil tegu on Euroopa eralennujaamaga –, tundub piiratud avaliku sektori toetus olevat projekti alustamisetapis igati õigustatud. |
| --- | --- |

(285)

Saksamaa sõnul oli abi vajalik, sest FN GmbH rahalise kitsikuse tõttu abi andmise ajal oleks lennujaama areng ohtu sattunud. Samuti lisab Saksamaa, et kui avaliku sektori asutused oleksid viinud projekti ellu otse, oleksid nad pidanud katma ehituskulud ja esialgse tegevuskahjumi. Komisjon jagab seda seisukohta ja märgib, et avaliku sektori toetust anti projekti alustamisetapis, mil FN GmbH eraaktsionärid tegid taristusse väga suuri investeeringuid (2002.–2003. aastal [20–60] miljonit eurot), kandes lennujaama esialgse tegevuskahjumi. On kaheldav, et piiratud rahaliste vahenditega kohalikud haldusasutused nagu Kleve maakond ja Weeze vald oleksid suutnud kanda nii ulatusliku projektiga kaasnevat finantskoormust ise, samal ajal kui nad võisid jõuda sama tulemuseni piiratud kaasalöömisega, toetades eraalgatust. Pidades silmas projekti riskantsust – see hõlmab üht neist harvadest juhtumitest, mil tegu on Euroopa eralennujaamaga –, tundub piiratud avaliku sektori toetus olevat projekti alustamisetapis igati õigustatud.

| (286) | Saksamaa sõnul ei oleks ilma abita ehk 1., 2. ja 3. meetme puudumise korral saanud sama ulatuslikke investeeringuid teha. Nagu Saksamaa on õigesti väitnud, oleks võimalik olnud vaid piiratud arv investeeringuid, näiteks lennuraja laiendamine. Teatud investeeringud oleks tulnud kauaks edasi lükata ja sellega oleks seatud lennujaam silmitsi tõsiste tegevusraskustega või ei oleks lastud tal täita oma teeninduspiirkonnas lennuettevõtjate ja reisijate eeldatavat nõudlust. Seepärast võib järeldada, et 1., 2. ja 3. abimeetmel on ergutav mõju, sest need võimaldasid abisaajal teha investeeringuid. |
| --- | --- |

(286)

Saksamaa sõnul ei oleks ilma abita ehk 1., 2. ja 3. meetme puudumise korral saanud sama ulatuslikke investeeringuid teha. Nagu Saksamaa on õigesti väitnud, oleks võimalik olnud vaid piiratud arv investeeringuid, näiteks lennuraja laiendamine. Teatud investeeringud oleks tulnud kauaks edasi lükata ja sellega oleks seatud lennujaam silmitsi tõsiste tegevusraskustega või ei oleks lastud tal täita oma teeninduspiirkonnas lennuettevõtjate ja reisijate eeldatavat nõudlust. Seepärast võib järeldada, et 1., 2. ja 3. abimeetmel on ergutav mõju, sest need võimaldasid abisaajal teha investeeringuid.

| (287) | Mis puudutab 2. meetme proportsionaalsuse hindamist, siis lennujaamale tegelikult antud avaliku sektori vahendite suurus oli [2–5] miljonit eurot. Nagu on selgitatud põhjenduses 46, rahastati selle toetusmeetmega 1993. aasta dekreedi kohaselt rahastamiskõlblikest kuludest 50 %. Ülejäänud summa ([2–5] miljonit eurot) andis FN GmbH. Seega on abi osakaal 50 %. |
| --- | --- |

(287)

Mis puudutab 2. meetme proportsionaalsuse hindamist, siis lennujaamale tegelikult antud avaliku sektori vahendite suurus oli [2–5] miljonit eurot. Nagu on selgitatud põhjenduses 46, rahastati selle toetusmeetmega 1993. aasta dekreedi kohaselt rahastamiskõlblikest kuludest 50 %. Ülejäänud summa ([2–5] miljonit eurot) andis FN GmbH. Seega on abi osakaal 50 %.

| (288) | Kuna 2005. aasta lennundussuunistes jäetakse abi osakaalu küsimus lahtiseks, peab suurim lubatav abisumma piirduma vaid hädavajalikuga. Komisjon märgib, et 2. meetme alusel toetatud investeeringuid rahastati samaväärsetel tingimustel. Seepärast tundub 50 % suurune abi osakaal olevat käesoleva juhtumi puhul õigustatud. |
| --- | --- |

(288)

Kuna 2005. aasta lennundussuunistes jäetakse abi osakaalu küsimus lahtiseks, peab suurim lubatav abisumma piirduma vaid hädavajalikuga. Komisjon märgib, et 2. meetme alusel toetatud investeeringuid rahastati samaväärsetel tingimustel. Seepärast tundub 50 % suurune abi osakaal olevat käesoleva juhtumi puhul õigustatud.

| (289) | 1. meetme 4. laenu ja 3. meetme proportsionaalsuse kohta märgib komisjon, et madala intressiga või intressivaba laenu andmine on vähem moonutav meede kui otsetoetus. Pealegi, kuna avaliku sektori asutused on need laenud täielikult taganud, oli nende rahaline osalemine väga piiratud. Kui vaadelda poole sildfinantseeringu tagasimaksmise kohustusest vabastamise proportsionaalsust, siis nõustub komisjon Saksamaaga, et tingimus luua 350 töökohta on lennujaama eraomanike jaoks stiimul viia lennujaamataristu ehitamine ja väljaarendamine lõpule. Komisjoni arvates oli see stiimul tõhus, sest 445 töökohta loodi juba nimetatud kohustusest vabastamise ajal (2004. aastal) ehk tublisti enne lepingus sätestatud tähtaja (2007. aasta lõpp) saabumist. |
| --- | --- |

(289)

1. meetme 4. laenu ja 3. meetme proportsionaalsuse kohta märgib komisjon, et madala intressiga või intressivaba laenu andmine on vähem moonutav meede kui otsetoetus. Pealegi, kuna avaliku sektori asutused on need laenud täielikult taganud, oli nende rahaline osalemine väga piiratud. Kui vaadelda poole sildfinantseeringu tagasimaksmise kohustusest vabastamise proportsionaalsust, siis nõustub komisjon Saksamaaga, et tingimus luua 350 töökohta on lennujaama eraomanike jaoks stiimul viia lennujaamataristu ehitamine ja väljaarendamine lõpule. Komisjoni arvates oli see stiimul tõhus, sest 445 töökohta loodi juba nimetatud kohustusest vabastamise ajal (2004. aastal) ehk tublisti enne lepingus sätestatud tähtaja (2007. aasta lõpp) saabumist.

9.3.7.   Järeldus 1. meetme (4. laen) ning 2. ja 3. meetme kohta

| (290) | Eeltoodud hindamist arvesse võttes järeldab komisjon, et 1. meede (4. laen) ning 2. ja 3. meede on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobivad. |
| --- | --- |

(290)

Eeltoodud hindamist arvesse võttes järeldab komisjon, et 1. meede (4. laen) ning 2. ja 3. meede on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobivad.

9.4.   Tegevusabi meetme kokkusobivus siseturuga

| (291) | 2014. aasta lennundussuuniste jaos 5.1.2 on sätestatud kriteeriumid, mida komisjon kohaldab selle hindamisel, kas tegevusabi on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobiv. Eeskätt vastavalt 2014. aasta lennundussuuniste punktile 172 kohaldab komisjon neid kriteeriume kõigi lennujaamadele tegevusabi andmise juhtumite (sh menetletavate teadete ja ebaseadusliku teatamata abi) suhtes isegi juhul, kui abi anti enne 4. aprilli 2014, st enne 2014. aasta lennundussuuniste jõustumist. Tegevusabi suhtes, mida võib anda alates 2014. aasta lennundussuuniste avaldamise kuupäevast kuni kümneaastaseks üleminekuperioodiks, kohaldatakse järgmisi kokkusobivuskriteeriume:






  a) | panus täpselt määratletud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisse: see tingimus on täidetud muu hulgas juhul, kui abi suurendab ELi kodanike liikuvust ja piirkondade ühendusvõimalusi või aitab kaasa regionaalarengule (81); |
| --- | --- | --- |

(291)

2014. aasta lennundussuuniste jaos 5.1.2 on sätestatud kriteeriumid, mida komisjon kohaldab selle hindamisel, kas tegevusabi on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobiv. Eeskätt vastavalt 2014. aasta lennundussuuniste punktile 172 kohaldab komisjon neid kriteeriume kõigi lennujaamadele tegevusabi andmise juhtumite (sh menetletavate teadete ja ebaseadusliku teatamata abi) suhtes isegi juhul, kui abi anti enne 4. aprilli 2014, st enne 2014. aasta lennundussuuniste jõustumist. Tegevusabi suhtes, mida võib anda alates 2014. aasta lennundussuuniste avaldamise kuupäevast kuni kümneaastaseks üleminekuperioodiks, kohaldatakse järgmisi kokkusobivuskriteeriume:

a)

panus täpselt määratletud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisse: see tingimus on täidetud muu hulgas juhul, kui abi suurendab ELi kodanike liikuvust ja piirkondade ühendusvõimalusi või aitab kaasa regionaalarengule (81);

| b) | vajadus riigi sekkumiseks: abi peab olema suunatud olukordadele, kus tänu sellisele abile on võimalik saavutada märgatavalt suuremat edu kui tavapärastes turutingimustes (82); |
| --- | --- |

b)

vajadus riigi sekkumiseks: abi peab olema suunatud olukordadele, kus tänu sellisele abile on võimalik saavutada märgatavalt suuremat edu kui tavapärastes turutingimustes (82);

| c) | ergutava mõju olemasolu: see tingimus on täidetud, kui on tõenäoline, et tegevusabi puudumise korral ja võttes arvesse võimalikku investeerimisabi ja liikluse mahtu, väheneks asjaomase lennujaama majandustegevuse tase märkimisväärselt (83); |
| --- | --- |

c)

ergutava mõju olemasolu: see tingimus on täidetud, kui on tõenäoline, et tegevusabi puudumise korral ja võttes arvesse võimalikku investeerimisabi ja liikluse mahtu, väheneks asjaomase lennujaama majandustegevuse tase märkimisväärselt (83);

| d) | abisumma proportsionaalsus (abi piirdumine minimaalselt vajalikuga): selleks et olla proportsionaalne, peab lennujaamadele antav tegevusabi piirduma abi saava tegevuse toimumiseks minimaalselt vajalikuga (84); |
| --- | --- |

d)

abisumma proportsionaalsus (abi piirdumine minimaalselt vajalikuga): selleks et olla proportsionaalne, peab lennujaamadele antav tegevusabi piirduma abi saava tegevuse toimumiseks minimaalselt vajalikuga (84);

| e) | liikmesriikidevahelisele konkurentsile ja kaubandusele põhjendamatu negatiivse mõju vältimine
   (85). |
| --- | --- |

e)

liikmesriikidevahelisele konkurentsile ja kaubandusele põhjendamatu negatiivse mõju vältimine
   (85).

| (292) | Kuna tegevusabi, mida kujutas endast 1. meetme 1. pikendamine ja arvatavasti ka 2. pikendamine, anti tervikuna enne 2014. aasta lennundussuuniste jõustumist, võetakse nende kokkusobivuskriteeriumide kohaldamisel arvesse 2014. aasta lennundussuuniste punktis 137 esitatud kaalutlusi (st mõnda tingimust ei kohaldata). |
| --- | --- |

(292)

Kuna tegevusabi, mida kujutas endast 1. meetme 1. pikendamine ja arvatavasti ka 2. pikendamine, anti tervikuna enne 2014. aasta lennundussuuniste jõustumist, võetakse nende kokkusobivuskriteeriumide kohaldamisel arvesse 2014. aasta lennundussuuniste punktis 137 esitatud kaalutlusi (st mõnda tingimust ei kohaldata).

9.4.1.   Tegevusabi annab panuse selgelt määratletud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisse

| (293) | Hinnatava tegevusabi eesmärk oli säilitada Niederrhein-Weeze lennujaamas asjakohasel tasemel tegevus. |
| --- | --- |

(293)

Hinnatava tegevusabi eesmärk oli säilitada Niederrhein-Weeze lennujaamas asjakohasel tasemel tegevus.

| (294) | Vastavalt 2014. aasta lennundussuuniste punktile 113 loetakse lennujaamadele antav tegevusabi ühistes huvides olevate eesmärkide saavutamisele kaasa aitavaks, kui see suurendab ELi kodanike liikuvust ja piirkondade ühendusvõimalusi, vähendab lennutranspordi ülekoormatust ELi suurtes sõlmlennujaamades või aitab kaasa regionaalarengule. |
| --- | --- |

(294)

Vastavalt 2014. aasta lennundussuuniste punktile 113 loetakse lennujaamadele antav tegevusabi ühistes huvides olevate eesmärkide saavutamisele kaasa aitavaks, kui see suurendab ELi kodanike liikuvust ja piirkondade ühendusvõimalusi, vähendab lennutranspordi ülekoormatust ELi suurtes sõlmlennujaamades või aitab kaasa regionaalarengule.

| (295) | Nagu on järeldatud põhjenduses 270, vastavad Niederrhein-Weeze taristu ehitamine ja käitamine selgelt määratletud üldisest huvist lähtuvatele eesmärkidele, milleks on piirkonna majanduse arendamine ja piirkonnale parema juurdepääsu tagamine. |
| --- | --- |

(295)

Nagu on järeldatud põhjenduses 270, vastavad Niederrhein-Weeze taristu ehitamine ja käitamine selgelt määratletud üldisest huvist lähtuvatele eesmärkidele, milleks on piirkonna majanduse arendamine ja piirkonnale parema juurdepääsu tagamine.

9.4.2.   Vajadus riigi sekkumiseks

| (296) | Vastavalt 2014. aasta lennundussuuniste punktile 116 jj loetakse tegevusabi vajalikuks, kui tänu sellisele abile on võimalik saavutada märgatavalt suuremat edu kui tavapärastes turutingimustes. Edasi tunnistatakse suunistes, et vajadus riigi vahendite järele tegevuskulude rahastamisel on väiksemate lennujaamade puhul suurte püsikulude tõttu tavaliselt proportsionaalselt suurem ning et aastas 200 000 – 700 000 reisijat teenindavad lennujaamad ei pruugi suuta katta märkimisväärset osa oma tegevuskuludest. |
| --- | --- |

(296)

Vastavalt 2014. aasta lennundussuuniste punktile 116 jj loetakse tegevusabi vajalikuks, kui tänu sellisele abile on võimalik saavutada märgatavalt suuremat edu kui tavapärastes turutingimustes. Edasi tunnistatakse suunistes, et vajadus riigi vahendite järele tegevuskulude rahastamisel on väiksemate lennujaamade puhul suurte püsikulude tõttu tavaliselt proportsionaalselt suurem ning et aastas 200 000 – 700 000 reisijat teenindavad lennujaamad ei pruugi suuta katta märkimisväärset osa oma tegevuskuludest.

| (297) | Pärast uue terminali kasutuselevõttu 2003. aastal läbis Niederrhein-Weeze lennujaama 2003. aastal 207 992 reisijat, 2004. aastal 796 745 reisijat ja 2005. aastal 591 744 reisijat (vt tabel 1). Komisjon täheldab, et reisijate arv kõikus sel käivitamisetapil kõvasti, vähenedes eeskätt 2005. aastal võrreldes 2004. aastaga 34 %. Seepärast leiab komisjon, et kõnealusel kolmel aastal on reisijate arv jäänud keskmiselt vahemikku 200 000 – 700 000. Samal ajal märgib komisjon, et FN GmbH on alati kahjumit tootnud (vt tabel 5) ega ole isegi suutnud katta oma tegevuskulusid (kohandatud intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelne kasum oli 2004. ja 2005. aastal negatiivne), mida 2014. aasta lennundussuunistes peetakse sellise suurusega lennujaamade puhul tavapärasteks. |
| --- | --- |

(297)

Pärast uue terminali kasutuselevõttu 2003. aastal läbis Niederrhein-Weeze lennujaama 2003. aastal 207 992 reisijat, 2004. aastal 796 745 reisijat ja 2005. aastal 591 744 reisijat (vt tabel 1). Komisjon täheldab, et reisijate arv kõikus sel käivitamisetapil kõvasti, vähenedes eeskätt 2005. aastal võrreldes 2004. aastaga 34 %. Seepärast leiab komisjon, et kõnealusel kolmel aastal on reisijate arv jäänud keskmiselt vahemikku 200 000 – 700 000. Samal ajal märgib komisjon, et FN GmbH on alati kahjumit tootnud (vt tabel 5) ega ole isegi suutnud katta oma tegevuskulusid (kohandatud intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelne kasum oli 2004. ja 2005. aastal negatiivne), mida 2014. aasta lennundussuunistes peetakse sellise suurusega lennujaamade puhul tavapärasteks.

| (298) | Seepärast leiab komisjon, et tegevusabi andmine Niederrhein-Weeze lennujaamale on vajalik. |
| --- | --- |

(298)

Seepärast leiab komisjon, et tegevusabi andmine Niederrhein-Weeze lennujaamale on vajalik.

9.4.3.   Riigiabi kui poliitikavahendi asjakohasus

| (299) | Vastavalt 2014. aasta lennundussuuniste punktile 120 peaks tegevusabi olema asjakohane poliitikavahend, et saavutada taotletav eesmärk või lahendada asjaomane probleem. Kuna Niederrhein-Weeze lennujaam toodab tegevustasandil kahjumit, on ainus asjakohane vahend tegevusabi, mis võimaldab lennujaamal oma tegevust jätkata ja tagada Niederrheini piirkonna ühendatus. Muud vahendid, nagu investeerimisabi või reguleerivad meetmed, ei tundu olevat Niederrhein-Weeze lennujaama tegevustasandil esinevate finantsprobleemide lahendamiseks sobivad. Seepärast leiab komisjon, et Niederrhein-Weeze lennujaamale antud tegevusabi on asjakohane vahend. |
| --- | --- |

(299)

Vastavalt 2014. aasta lennundussuuniste punktile 120 peaks tegevusabi olema asjakohane poliitikavahend, et saavutada taotletav eesmärk või lahendada asjaomane probleem. Kuna Niederrhein-Weeze lennujaam toodab tegevustasandil kahjumit, on ainus asjakohane vahend tegevusabi, mis võimaldab lennujaamal oma tegevust jätkata ja tagada Niederrheini piirkonna ühendatus. Muud vahendid, nagu investeerimisabi või reguleerivad meetmed, ei tundu olevat Niederrhein-Weeze lennujaama tegevustasandil esinevate finantsprobleemide lahendamiseks sobivad. Seepärast leiab komisjon, et Niederrhein-Weeze lennujaamale antud tegevusabi on asjakohane vahend.

9.4.4.   Ergutava mõju olemasolu ja abisumma proportsionaalsus (abi piirdumine minimaalselt vajalikuga)

| (300) | Vastavalt 2014. aasta lennundussuuniste punktile 124 on tegevusabil ergutav mõju, kui on tõenäoline, et tegevusabi puudumise korral ja võttes arvesse võimalikku investeerimisabi ja liikluse mahtu, väheneks asjaomase lennujaama majandustegevuse tase märkimisväärselt. |
| --- | --- |

(300)

Vastavalt 2014. aasta lennundussuuniste punktile 124 on tegevusabil ergutav mõju, kui on tõenäoline, et tegevusabi puudumise korral ja võttes arvesse võimalikku investeerimisabi ja liikluse mahtu, väheneks asjaomase lennujaama majandustegevuse tase märkimisväärselt.

| (301) | Niederrhein-Weeze lennujaam sai uue terminali rajamiseks ning uute ohutus- ja julgeolekunõuete rakendamiseks investeerimisabi. See võimaldas lennujaamal rahuldada Niederrheini piirkonna ühendus- ja transpordivajadused, mis kajastus reisijate arvu suurenemises viimastel aastatel. Ent reisijate arvu kasvust hoolimata ei suuda lennujaam katta oma tegevuskulusid. Ilma tegevuskulude katmise jaoks antava riigiabita ei ole lennujaam võimeline säilitama praegust liikluse ja investeeringute mahtu ning selle majandustegevust tuleks vähendada. Samal ajal ei ületanud abi tegevuskahjumi katmiseks vajalikku summat, seega piirdub abi minimaalselt vajalikuga. |
| --- | --- |

(301)

Niederrhein-Weeze lennujaam sai uue terminali rajamiseks ning uute ohutus- ja julgeolekunõuete rakendamiseks investeerimisabi. See võimaldas lennujaamal rahuldada Niederrheini piirkonna ühendus- ja transpordivajadused, mis kajastus reisijate arvu suurenemises viimastel aastatel. Ent reisijate arvu kasvust hoolimata ei suuda lennujaam katta oma tegevuskulusid. Ilma tegevuskulude katmise jaoks antava riigiabita ei ole lennujaam võimeline säilitama praegust liikluse ja investeeringute mahtu ning selle majandustegevust tuleks vähendada. Samal ajal ei ületanud abi tegevuskahjumi katmiseks vajalikku summat, seega piirdub abi minimaalselt vajalikuga.

| (302) | Seetõttu leiab komisjon, et Niederrhein-Weeze lennujaamale antud tegevusabil on ergutav mõju ja et see abi on proportsionaalne. |
| --- | --- |

(302)

Seetõttu leiab komisjon, et Niederrhein-Weeze lennujaamale antud tegevusabil on ergutav mõju ja et see abi on proportsionaalne.

9.4.5.   Liikmesriikidevahelisele konkurentsile ja kaubandusele põhjendamatu negatiivse mõju vältimine

| (303) | Vastavalt 2014. aasta lennundussuuniste punktile 131 võtab komisjon lennujaamale antud tegevusabi siseturuga kokkusobivuse hindamisel arvesse konkurentsimoonutusi ja mõju kaubandusele Märk võimalikust konkurentsimoonutusest või mõjust kaubandusele võib olla asjaolu, et lennujaam asub samas teeninduspiirkonnas kui teine rakendamata läbilaskevõimega lennujaam. |
| --- | --- |

(303)

Vastavalt 2014. aasta lennundussuuniste punktile 131 võtab komisjon lennujaamale antud tegevusabi siseturuga kokkusobivuse hindamisel arvesse konkurentsimoonutusi ja mõju kaubandusele Märk võimalikust konkurentsimoonutusest või mõjust kaubandusele võib olla asjaolu, et lennujaam asub samas teeninduspiirkonnas kui teine rakendamata läbilaskevõimega lennujaam.

| (304) | Nagu on näidatud põhjenduses 276 jj, on komisjon juba jõudnud järeldusele, et kaubanduse arengut ei ole mõjutatud määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(304)

Nagu on näidatud põhjenduses 276 jj, on komisjon juba jõudnud järeldusele, et kaubanduse arengut ei ole mõjutatud määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

9.5.   Järeldus abimeetmete siseturuga kokkusobivuse kohta

| (305) | Kõik käesoleva uurimise raames käsitletavad meetmed, mis liigituvad riigiabiks, on vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c siseturuga kokkusobivad. See järeldus ei mõjuta mingil moel hindamist, mida komisjon võib tulevikus teha ükskõik millise teise võimaliku riigiabimeetme puhul, mille avaliku sektori asutused on FN GmbH suhtes võtnud. |
| --- | --- |

(305)

Kõik käesoleva uurimise raames käsitletavad meetmed, mis liigituvad riigiabiks, on vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c siseturuga kokkusobivad. See järeldus ei mõjuta mingil moel hindamist, mida komisjon võib tulevikus teha ükskõik millise teise võimaliku riigiabimeetme puhul, mille avaliku sektori asutused on FN GmbH suhtes võtnud.

10.   KEEL

| (306) | 18. juuni 2014. aasta kirjaga andis Saksamaa nõusoleku, et käesolev otsus võetakse vastu inglise keeles. Seepärast on autentne ainult ingliskeelne tekst, |
| --- | --- |

(306)

18. juuni 2014. aasta kirjaga andis Saksamaa nõusoleku, et käesolev otsus võetakse vastu inglise keeles. Seepärast on autentne ainult ingliskeelne tekst,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Laenud, mille EEL GmbH andis FN GmbH-le 11. aprillil, 17. juunil ja 28. juulil 2004, ning toetusmeetmed, mida rakendasid EEL GmbH suhtes Kleve maakond ja Weeze vald, ei kujuta endast abi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 2

1.   Laen, mille EEL GmbH andis FN GmbH-le 1. juulil 2005, kõikide EEL GmbH-lt FN GmbH-le antud olemasolevate laenude pikendamine 1. juulil 2005, toetusmeetmed, mida Nordrhein-Westfaleni liidumaa rakendas FN GmbH suhtes, ja toetusmeetmed, mida Kleve maakond rakendas seoses Niederrhein-Weeze lennujaama kinnisvara omandamisega otse FN GmbH suhtes, kujutavad endast ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabi, mis on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel kokkusobiv siseturuga.

2.   Kõikide EEL GmbH-lt FN GmbH-le antud olemasolevate laenude pikendamine 29. novembril 2010, kui see kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel kokkusobiv siseturuga.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 23. juuli 2014

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Alates 1. detsembrist 2009 on EÜ asutamislepingu artiklitest 87 ja 88 saanud vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artiklid 107 ja 108. Kõnealused artiklipaarid on sisuliselt identsed. Käesolevas otsuses tuleb viiteid ELi toimimise lepingu artiklitele 107 ja 108 käsitada vajaduse korral vastavalt viidetena EÜ asutamislepingu artiklitele 87 ja 88. ELi toimimise lepinguga tehti teatavaid muudatusi ka terminites, näiteks „ühendus” asendati terminiga „liit” ja „ühisturg” terminiga „siseturg”. Käesolevas otsuses kasutatakse läbivalt ELi toimimise lepingu termineid.

1

(2)  ELT C 279, 14.9.2012, lk 1.

2

(3)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 659/1999, 22. märts 1999, (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1). Määrust on muudetud nõukogu 22. juuli 2013. aasta määrusega (EL) nr 734/2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (ELT L 204, 31.7.2013, lk 15).

3

(4)  ELT C 279, 14.9.2012, lk 1.

4

(5)  Lisaks Ryanairile ja Transaviale teenindasid lennujaama varem ka Air Berlin, Wizz Air, XL Airways, Sky Airlines, Corendon Airlines ja Bulgaria Air ning tellimuslende tegevad lennuettevõtjad Tailwind ja Solid Executive (vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 11).

5

(6)  Konfidentsiaalne informatsioon.

6

(7)  Allikas: http://unternehmen.airport-weeze.com/de/kurzportrait.html.

7

Allikas:

(8)  Sidusrühmad esitasid FN GmbH-le tegevusloa andmise kohta enne lennujaama käitamise algust (mis sai alata alles 1. mail 2003) üle 1 000 kaebuse. 2006. aastal vaidlustati tegevusloa seaduslikkus taas, tekitades lennujaama käitamise suhtes õiguslikku ebakindlust. Probleem lahendat 1. veebruaril 2007, mil föderaalne halduskohus (Bundesverwaltungsgericht) andis loa hakata tegema lennujaamast lende. Täielik vastavus õigusnormidele saavutati muudatusega tegevusloas, mille piirkondlikud ametiasutused andsid välja 1. mail 2009.

8

Bundesverwaltungsgericht

(9)  Baasintressimäär muutub iga aasta 1. jaanuaril ja 1. juulil nii mitu protsendipunkti, kui palju viitemäär on pärast viimast baasintressimäära muutumist tõusnud või langenud. Viitemäär on Euroopa Keskpangas enne asjaomase poolaasta esimest kalendripäeva toimunud kõige viimase põhilise refinantseerimistehingu puhul kohaldatud intressimäär. Deutsche Bundesbank avaldab kehtiva baasintressimäära pärast 1. jaanuari ja 1. juulit põhjendamatu viivituseta Saksamaa ametlikus teatajas.

9

(10)  [1–3] miljoni euro suurune erinevus laenusumma ja maale seatud koormatise vahel tuleneb asjaolust, et FN GmbH ja EEL GmbH sõlmisid 14. juulil 2004 sildlaenu lepingu, millega kaasnes maale seatud [1– 3] miljoni euro suurune koormatis. See leping asendati 27. juuli 2004. aasta 3. laenulepinguga, ent maale seatud koormatist ei tühistatud, nii et 3. laenulepingu puhul oli vaja tagatist, mille suurus oli vaid [1–5] miljonit eurot.

10

(11)  Ükski nendest lepingutest ei sisalda erisätet viiviste kohta, sest need on sätestatud BGB artiklis 288 ja on seetõttu kohaldatavad kõikide laenulepingute suhtes.

11

(12)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html.

12

(13)  Pärast 31. märtsi 2011. aasta lepingu sõlmimist anti aktsiad 31. detsembril 2011 üle EEL GmbH-le. Lõpuks läksid need üle Kleve maakonnale.

13

(14)  Käesolev otsus ei hõlma seda võla konverteerimist omakapitaliks või ükskõik millist muud meedet, mida Saksamaa võis FN GmbH suhtes alates 2011. aastast rakendada.

14

(15)  https://recht.nrw.de/lmi/owa/br_bes_text?anw_nr=1&gld_nr=9&ugl_nr=96&bes_id=1284&val=1284&ver=7&sg=&aufgehoben=N&menu=1.

15

(16)  See tähendab, et kui EEL GmbH pikendas FN GmbH-le antud laene, pikendati vastavalt ka tema enda laene, mille oli talle andnud Kleve maakond, ja laenu, mille oli andnud [pank] summas [1–5] miljonit eurot.

16

(17)  Ühenduse suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (ELT C 244, 1.10.2004, lk 2).

17

(18)  Vt joonealune märkus 16.

18

(19)  Vt joonealune märkus 7.

19

(20)  Seda pakkumist ei kasutatud siiski kunagi.

20

(21)  2014. aasta lõplike lennundussuuniste kohta leiab lisateavet põhjendusest 38.

21

(22)  Vt liidetud kohtuasjad C-83/01 P, C-93/01 P ja C-94/01: Chronopost vs. Ufex jt (EU:C:2003:388, punkt 37).

22

vs

(23)  Ühenduse suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta, ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

23

(24)  Komisjoni teatis viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (ELT C 14, 19.1.2008, lk 6).

24

(25)  Komisjoni teatis viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi kohta (EÜT C 273, 9.9.1997, lk 3).

25

(26)  Kohtuasi C-305/89: Itaalia Vabariik vs. Euroopa Ühenduste Komisjon (EU:C:1991:142), punkt 19.

26

vs

(27)  Komisjoni otsus, 15. juuni 2011, juhtumi N 322/10 kohta, punkt 49. http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/237041/237041_1243261_83_3.pdf.

27

(28)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/transparency_extract_en.pdf.

28

(29)  EÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 ning EMP lepingu artikli 61 kohaldamine lennundussektorile antava riigiabi korral (EÜT C 350, 10.12.1994, lk 5).

29

(30)  Eelkõige 12. detsembri 2000. aasta otsus kohtuasjas T-128/98: Aéroports de Paris vs. komisjon (EU:T:2000:290), 17. detsembri 2008. aasta otsus kohtuasjas T-196/04: Ryanair vs. komisjon (EU:T:2008:585) ning 24. märtsi 2011. aasta otsus kohtuasjas T-443/08: Freistaat Sachsen ja Land Sachsen- Anhalt vs. komisjon (EU:T:2011:117).

30

vs

vs

vs

(31)  Põhjendus 42.

31

(32)  Riigiabi SA.30743 (11/C) (ex N 138/10) – infrastruktuurimeetmete rahastamine Leipzigi/Halle lennujaamas (ELT C 284, 28.9.2011, lk 6).

32

ex

(33)  Vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 54.

33

(34)  Kohtuasi C-408/04: Salzgitter vs. komisjon (EU:C:2008:236), punkt 106.

34

vs

(35)  KOM(2006) 819.

35

(36)  Selle indeksiga nähakse ette peamiselt AAA-reitinguga Saksa pankade võlakirjade intressimäärad.

36

(37)  Asjaomased kolmandad isikud põhjendasid oma kahtlusi selles punktis väitega, et Airport Network B.V. tootis pidevalt kahjumit.

37

(38)  Liidetud kohtuasjad C-183/02 P ja C-187/02 P: Demesa ja Territorio Histórico de Álava vs. komisjon (EKL, EU:C:2004:701), punkt 52.

38

vs

(39)  Suunised lennujaamadele ja -ettevõtjatele antava riigiabi kohta (ELT C 99, 4.4.2014, lk 3).

39

(40)  24. märtsi 2011. aasta otsus liidetud kohtuasjades T-443/08 ja T-455/08: Mitteldeutsche Flughafen AG ja Flughafen Leipzig Halle GmbH vs. komisjon, (EKL, EU:T:2011:117), eelkõige punktid 93 ja 94, mida kinnitab otsus kohtuasjas C-288/11 P: Mitteldeutsche Flughafen ja Flughafen Leipzig-Halle vs. komisjon (EU:C:2012:821).

40

vs

vs

(41)  Komisjoni direktiiv 2006/111/EÜ, 16. november 2006, liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta (ELT L 318, 17.11.2006, lk 17).

41

(42)

42

„Ettevõtja eesmärk on arendada ja laiendada endise NATO Weeze-Laarbruchi lennuvälja vajalikke tehnilisi ja infrastruktuurirajatisi ning hooldada ja renoveerida kinnisvara, et valmistada see ette hilisemaks kasutuseks ärilisel otstarbel.”

(43)  Weeze valla rahaline toetus seisnes vaid EEL GmbH rajamisel tehtud kapitalisüstis, ent ta toetas kõiki EEL GmbH ja Kleve maakonna tehtud otsuseid.

43

(44)  Tulenevalt Haushaltsgrundsätzegesetzi (milles on sätestatud Saksamaa avaliku sektori üksuste eelarve- ja raamatupidamispõhimõtted) punktist 53.

44

(45)  Komisjoni teatis liikmesriikidele „EMÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 ning komisjoni direktiivi 80/723/EMÜ artikli 5 kohaldamine tootmissektoris tegutsevate riigi osalusega äriühingute suhtes”(EÜT C 307, 13.11.1993, lk 3), punkt 11. Selles teatises käsitletakse tootmissektorit, kuid see on kohaldatav ka teiste majandussektorite suhtes. Vt ka kohtuasi T-16/96: Cityflyer (EKL 1998, lk II-757), punkt 51.

45

(46)  Komisjoni teatis viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (EÜT C 14, 19.1.2008, lk 6).

46

(47)  2008. aasta viitemäärade teatises on sätestatud turumäära indikaatorina kohaldatavate viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetod. Komisjoni viitemäär on küll üksnes indikaator, ent komisjonil ei ole muid kindlaid andmeid, mille abil määrata kindlaks intressimäär, mida laenuvõtja võib turul saada.

47

(48)  14. detsembri 2006. aasta maksevõimemäärus (Solvabilitätsverordnung), mis avaldati 20. detsembril 2006 Saksa ametlikus väljaandes Bundesgesetzblatt (I osa, nr 61, lk 2926.)

48

Solvabilitätsverordnung

(49)  Vt reitinguagentuuri Standard and Poor's 18. märtsi 2013. aasta uuring „2012 Annual Global Corporate Default Study and Rating Transitions”, lk 29, ja reitinguagentuuri Moody's 28. veebruari 2011. aasta uuring „Corporate Default and Recovery Rates 1920–2010”, lk 31.

49

(50)  Tagatise taset saab mõõta makseviivitusest tingitud kahjumäärana, milleks on oodatav kahju võlgniku laenuriski protsendina, arvestades tagatisest ja pankrotivarast saadavaid summasid; järelikult on maksejõuetusest tingitud kahjumäär pöördvõrdeline tagatise väärtusega.

50

(51)  Makseviivitusest tingitud kahjumäär = 1 – sissenõudmismäär = 1 – [...] miljonit eurot/[...] miljonit eurot = [...] %.

51

(52)  Vt 1. juuli 2005. aasta laenuleping, lk 22 ja 23.

52

(53)  Vt Saksamaa 23. mai 2014. aasta kiri, 2. lisa, lk 2.

53

(54)  Väärtuse suurenemine aastatel 2005–2010 on tingitud peamiselt [...].

54

(55)  Vt 23. mai 2014. aasta kiri, 2. lisa, lk 2.

55

(56)  Siia klassi kuuluvad reitingud [...].

56

(57)  Komisjon on avaldanud kohaldatavate baasmäärade loetelu veebisaidil http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/base_rates_eu27_en.pdf.

57

(58)  Intressimäärade [...] baaspunkti suurune erinevus tähendab ligikaudu [...] euro suurust eelist 4. laenu ja 1. pikendamise kestel.

58

(59)  Kohtuasi C-99/02: Itaalia vs. komisjon (EKL, EU:C:2004:207), punkt 65.

59

vs

(60)  Kohtuasi C-280/00: Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg vs. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (EKL, EU:C:2003:415) (nn Altmarki kohtuotsus).

60

vs

(61)  2014. aasta lennundussuuniste punkt 43.

61

(62)  Kohtuasi C-99/02: Itaalia vs. komisjon (EU:C:2004:207), punkt 65.

62

vs

(63)  Altmarki kohtuotsus (EU:C:2003:415).

63

(64)  2014. aasta lennundussuuniste punkt 43.

64

(65)  12. detsembri 2000. aasta otsus kohtuasjas T-296/97: Alitalia vs. komisjon (EKL, EU:T:2000:289), punkt 84; kohtuasi C-305/89: Itaalia vs. komisjon, (EKL, EU:C:1991:142), punkt 20.

65

vs

vs

(66)  2005. aasta lennundussuuniste punkt 46.

66

(67)  Vt joonealune märkus 65.

67

(68)  Vt joonealune märkus 49.

68

(69)  Vt Euroopa Komisjoni konsolideeritud pädevuseteatis, mis käsitleb nõukogu määrust (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (ELT C 95, 16.4.2008, lk 1), punkt 95.

69

(70)  Vt põhjendus 53.

70

(71)  Vt tabel 3.

71

(72)  Määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b alapunkti v teises lauses on öeldud: „Kui teatavad meetmed muutuvad abiks pärast tegevuse liberaliseerimist ühenduse õiguses, ei käsitleta neid meetmeid pärast liberaliseerimise kuupäeva enam olemasoleva abina”.

72

(73)

73

„Abi [...] peetakse olemasolevaks abiks, kuna on võimalik teha kindlaks, et selle kehtestamise ajal ei olnud see veel abi, vaid on muutunud selleks hiljem ühisturu arengu tõttu ja ilma et liikmesriik oleks seda muutnud. Kui teatavad meetmed muutuvad abiks pärast tegevuse liberaliseerimist ühenduse õiguses, ei käsitleta neid meetmeid pärast liberaliseerimise kuupäeva enam olemasoleva abina.”

(74)  Põhjendused 38 ja 39.

74

(75)  2014. aasta lennundussuuniste põhjendus 172.

75

(76)  2014. aasta lennundussuuniste põhjendus 173.

76

(77)  Vt näiteks juhtum SA.34586 (12/N) – Kreeka – Chania lennujaama ajakohastamine, punkt 49.

77

(78)  Ehkki Maastrichti lennujaama ametlik kaugus Niederrhein-Weeze lennujaamast on alla 100 km (98 km), kulub sinna autoga jõudmiseks 1 tund ja 14 minutit. Komisjon on arvamusel, et seda lennujaama ei tuleks lugeda Niederrhein-Weeze lennujaama teeninduspiirkonnas asuvaks lennujaamaks.

78

(79)  Pärast 2012.–2013. aastal toimunud laienemist on Eindhoveni lennujaama läbilaskevõime suurenenud viie miljoni reisijani, laiendamistööd Düsseldorfi lennujaamas algavad eeldatavasti 2014. aasta suvel.

79

(80)  Vt 2005. aasta lennundussuuniste punkt 15.

80

(81)  2014. aasta lennundussuuniste punktid 137 ja 113.

81

(82)  2014. aasta lennundussuuniste punktid 137 ja 116.

82

(83)  2014. aasta lennundussuuniste punktid 137 ja 124.

83

(84)  2014. aasta lennundussuuniste punktid 137 ja 125.

84

(85)  2014. aasta lennundussuuniste punktid 137 ja 131.

85

---

| 15.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 269/47 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 269/47

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2015/1825,

31. juuli 2014,

mis käsitleb teatamata riigiabi SA.34791 (2013/C) (ex 2012/NN) – Belgia – Ettevõtjale Val Saint-Lambert SA antud päästmisabi

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 5402 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele (1)

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | 11. mail 2012 teavitas Belgia komisjoni 1 miljoni euro suuruse sooduslaenu kujul päästmisabi andmisest Val Saint-Lambert SA-le (edaspidi „VSL”). Kuna komisjon täheldas, et osa päästmisabist (400 000 eurot) on 3. aprillil 2012 juba antud, registreeris ta kõnealuse juhtumi teatamata riigiabi nimekirjas. Abi jäigi teatamata riigiabiks, hiljem teatist ei esitatud. |
| --- | --- |

(1)

11. mail 2012 teavitas Belgia komisjoni 1 miljoni euro suuruse sooduslaenu kujul päästmisabi andmisest Val Saint-Lambert SA-le (edaspidi „VSL”). Kuna komisjon täheldas, et osa päästmisabist (400 000 eurot) on 3. aprillil 2012 juba antud, registreeris ta kõnealuse juhtumi teatamata riigiabi nimekirjas. Abi jäigi teatamata riigiabiks, hiljem teatist ei esitatud.

| (2) | 3. oktoobril 2012 teavitas Belgia komisjoni ümberkorraldamisabi andmisest VSLile. Ümberkorraldamisabi seisnes 1 miljoni euro suuruse laenu pikendamises kümneks aastaks. |
| --- | --- |

(2)

3. oktoobril 2012 teavitas Belgia komisjoni ümberkorraldamisabi andmisest VSLile. Ümberkorraldamisabi seisnes 1 miljoni euro suuruse laenu pikendamises kümneks aastaks.

| (3) | 1. veebruari 2013. aasta kirjaga teavitas komisjon Belgiat otsusest algatada asjaomase kahe abi ja VSLi kasuks võetud muude meetmete suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohane ametlik uurimismenetlus. |
| --- | --- |

(3)

1. veebruari 2013. aasta kirjaga teavitas komisjon Belgiat otsusest algatada asjaomase kahe abi ja VSLi kasuks võetud muude meetmete suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohane ametlik uurimismenetlus.

| (4) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2) (edaspidi „algatamisotsus”). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada abi ja meetmete kohta märkusi. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2) (edaspidi „algatamisotsus”). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada abi ja meetmete kohta märkusi.

| (5) | Komisjon ei saanud kolmandatelt isikutelt märkusi. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon ei saanud kolmandatelt isikutelt märkusi.

| (6) | Belgia esitas oma märkused algatamisotsuse kohta 21. märtsil 2013. |
| --- | --- |

(6)

Belgia esitas oma märkused algatamisotsuse kohta 21. märtsil 2013.

| (7) | 14. novembri 2013. aasta kirjaga teavitasid Belgia ametiasutused komisjoni oma soovist võtta tagasi ümberkorraldamisabi käsitlev teatis. Seepärast asjaomast meedet käesolevas otsuses ei analüüsita. |
| --- | --- |

(7)

14. novembri 2013. aasta kirjaga teavitasid Belgia ametiasutused komisjoni oma soovist võtta tagasi ümberkorraldamisabi käsitlev teatis. Seepärast asjaomast meedet käesolevas otsuses ei analüüsita.

| (8) | 17. oktoobri ja 14. novembri 2013. aasta kirjadega ning 10. detsembri 2013. aasta e-kirjaga palus komisjon Belgia ametiasutustelt täiendavat teavet. Belgia ametiasutused vastasid 12. detsembri 2013. aasta kirjaga ja 11. detsembri 2013. aasta e-kirjaga. Belgia ametiasutused palusid pikendada 14. novembri 2013. aasta täiendavale teabenõudele vastamise tähtaega. 19. detsembri 2013. aasta kirjaga nõustuti tähtaja pikendamisega. Belgia ametiasutuste vastus laekus lõpuks 6. jaanuaril 2014. 7. veebruaril 2014 esitas komisjon uue teabenõude. Belgia ametiasutused ja Vallooni valdus- ja finantsvaldusettevõte (société Wallonne de Gestion et de Participations, edaspidi „Sogepa”) saatsid vastused vastavalt 25. ja 27. veebruaril 2014. 11. aprillil 2014 esitati Belgia ametiasutustele uus teabenõue. 30. aprilli 2014. aasta kirjaga pikendas komisjon Belgia ametiasutustele antud tähtaega 23. maini 2014. Selleks kuupäevaks jõudis komisjoni ka vastus. |
| --- | --- |

(8)

17. oktoobri ja 14. novembri 2013. aasta kirjadega ning 10. detsembri 2013. aasta e-kirjaga palus komisjon Belgia ametiasutustelt täiendavat teavet. Belgia ametiasutused vastasid 12. detsembri 2013. aasta kirjaga ja 11. detsembri 2013. aasta e-kirjaga. Belgia ametiasutused palusid pikendada 14. novembri 2013. aasta täiendavale teabenõudele vastamise tähtaega. 19. detsembri 2013. aasta kirjaga nõustuti tähtaja pikendamisega. Belgia ametiasutuste vastus laekus lõpuks 6. jaanuaril 2014. 7. veebruaril 2014 esitas komisjon uue teabenõude. Belgia ametiasutused ja Vallooni valdus- ja finantsvaldusettevõte (société Wallonne de Gestion et de Participations, edaspidi „Sogepa”) saatsid vastused vastavalt 25. ja 27. veebruaril 2014. 11. aprillil 2014 esitati Belgia ametiasutustele uus teabenõue. 30. aprilli 2014. aasta kirjaga pikendas komisjon Belgia ametiasutustele antud tähtaega 23. maini 2014. Selleks kuupäevaks jõudis komisjoni ka vastus.

| (9) | 18. juuni 2014. aasta kirjaga teatasid Belgia ametiasutused komisjonile oma nõusolekust võtta käesolev otsus vastu ja teatada sellest üksnes prantsuse keeles. |
| --- | --- |

(9)

18. juuni 2014. aasta kirjaga teatasid Belgia ametiasutused komisjonile oma nõusolekust võtta käesolev otsus vastu ja teatada sellest üksnes prantsuse keeles.

2.   ABI JA MEETMETE KIRJELDUS

2.1.   Abisaaja

| (10) | VSL tegeleb kristallist kvaliteet- ja luksusesemete tootmisega. Äriühing asub Vallooni piirkonnas Seraingis, selle palgal on 52 töötajat ning aastakäive moodustab umbes 2 miljonit eurot. VSLi toodang on hea mainega, kuid äriühingut on minevikus tabanud mitu pankrotti. Eriti väärib väljatoomist SA Cristallerie du Val Saint-Lamberti pankrott 2002. aastal, mil selle tegevuse võttis üle SA La cristallerie du Val Saint-Lambert (edaspidi „CVSL”), mis asutati 19. detsembril 2002. 11. augustil 2008 kuulutas Liège'i kaubanduskohus välja CVSLi pankroti. Tegevuse võtsid üle kaks järgmist eraaktsionäri: mitut kinnisvara- ning veini- ja gastronoomiaga seotud ettevõtjat omav valdusettevõtja Châteaux Finances Corporation (edaspidi „CFC”) ning kinnisvarahaldus- ja arendusettevõtja Société de Promotion d'Espaces Commerciaux et Industriels (edaspidi „SPECI”). |
| --- | --- |

(10)

VSL tegeleb kristallist kvaliteet- ja luksusesemete tootmisega. Äriühing asub Vallooni piirkonnas Seraingis, selle palgal on 52 töötajat ning aastakäive moodustab umbes 2 miljonit eurot. VSLi toodang on hea mainega, kuid äriühingut on minevikus tabanud mitu pankrotti. Eriti väärib väljatoomist SA Cristallerie du Val Saint-Lamberti pankrott 2002. aastal, mil selle tegevuse võttis üle SA La cristallerie du Val Saint-Lambert (edaspidi „CVSL”), mis asutati 19. detsembril 2002. 11. augustil 2008 kuulutas Liège'i kaubanduskohus välja CVSLi pankroti. Tegevuse võtsid üle kaks järgmist eraaktsionäri: mitut kinnisvara- ning veini- ja gastronoomiaga seotud ettevõtjat omav valdusettevõtja Châteaux Finances Corporation (edaspidi „CFC”) ning kinnisvarahaldus- ja arendusettevõtja Société de Promotion d'Espaces Commerciaux et Industriels (edaspidi „SPECI”).

| (11) | Algselt oli CFC ja SPECI omanduses vastavalt 70 % ja 30 % VSList. 2011. aasta märtsis suurendasid CFC ja Vallooni piirkond kapitali, milles SPECI ei osalenud. Tänasel päeval kuulub VSList 76 % CFCile, 17 % Vallooni piirkonnale ja 7 % SPECI-le. |
| --- | --- |

(11)

Algselt oli CFC ja SPECI omanduses vastavalt 70 % ja 30 % VSList. 2011. aasta märtsis suurendasid CFC ja Vallooni piirkond kapitali, milles SPECI ei osalenud. Tänasel päeval kuulub VSList 76 % CFCile, 17 % Vallooni piirkonnale ja 7 % SPECI-le.

| (12) | Alates 14. oktoobrist 2013 on VSL suhtes taas käimas pankrotimenetlus. |
| --- | --- |

(12)

Alates 14. oktoobrist 2013 on VSL suhtes taas käimas pankrotimenetlus.

| (13) | VSLil on VSLi kaubamärkide, jooniste ja visandite kasutamisel ainulitsents, mille andis talle 2009. aasta jaanuaris Vallooni piirkond, kes on kaubamärkide praegune omanik. Enne seda kuulusid VSLi kaubamärgid kuni 2005. aasta oktoobrini finantsettevõtjale Compagnie financière du Val (edaspidi „CFV”), kes oli ettevõtja Société de Gestion des marques du Val Saint-Lambert õigusjärglane ning kuulus 100 % Sogepale (kes omakorda kuulus 100 % Vallooni piirkonnale). |
| --- | --- |

(13)

VSLil on VSLi kaubamärkide, jooniste ja visandite kasutamisel ainulitsents, mille andis talle 2009. aasta jaanuaris Vallooni piirkond, kes on kaubamärkide praegune omanik. Enne seda kuulusid VSLi kaubamärgid kuni 2005. aasta oktoobrini finantsettevõtjale Compagnie financière du Val (edaspidi „CFV”), kes oli ettevõtja Société de Gestion des marques du Val Saint-Lambert õigusjärglane ning kuulus 100 % Sogepale (kes omakorda kuulus 100 % Vallooni piirkonnale).

| (14) | 5. oktoobri 2005. aasta müügilepinguga loovutas CFV oma kaubamärgid [500 000 – 800 000] (3) euro eest CVSLi emaettevõtjale SA Interagora. 11. augustil 2008 läks ettevõtjaks SA Val Saint-Lambert International (edaspidi „VSLI”) muutunud SA Interagora pankrotti ja tasumata jäi 280 000 euro suurune võlg CFV-le. Seejärel kasutas Vallooni piirkond oma ostueesõigust ja temast sai 2008. aastal [700 000 – 1 000 000] euro eest kaubamärkide omanik. |
| --- | --- |

(14)

5. oktoobri 2005. aasta müügilepinguga loovutas CFV oma kaubamärgid [500 000 – 800 000] (3) euro eest CVSLi emaettevõtjale SA Interagora. 11. augustil 2008 läks ettevõtjaks SA Val Saint-Lambert International (edaspidi „VSLI”) muutunud SA Interagora pankrotti ja tasumata jäi 280 000 euro suurune võlg CFV-le. Seejärel kasutas Vallooni piirkond oma ostueesõigust ja temast sai 2008. aastal [700 000 – 1 000 000] euro eest kaubamärkide omanik.

2.2.   Meetmete ja abi kirjeldus

2.2.1.   Meede 1. 3. aprillil 2012 võimaldatud ühe miljoni euro suurune päästmisabi

| (15) | Päästmisabi VSLile seisnes 1 miljoni euro suuruses sooduslaenus, mille andis 3. aprillil 2012 Vallooni piirkonda esindanud Sogepa (Sogepa tegutseb piirkonna nimel kõigi oma sekkumismeetmete raames) kuueks kuuks intressimääraga 3,07 % (baasmäär 2,07 + 100 punkti). Seejärel tõsteti intressimäära Sogepa kuluhüvitisena 100 baaspunkti võrra ehk 4,07 %ni. Osa 1 miljoni euro suurusest laenust ehk 400 000 eurot eraldati laenulepingu sõlmimise päeval 3. aprillil 2012, ilma et sellest oleks Euroopa Komisjoni teavitatud ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 tähenduses. Ülejäänud osa laenust ehk 600 000 eurot eraldati hilisemal kuupäeval, millest komisjonile teada ei antud. Sellest hoolimata on komisjon seisukohal, et eraldati laenu kogusumma 1 miljonit eurot, kuna see summa on lisatud võlanõudesse, mis on esitatud VSLi pankrotimenetluse raames Liège'i kaubanduskohtule, kes kuulutas pankroti välja 14. oktoobril 2013. |
| --- | --- |

(15)

Päästmisabi VSLile seisnes 1 miljoni euro suuruses sooduslaenus, mille andis 3. aprillil 2012 Vallooni piirkonda esindanud Sogepa (Sogepa tegutseb piirkonna nimel kõigi oma sekkumismeetmete raames) kuueks kuuks intressimääraga 3,07 % (baasmäär 2,07 + 100 punkti). Seejärel tõsteti intressimäära Sogepa kuluhüvitisena 100 baaspunkti võrra ehk 4,07 %ni. Osa 1 miljoni euro suurusest laenust ehk 400 000 eurot eraldati laenulepingu sõlmimise päeval 3. aprillil 2012, ilma et sellest oleks Euroopa Komisjoni teavitatud ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 tähenduses. Ülejäänud osa laenust ehk 600 000 eurot eraldati hilisemal kuupäeval, millest komisjonile teada ei antud. Sellest hoolimata on komisjon seisukohal, et eraldati laenu kogusumma 1 miljonit eurot, kuna see summa on lisatud võlanõudesse, mis on esitatud VSLi pankrotimenetluse raames Liège'i kaubanduskohtule, kes kuulutas pankroti välja 14. oktoobril 2013.

2.2.2.   Meede 2. Ümberkorraldamisabi

| (16) | 3. oktoobril 2012 teatasid Belgia ametiasutused ümberkorraldamisabist, mis seisnes 1 miljoni euro suuruse laenu (st meetme 1) pikendamises kümneks aastaks. Belgia ametiasutused teavitasid komisjoni 14. novembri 2013. aasta kirjaga soovist võtta tagasi oma ümberkorraldamisabi puudutav teatis. 12. detsembri 2013. aasta kirjaga kinnitasid Belgia ametiasutused, et kõnealust abi ei viidud ellu. Sellest lähtuvalt ei ole seda abi käesolevas otsuses analüüsitud. |
| --- | --- |

(16)

3. oktoobril 2012 teatasid Belgia ametiasutused ümberkorraldamisabist, mis seisnes 1 miljoni euro suuruse laenu (st meetme 1) pikendamises kümneks aastaks. Belgia ametiasutused teavitasid komisjoni 14. novembri 2013. aasta kirjaga soovist võtta tagasi oma ümberkorraldamisabi puudutav teatis. 12. detsembri 2013. aasta kirjaga kinnitasid Belgia ametiasutused, et kõnealust abi ei viidud ellu. Sellest lähtuvalt ei ole seda abi käesolevas otsuses analüüsitud.

2.2.3.   Meetmed 3–8

| (17) | Enne eespool nimetatud päästmisabi (meede 1) sekkusid Vallooni piirkonna nimel tegutsev Sogepa ning teised piirkonnale kuuluvad ja tema nimel tegutsevad avalik-õiguslikud asutused, nagu CFV, aastatel 2008–2011 kuuel korral VSLi kasuks järgmistel viisidel: tagatis summas 150 000 eurot (meede 3), Val Saint-Lamberti kaubamärkide kasutamine ja müük (meede 4), 1,5 miljoni euro suurune laen (meede 5), kapitali suurendamine 1,5 miljoni euro võrra (meede 6), piiratud summasid hõlmav abi (meede 7) ja hoonete keskkonnaohutuks muutmise tööde eest tasumine Cristal Parki projekti raames (meede 8). |
| --- | --- |

(17)

Enne eespool nimetatud päästmisabi (meede 1) sekkusid Vallooni piirkonna nimel tegutsev Sogepa ning teised piirkonnale kuuluvad ja tema nimel tegutsevad avalik-õiguslikud asutused, nagu CFV, aastatel 2008–2011 kuuel korral VSLi kasuks järgmistel viisidel: tagatis summas 150 000 eurot (meede 3), Val Saint-Lamberti kaubamärkide kasutamine ja müük (meede 4), 1,5 miljoni euro suurune laen (meede 5), kapitali suurendamine 1,5 miljoni euro võrra (meede 6), piiratud summasid hõlmav abi (meede 7) ja hoonete keskkonnaohutuks muutmise tööde eest tasumine Cristal Parki projekti raames (meede 8).

Meede 3. Tagatis summas 150 000 eurot septembris 2008

| (18) | Liège'i kaubanduskohus kuulutas enne VSLi kristallitootmisega tegelenud CVSLi pankroti välja 11. augustil 2008. Selleks et tagada hoolimata pankrotiolukorrast tegevuse järjepidevus ja leida ülevõtja, tegi Vallooni piirkond 28. augusti 2008. aasta otsusega Sogepale ülesandeks anda CVSLi pankrotihaldurile 300 000 euro suuruse INGi laenu jaoks 150 000 euro suurune tagatis. Nimetatud tagatis anti CVSLi pankrotihaldurile 24. septembril 2008 tasuta. |
| --- | --- |

(18)

Liège'i kaubanduskohus kuulutas enne VSLi kristallitootmisega tegelenud CVSLi pankroti välja 11. augustil 2008. Selleks et tagada hoolimata pankrotiolukorrast tegevuse järjepidevus ja leida ülevõtja, tegi Vallooni piirkond 28. augusti 2008. aasta otsusega Sogepale ülesandeks anda CVSLi pankrotihaldurile 300 000 euro suuruse INGi laenu jaoks 150 000 euro suurune tagatis. Nimetatud tagatis anti CVSLi pankrotihaldurile 24. septembril 2008 tasuta.

Meede 4. Val Saint-Lamberti kaubamärkide müük ja kasutamine jaanuaris 2009

| (19) | Nagu juba nimetatud, oli CFV kuni oktoobrini 2005 VSLi kaubamärkide omanik. |
| --- | --- |

(19)

Nagu juba nimetatud, oli CFV kuni oktoobrini 2005 VSLi kaubamärkide omanik.

| (20) | 5. oktoobril 2005 sõlmitud müügilepinguga müüs CFV need kaubamärgid [500 000 – 800 000] euro eest SA Interagorale. 700 000 euro maksmine pidi toimuma ühe [100 000 – 500 000]-eurose makse ja kümne [10 000 – 50 000]-eurose aastamaksena. Kõnealuse lepingu artikliga 7 antakse Vallooni piirkonnale ostueesõigus tingimusel, et SA Interagora või tema õigusjärglased plaanivad kaubamärgid, joonised, mudelid, müügiks olevad esemed müüa enne 5. oktoobrit 2010. |
| --- | --- |

(20)

5. oktoobril 2005 sõlmitud müügilepinguga müüs CFV need kaubamärgid [500 000 – 800 000] euro eest SA Interagorale. 700 000 euro maksmine pidi toimuma ühe [100 000 – 500 000]-eurose makse ja kümne [10 000 – 50 000]-eurose aastamaksena. Kõnealuse lepingu artikliga 7 antakse Vallooni piirkonnale ostueesõigus tingimusel, et SA Interagora või tema õigusjärglased plaanivad kaubamärgid, joonised, mudelid, müügiks olevad esemed müüa enne 5. oktoobrit 2010.

| (21) | 11. augustil 2008 läks VSLI-ks muutunud SA Interagora pankrotti ja CFV-le jäädi võlgu 280 000 eurot. |
| --- | --- |

(21)

11. augustil 2008 läks VSLI-ks muutunud SA Interagora pankrotti ja CFV-le jäädi võlgu 280 000 eurot.

| (22) | 1. oktoobril 2008 kirjutas CVSLi pankrotihaldur alla vastastikuse mõistmise memorandumile CFC ja SPECIga (CVSLi tegevuse ülevõtjad), mis sisaldas ka VSLi Val Saint-Lamberti kaubamärkide ostmist [700 000 – 1 000 000] euro eest. Vallooni piirkond kasutas seejärel oma eelisostuõigust (5. oktoobri 2005. aasta lepingu artikkel 7) samas hinnas ja teavitas sellest pankrotihaldurit 7. novembril 2008. Seejärel sätestas ta CFV ja VSLi 29. jaanuaril 2009 sõlmitud lepingus järgmised tingimused:






  — | ta annab „Val Saint-Lamberti” kaubamärkide, logode ja märgistega (mille omanikuks jääb Vallooni piirkond) seotud intellektuaalomandi ainuõiguste kasutamiseks VSLile piiramatu ülemaailmse ainulitsentsi. Kõnealune litsents antakse tasu vastu, mis moodustab intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelsest kasumist (EBIDTA) 1,5 % esimesel viiel majandusaastal ning 5 % alates kuuendast majandusaastast. Litsents lõppeb VSLi pankroti, likvideerimise või maksejõuetuse korral või VSLi süül lepingu lõpetamise korral; |
| --- | --- | --- |

(22)

1. oktoobril 2008 kirjutas CVSLi pankrotihaldur alla vastastikuse mõistmise memorandumile CFC ja SPECIga (CVSLi tegevuse ülevõtjad), mis sisaldas ka VSLi Val Saint-Lamberti kaubamärkide ostmist [700 000 – 1 000 000] euro eest. Vallooni piirkond kasutas seejärel oma eelisostuõigust (5. oktoobri 2005. aasta lepingu artikkel 7) samas hinnas ja teavitas sellest pankrotihaldurit 7. novembril 2008. Seejärel sätestas ta CFV ja VSLi 29. jaanuaril 2009 sõlmitud lepingus järgmised tingimused:

—

ta annab „Val Saint-Lamberti” kaubamärkide, logode ja märgistega (mille omanikuks jääb Vallooni piirkond) seotud intellektuaalomandi ainuõiguste kasutamiseks VSLile piiramatu ülemaailmse ainulitsentsi. Kõnealune litsents antakse tasu vastu, mis moodustab intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelsest kasumist (EBIDTA) 1,5 % esimesel viiel majandusaastal ning 5 % alates kuuendast majandusaastast. Litsents lõppeb VSLi pankroti, likvideerimise või maksejõuetuse korral või VSLi süül lepingu lõpetamise korral;

| — | ta annab VSLile intellektuaalomandi õigustega seotud väljaostuõiguse. VSL võib seda kasutada alates neljandast aastast, mis järgneb lepingu allkirjastamisele, ja kuni viienda aasta viimase päevani hinnaga [700 000 – 1 000 000] eurot (1. oktoobri ülevõtmisprotokollis ülevõtjate pakutud hind). VSL võib seda õigust kasutada ka kuuendast kuni kümnenda aastani sama hinnaga 800 000 eurot, mis on indekseeritud Belgia tarbijahinnaindeksi alusel. Alates üheteistkümnendast aastast võib Vallooni piirkond nõuda, et VSL ostaks intellektuaalomandi õigused tagasi sama hinna eest – indekseeritud [700 000 – 1 000 000] eurot; |
| --- | --- |

—

ta annab VSLile intellektuaalomandi õigustega seotud väljaostuõiguse. VSL võib seda kasutada alates neljandast aastast, mis järgneb lepingu allkirjastamisele, ja kuni viienda aasta viimase päevani hinnaga [700 000 – 1 000 000] eurot (1. oktoobri ülevõtmisprotokollis ülevõtjate pakutud hind). VSL võib seda õigust kasutada ka kuuendast kuni kümnenda aastani sama hinnaga 800 000 eurot, mis on indekseeritud Belgia tarbijahinnaindeksi alusel. Alates üheteistkümnendast aastast võib Vallooni piirkond nõuda, et VSL ostaks intellektuaalomandi õigused tagasi sama hinna eest – indekseeritud [700 000 – 1 000 000] eurot;

| — | väljaostuõiguse kasutamise puhul peab VSL maksma kõik CFV-le võlgu olevad summad (millele on osutatud põhjenduses 21). |
| --- | --- |

—

väljaostuõiguse kasutamise puhul peab VSL maksma kõik CFV-le võlgu olevad summad (millele on osutatud põhjenduses 21).

| (23) | Belgia ametiasutused teavitasid oma märkustes komisjoni, et 28. veebruaril 2012 algatatud saneerimismenetluse (4) tulemusel kahanes võlgu olev summa 280 000 eurolt 61 250 eurole, seda pärast saneerimismenetluse raames võetud otsust kahandada summat 43 750 euro võrra ja pärast menetluse elluviimise eel hüvitatud 105 000 eurot. |
| --- | --- |

(23)

Belgia ametiasutused teavitasid oma märkustes komisjoni, et 28. veebruaril 2012 algatatud saneerimismenetluse (4) tulemusel kahanes võlgu olev summa 280 000 eurolt 61 250 eurole, seda pärast saneerimismenetluse raames võetud otsust kahandada summat 43 750 euro võrra ja pärast menetluse elluviimise eel hüvitatud 105 000 eurot.

Meede 5. 1,5 miljoni euro suurune laen augustis 2009

| (24) | 31. augustil 2009 andis Valloonia piirkond, mida esindas Sogepa, VSLile 7 aastaks 4,7 % intressiga 1,5 miljoni euro ulatuses laenu, et ettevõte saaks osta uued ahjud. See laen tagati VSLi hoonete esimese järgu hüpoteegiga, mis on Belgia ametiasutuste väitel laenust suurema väärtusega. |
| --- | --- |

(24)

31. augustil 2009 andis Valloonia piirkond, mida esindas Sogepa, VSLile 7 aastaks 4,7 % intressiga 1,5 miljoni euro ulatuses laenu, et ettevõte saaks osta uued ahjud. See laen tagati VSLi hoonete esimese järgu hüpoteegiga, mis on Belgia ametiasutuste väitel laenust suurema väärtusega.

Meede 6. Kapitali suurendamine 1,5 miljoni euro võrra märtsis 2011

| (25) | 17. märtsil 2011 otsustas Vallooni piirkond teha VSLile 1,5 miljoni euro suuruse kapitalisüsti, et ettevõte saaks osta uued ahjud. Vahemikus 25. maist 2009 kuni 29. märtsini 2011 andis CFC (VSLi enamusaktsionär) kõnealusele ettevõttele kokku 5,2 miljonit eurot laenu. |
| --- | --- |

(25)

17. märtsil 2011 otsustas Vallooni piirkond teha VSLile 1,5 miljoni euro suuruse kapitalisüsti, et ettevõte saaks osta uued ahjud. Vahemikus 25. maist 2009 kuni 29. märtsini 2011 andis CFC (VSLi enamusaktsionär) kõnealusele ettevõttele kokku 5,2 miljonit eurot laenu.

Meede 7. Varasem piiratud summasid hõlmav abi

| (26) | Vahemikus 2010. aasta veebruarist kuni 2012. aasta novembrini sai VSL piiratud summasid hõlmava abi kaudu 197 503 eurot. 25. märtsil 2011 eraldas Sogepa ajutise halduri (Interim Manager) jaoks abi summas 97 785 eurot. 25. septembril 2012 nõudis Sogepa siiski abi tagasimaksmist koos intressidega, kui ta sai aru, et ületatud oli 200 000 euro suurune ülempiir, mis on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1998/2006 (5). |
| --- | --- |

(26)

Vahemikus 2010. aasta veebruarist kuni 2012. aasta novembrini sai VSL piiratud summasid hõlmava abi kaudu 197 503 eurot. 25. märtsil 2011 eraldas Sogepa ajutise halduri (Interim Manager) jaoks abi summas 97 785 eurot. 25. septembril 2012 nõudis Sogepa siiski abi tagasimaksmist koos intressidega, kui ta sai aru, et ületatud oli 200 000 euro suurune ülempiir, mis on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1998/2006 (5).

Meede 8. VSLi hoonete keskkonnaohutuks muutmine Cristal Parki projekti raames ning teatavate hoonete VSLile tasuta kasutada andmine Spaque'i poolt

| (27) | Cristal Parki projekti raames nähti ette VSLile kuuluvate hoonete keskkonnaohutuks muutmine riigi vahenditega. |
| --- | --- |

(27)

Cristal Parki projekti raames nähti ette VSLile kuuluvate hoonete keskkonnaohutuks muutmine riigi vahenditega.

| (28) | 20. augusti 2012. aasta kirjaga edastas Spaque (keskkonnakvaliteedi tagamise riigiasutus) pakkumuse, mis oli seotud VSLi hoonete omandamisega 2 040 000 euro eest, millest arvatakse maha veel kindlaks määramata keskkonnaohutuks muutmise kulud. 2 040 000 euro suuruse hinna määras 29. märtsil 2012 kindlaks sõltumatu ekspert Cushman & Wakefield, täpsustades, et ta ise ei ole võimeline hindama taastamise kulusid. 5. septembri 2012. aasta kirjaga andis VSL Spaque'ile teada keskkonnaohutuks muutmise kulude summa 219 470 eurot, mille kehtestas augustis 2012 ettevõte GEOLYS. Samas kirjas teavitas VSL Spaque'i ka oma nõusolekust müüa hooned hinnaga 2 040 000 eurot miinus 220 000 eurot. 13. detsembril 2012 müüdi kõnealused hooned Spaque'ile hinnaga 2 040 000 eurot miinus 220 000 eurole hinnatud keskkonnaohutuks muutmise kulud ehk seega 1 820 000 euroga. Belgia ametiasutuste 1. detsembril 2011 esitatud teatises hinnati puhastuskulud aga mitme miljoni euro suuruseks. |
| --- | --- |

(28)

20. augusti 2012. aasta kirjaga edastas Spaque (keskkonnakvaliteedi tagamise riigiasutus) pakkumuse, mis oli seotud VSLi hoonete omandamisega 2 040 000 euro eest, millest arvatakse maha veel kindlaks määramata keskkonnaohutuks muutmise kulud. 2 040 000 euro suuruse hinna määras 29. märtsil 2012 kindlaks sõltumatu ekspert Cushman & Wakefield, täpsustades, et ta ise ei ole võimeline hindama taastamise kulusid. 5. septembri 2012. aasta kirjaga andis VSL Spaque'ile teada keskkonnaohutuks muutmise kulude summa 219 470 eurot, mille kehtestas augustis 2012 ettevõte GEOLYS. Samas kirjas teavitas VSL Spaque'i ka oma nõusolekust müüa hooned hinnaga 2 040 000 eurot miinus 220 000 eurot. 13. detsembril 2012 müüdi kõnealused hooned Spaque'ile hinnaga 2 040 000 eurot miinus 220 000 eurole hinnatud keskkonnaohutuks muutmise kulud ehk seega 1 820 000 euroga. Belgia ametiasutuste 1. detsembril 2011 esitatud teatises hinnati puhastuskulud aga mitme miljoni euro suuruseks.

| (29) | Enne kõnealust müüki 13. detsembril 2012 kiitis Seraingi linna munitsipaalnõukogu oma 10. septembri 2012. aasta istungil heaks kaks lepinguvariandi projekti, üks Spaque'i ja Seraingi linna vahel ning teine Seraingi linna ja SPECI vahel. Kõnealused projektid kirjeldavad Spaque'ile müüdud hoonete tulevase üleandmise tingimusi neile kolmele asutusele pärast keskkonnaohutuks muutmist. |
| --- | --- |

(29)

Enne kõnealust müüki 13. detsembril 2012 kiitis Seraingi linna munitsipaalnõukogu oma 10. septembri 2012. aasta istungil heaks kaks lepinguvariandi projekti, üks Spaque'i ja Seraingi linna vahel ning teine Seraingi linna ja SPECI vahel. Kõnealused projektid kirjeldavad Spaque'ile müüdud hoonete tulevase üleandmise tingimusi neile kolmele asutusele pärast keskkonnaohutuks muutmist.

| (30) | Tänaseks on toimunud ainult 13. detsembri 2012. aasta müük. Seraingi munitsipaalnõukogu heakskiidetud ning põhjendustes 28 ja 29 nimetatud lepingu projektidega ette nähtud tehinguid ei ole ellu viidud. Keskkonnaohutuks muutmise tööd ei ole alanud. |
| --- | --- |

(30)

Tänaseks on toimunud ainult 13. detsembri 2012. aasta müük. Seraingi munitsipaalnõukogu heakskiidetud ning põhjendustes 28 ja 29 nimetatud lepingu projektidega ette nähtud tehinguid ei ole ellu viidud. Keskkonnaohutuks muutmise tööd ei ole alanud.

| (31) | Lisaks allkirjasid Spaque ja VSL 11. detsembril 2012 Val Saint-Lamberti kristallitehase ala ühe osa ajutise kasutamise lepingu. Kõnealuse lepingu kohaselt annab Spaque teatud tähtajaks ja tasuta VSLi kasutusse teatud hulga hooneid, mille omanikuks ta oli saanud (vt põhjendus 27). Vastutasuks võtab VSL endale kohustuse teha Spaque'iga koostööd, et edastada kogu teave, mis on kasulik ja vajalik renoveerimis- ja taastamistöödel. |
| --- | --- |

(31)

Lisaks allkirjasid Spaque ja VSL 11. detsembril 2012 Val Saint-Lamberti kristallitehase ala ühe osa ajutise kasutamise lepingu. Kõnealuse lepingu kohaselt annab Spaque teatud tähtajaks ja tasuta VSLi kasutusse teatud hulga hooneid, mille omanikuks ta oli saanud (vt põhjendus 27). Vastutasuks võtab VSL endale kohustuse teha Spaque'iga koostööd, et edastada kogu teave, mis on kasulik ja vajalik renoveerimis- ja taastamistöödel.

2.3.   Ametliku uurimismenetluse algatamise põhjused

| (32) | Komisjon oli seisukohal, et kõik uuritavad meetmed kujutasid endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Mis puudutab meetmeid 1 (päästmisabi), 3 (tasuta tagatis) ja 4 (kaubamärkide kasutamine ja müük), siis oli komisjonil kahtlus seoses nende meetmete vastavusega turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori põhimõttele. Mis puudutab meedet 5 (1,5 miljoni euro suurune laen), siis oli komisjonil kahtlusi seoses sellega, kas intressimäära võeti abi puhul arvesse. Komisjon ei olnud veendunud ka meetme 6 (kapitali suurendamine) samaväärses (pari passu) iseloomus ja selle vastavuses turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori põhimõttele. Mis puutub meetmesse 7, mille alla on koondatud piiratud summat hõlmavad meetmed, siis ei olnud komisjon kindel, et iga meetme puhul peeti kinni eelnimetatud määrusega (6) kehtestatud tingimustest. Mis puudutab meedet 8 (hoonete müük ja mõne hoone tasuta kasutada andmine), siis oli komisjonil seoses hinnangulisi keskkonnaohutuks muutmise kulusid puudutava ebakindlusega kahtlusi VSLi Spaque'ile müüdud maa müügihinna abist välja jäämise suhtes. Komisjonis tekitas küsimusi ka abi sisaldumine tehingus, mis Spaque'i puhul tähendas hoonete VSLile tasuta kasutada andmist. Seoses meetmega 3 tahtis komisjon ka teada, kas CVSLi ja VSLi vahel oli majanduslik järjepidevus. Komisjonil oli kahtlusi ka kõigi meetmete siseturuga kokkusobivuse ja täpsemalt raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi suunistega kokkusobivuse suhtes (7) (edaspidi „päästmis- ja ümberkorraldamissuunised”) (meetmed 1, 2 ja 3). |
| --- | --- |

(32)

Komisjon oli seisukohal, et kõik uuritavad meetmed kujutasid endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Mis puudutab meetmeid 1 (päästmisabi), 3 (tasuta tagatis) ja 4 (kaubamärkide kasutamine ja müük), siis oli komisjonil kahtlus seoses nende meetmete vastavusega turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori põhimõttele. Mis puudutab meedet 5 (1,5 miljoni euro suurune laen), siis oli komisjonil kahtlusi seoses sellega, kas intressimäära võeti abi puhul arvesse. Komisjon ei olnud veendunud ka meetme 6 (kapitali suurendamine) samaväärses (pari passu) iseloomus ja selle vastavuses turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori põhimõttele. Mis puutub meetmesse 7, mille alla on koondatud piiratud summat hõlmavad meetmed, siis ei olnud komisjon kindel, et iga meetme puhul peeti kinni eelnimetatud määrusega (6) kehtestatud tingimustest. Mis puudutab meedet 8 (hoonete müük ja mõne hoone tasuta kasutada andmine), siis oli komisjonil seoses hinnangulisi keskkonnaohutuks muutmise kulusid puudutava ebakindlusega kahtlusi VSLi Spaque'ile müüdud maa müügihinna abist välja jäämise suhtes. Komisjonis tekitas küsimusi ka abi sisaldumine tehingus, mis Spaque'i puhul tähendas hoonete VSLile tasuta kasutada andmist. Seoses meetmega 3 tahtis komisjon ka teada, kas CVSLi ja VSLi vahel oli majanduslik järjepidevus. Komisjonil oli kahtlusi ka kõigi meetmete siseturuga kokkusobivuse ja täpsemalt raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi suunistega kokkusobivuse suhtes (7) (edaspidi „päästmis- ja ümberkorraldamissuunised”) (meetmed 1, 2 ja 3).

3.   BELGIA MÄRKUSED SEOSES MENETLUSE ALGATAMISE OTSUSEGA

3.1.   VSLi kvalifitseerumine raskustes olevaks äriühinguks

| (33) | Belgia ametiasutused ei vaidlusta VSLi kvalifitseerumist raskustes olevaks äriühinguks alates 8. veebruarist 2012, kuupäevast, mil esitati saneerimismenetluse taotlus (mis, nagu näha, nähtub mitmete kõnealuste meetmete analüüsist). Samas on nad seisukohal, et VSL ei kvalifitseerunud varem raskustes olevaks äriühinguks, kuna VSL oli nende sõnul uus äriühing ja sai oma enamusaktsionärilt, see tähendab CFC-lt tingimusteta toetust vastavalt päästmise ja ümberkorraldamise suuniste lõigetele 10 ja 11 ning komisjoni otsustuspraktikale (8). |
| --- | --- |

(33)

Belgia ametiasutused ei vaidlusta VSLi kvalifitseerumist raskustes olevaks äriühinguks alates 8. veebruarist 2012, kuupäevast, mil esitati saneerimismenetluse taotlus (mis, nagu näha, nähtub mitmete kõnealuste meetmete analüüsist). Samas on nad seisukohal, et VSL ei kvalifitseerunud varem raskustes olevaks äriühinguks, kuna VSL oli nende sõnul uus äriühing ja sai oma enamusaktsionärilt, see tähendab CFC-lt tingimusteta toetust vastavalt päästmise ja ümberkorraldamise suuniste lõigetele 10 ja 11 ning komisjoni otsustuspraktikale (8).

3.2.   Päästmisabi (meede 1)

| (34) | Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses oli komisjon seisukohal, et kõnealust laenu, mis anti raskustes olevale ettevõttele ilma igasuguse tagatiseta, võib käsitleda riigiabina, kuna VSL ei oleks sellistel tingimustel saanud laenu erapangast. |
| --- | --- |

(34)

Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses oli komisjon seisukohal, et kõnealust laenu, mis anti raskustes olevale ettevõttele ilma igasuguse tagatiseta, võib käsitleda riigiabina, kuna VSL ei oleks sellistel tingimustel saanud laenu erapangast.

| (35) | Belgia ametiasutused ei vaidlusta oma märkustes seda, et Vallooni piirkonna 3. aprillil 2012 eraldatud 1 miljoni euro suuruse sooduslaenu puhul on tegemist riigiabiga. Nad on aga seisukohal, et kõnealuse meetme puhul on tegemist päästmisabiga, mis on kooskõlas päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste punktiga 13 selles suhtes, et VSLi raskused on ettevõttesisesed ega tulene kontserni omavolilisest kulude paigutusest ning on nii tõsised, et kontsern ei saa neist ise üle. Ametiasutused selgitavad, et CFC ei saa oma tegevuse ja osaluste mitmekesisuse tõttu anda VSLile kõiki oma vahendeid. CFCi likviidne vara oli 2011. aasta eelarveaasta sulgemisest saadik oluliselt vähenenud ja see küündis 19. oktoobril 2012 vaid 130 000 euroni. Belgia ametiasutused meenutavad samuti, et CFC ei saanud enam VSLi raskusi lahendada kontserni vahendite kaudu, võttes arvesse, kui tihti CFC VSLile vahendeid eraldas (9,5 miljonit eurot alates VSLi loomisest), ja VSLi jätkuvalt pettumust valmistavaid finantstulemusi. |
| --- | --- |

(35)

Belgia ametiasutused ei vaidlusta oma märkustes seda, et Vallooni piirkonna 3. aprillil 2012 eraldatud 1 miljoni euro suuruse sooduslaenu puhul on tegemist riigiabiga. Nad on aga seisukohal, et kõnealuse meetme puhul on tegemist päästmisabiga, mis on kooskõlas päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste punktiga 13 selles suhtes, et VSLi raskused on ettevõttesisesed ega tulene kontserni omavolilisest kulude paigutusest ning on nii tõsised, et kontsern ei saa neist ise üle. Ametiasutused selgitavad, et CFC ei saa oma tegevuse ja osaluste mitmekesisuse tõttu anda VSLile kõiki oma vahendeid. CFCi likviidne vara oli 2011. aasta eelarveaasta sulgemisest saadik oluliselt vähenenud ja see küündis 19. oktoobril 2012 vaid 130 000 euroni. Belgia ametiasutused meenutavad samuti, et CFC ei saanud enam VSLi raskusi lahendada kontserni vahendite kaudu, võttes arvesse, kui tihti CFC VSLile vahendeid eraldas (9,5 miljonit eurot alates VSLi loomisest), ja VSLi jätkuvalt pettumust valmistavaid finantstulemusi.

| (36) | Samal ajal, lähtudes ühekordse abi põhimõttest, mille kohaselt meede 1 ei oleks vastavuses päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste punktiga 72 jj, kuna meetmed 3, 5, 6 ja 7 kujutavad endast päästmis- või ümberkorraldamisabi, on Belgia ametiasutused aga vastupidiselt seisukohal, et






  — | meede 3 (tagatis summas 150 000 eurot) oli septembris 2008 suunatud CVSLi pankrotihaldurile, mitte VSLile. Belgia ametiasutused on muu hulgas seisukohal, et VSLi ja CVSLi vahel ei olnud mingit majanduslikku järjepidevust; |
| --- | --- | --- |

(36)

Samal ajal, lähtudes ühekordse abi põhimõttest, mille kohaselt meede 1 ei oleks vastavuses päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste punktiga 72 jj, kuna meetmed 3, 5, 6 ja 7 kujutavad endast päästmis- või ümberkorraldamisabi, on Belgia ametiasutused aga vastupidiselt seisukohal, et

—

meede 3 (tagatis summas 150 000 eurot) oli septembris 2008 suunatud CVSLi pankrotihaldurile, mitte VSLile. Belgia ametiasutused on muu hulgas seisukohal, et VSLi ja CVSLi vahel ei olnud mingit majanduslikku järjepidevust;

| — | meede 5 (1,5 miljoni euro suurune laen) ei sisalda riigiabi tunnuseid, kui võtta arvesse kohaldatud intressimäära ja tagatise kvaliteeti; |
| --- | --- |

—

meede 5 (1,5 miljoni euro suurune laen) ei sisalda riigiabi tunnuseid, kui võtta arvesse kohaldatud intressimäära ja tagatise kvaliteeti;

| — | meede 6 (kapitali suurendamine 1,5 miljoni euro võrra) ei sisalda riigiabi tunnuseid, kuna toimus samaaegselt 5,2 miljoni suuruse CFCi kapitalisüstiga nõuete konverteerimise vormis; |
| --- | --- |

—

meede 6 (kapitali suurendamine 1,5 miljoni euro võrra) ei sisalda riigiabi tunnuseid, kuna toimus samaaegselt 5,2 miljoni suuruse CFCi kapitalisüstiga nõuete konverteerimise vormis;

| — | piiratud summat hõlmavat abi ei antud raskustes olevale ettevõtjale ja seega ei tuleks seda arvesse võtta ühekordse abi põhimõtet uurides. Lisaks on selline abi selgelt väiksem kui CFC 2009. aastast tehtud eelmaksed. |
| --- | --- |

—

piiratud summat hõlmavat abi ei antud raskustes olevale ettevõtjale ja seega ei tuleks seda arvesse võtta ühekordse abi põhimõtet uurides. Lisaks on selline abi selgelt väiksem kui CFC 2009. aastast tehtud eelmaksed.

3.3.   Ümberkorraldamisabi (meede 2)

| (37) | Kuna kõnealuse meetme teatis võeti tagasi ja seda ei viinud ellu Belgia ametiasutused, siis ei käsitleta seda meedet käesolevas otsuses ja sellest lähtuvalt muutuvad Belgia ametiasutuste märkused selles osas ebaoluliseks. |
| --- | --- |

(37)

Kuna kõnealuse meetme teatis võeti tagasi ja seda ei viinud ellu Belgia ametiasutused, siis ei käsitleta seda meedet käesolevas otsuses ja sellest lähtuvalt muutuvad Belgia ametiasutuste märkused selles osas ebaoluliseks.

3.4.   Tagatis summas 150 000 eurot (meede 3)

| (38) | Algatamisotsuses rõhutas komisjon, et tagatis summas 150 000 eurot anti tasuta raskustes olevale ettevõttele. CVSL oli sel ajal pankrotis. Sellega seoses näib, et tegemist on CVSLile antud eelisega, kuna ükski eraettevõtja ei oleks saanud tasuta tagatist. |
| --- | --- |

(38)

Algatamisotsuses rõhutas komisjon, et tagatis summas 150 000 eurot anti tasuta raskustes olevale ettevõttele. CVSL oli sel ajal pankrotis. Sellega seoses näib, et tegemist on CVSLile antud eelisega, kuna ükski eraettevõtja ei oleks saanud tasuta tagatist.

| (39) | Belgia ametiasutused ei võta seisukohta selle meetme riigiabiks kvalifitseerumise või mittekvalifitseerumise suhtes. |
| --- | --- |

(39)

Belgia ametiasutused ei võta seisukohta selle meetme riigiabiks kvalifitseerumise või mittekvalifitseerumise suhtes.

| (40) | Muu hulgas täpsustasid Belgia ametiasutused, et tagatis anti haldurile, mitte pankrotis CVSLile. Seega jäävad nad seisukohale, et CVSLi ja VSLi vahel ei ole majanduslikku järjepidevust. Ametiasutused on seisukohal, et nad on piisavalt tõestanud CVSLi ja VSLi vahelise majandusliku järjepidevuse katkemist. Nad rõhutavad asjaolu, et kuna VSLile üle kantud varade väärtus on suurem ja täiesti eraldi CVSLi omanduses olevatest varadest, siis tuleb igasugune järjepidevus välistada. |
| --- | --- |

(40)

Muu hulgas täpsustasid Belgia ametiasutused, et tagatis anti haldurile, mitte pankrotis CVSLile. Seega jäävad nad seisukohale, et CVSLi ja VSLi vahel ei ole majanduslikku järjepidevust. Ametiasutused on seisukohal, et nad on piisavalt tõestanud CVSLi ja VSLi vahelise majandusliku järjepidevuse katkemist. Nad rõhutavad asjaolu, et kuna VSLile üle kantud varade väärtus on suurem ja täiesti eraldi CVSLi omanduses olevatest varadest, siis tuleb igasugune järjepidevus välistada.

| (41) | Belgia ametiasutused tuletavad samuti meelde, et VSLi uued aktsionärid on alati soovinud siduda CVSLi ülevõtmise suuremahulise kinnisvara- ja turismiprojektiga Cristal Park. Ülevõtmise majanduslik loogika katkestab nende sõnul seega täielikult kristallitehase kasutamise CVSLi poolt, kes siiani tegeles ainult kristallitootmisega. |
| --- | --- |

(41)

Belgia ametiasutused tuletavad samuti meelde, et VSLi uued aktsionärid on alati soovinud siduda CVSLi ülevõtmise suuremahulise kinnisvara- ja turismiprojektiga Cristal Park. Ülevõtmise majanduslik loogika katkestab nende sõnul seega täielikult kristallitehase kasutamise CVSLi poolt, kes siiani tegeles ainult kristallitootmisega.

3.5.   Val Saint-Lamberti kaubamärkide kasutamine ja müük (meede 4)

| (42) | Algatamisotsuses sätestas komisjon, et VSLile antud kontsessiooni eest tasumise mehhanism, mis põhines VSLi tulevasel tulul enne intresside, maksude ja amortisatsiooni mahaarvamist, tundus sisaldavat majanduslikku eelist. Vallooni piirkond andis väärtuslikule varale kontsessiooni ilma ühegi tasu saamise tagatiseta olukorras, kus VSLi EBITDA oleks võinud olla eelnenud aastatega sarnaselt negatiivne, samuti loodeti kontsessiooniga saada üksnes inflatsiooniga kohandamisest tulevat kasumit (indekseerimine) ja sedagi muu hulgas alates kuuendast aastast. Eraettevõtja oleks tõenäoliselt valinud vähemalt kindlal ja usaldusväärsel alusnäitajal põhineva tasu määramise viisi, Algatamisotsuses peeti muuseas võimalikuks abi olemasolu kaubamärgi müügi tingimustes. |
| --- | --- |

(42)

Algatamisotsuses sätestas komisjon, et VSLile antud kontsessiooni eest tasumise mehhanism, mis põhines VSLi tulevasel tulul enne intresside, maksude ja amortisatsiooni mahaarvamist, tundus sisaldavat majanduslikku eelist. Vallooni piirkond andis väärtuslikule varale kontsessiooni ilma ühegi tasu saamise tagatiseta olukorras, kus VSLi EBITDA oleks võinud olla eelnenud aastatega sarnaselt negatiivne, samuti loodeti kontsessiooniga saada üksnes inflatsiooniga kohandamisest tulevat kasumit (indekseerimine) ja sedagi muu hulgas alates kuuendast aastast. Eraettevõtja oleks tõenäoliselt valinud vähemalt kindlal ja usaldusväärsel alusnäitajal põhineva tasu määramise viisi, Algatamisotsuses peeti muuseas võimalikuks abi olemasolu kaubamärgi müügi tingimustes.

| (43) | Belgia ametiasutused leiavad, et komisjon viitab alusetult VSLi eelkäijate halbadele tulemustele, kritiseerides moodust, kuidas arvutatakse tasu, mida Vallooni piirkond saab kaubamärkide litsentsi eest. |
| --- | --- |

(43)

Belgia ametiasutused leiavad, et komisjon viitab alusetult VSLi eelkäijate halbadele tulemustele, kritiseerides moodust, kuidas arvutatakse tasu, mida Vallooni piirkond saab kaubamärkide litsentsi eest.

| (44) | Belgia ametiasutuste arvates ei kujuta kaubamärkide kasutamise eest saadava tasu arvutamine EBITDA alusel kaubandusloogikat eiravat valikut. Selline valik on põhjendatud määral, mil EBITDA on raamatupidamisnäitaja, mis võimaldab Valloonia ametiasutustel mõõta selliste toodete kaubanduslikku edu, mille kaubamärke omatakse. |
| --- | --- |

(44)

Belgia ametiasutuste arvates ei kujuta kaubamärkide kasutamise eest saadava tasu arvutamine EBITDA alusel kaubandusloogikat eiravat valikut. Selline valik on põhjendatud määral, mil EBITDA on raamatupidamisnäitaja, mis võimaldab Valloonia ametiasutustel mõõta selliste toodete kaubanduslikku edu, mille kaubamärke omatakse.

| (45) | Belgia ametiasutused ei esitanud märkusi kaubamärkide tulevast müüki VSLile käsitlevate tingimuste kohta. |
| --- | --- |

(45)

Belgia ametiasutused ei esitanud märkusi kaubamärkide tulevast müüki VSLile käsitlevate tingimuste kohta.

3.6.   1,5 miljoni euro suurune laen (meede 5)

| (46) | Algatamisotsuses väljendas komisjon kahtlust tagatise kvaliteedi suhtes. Komisjonile esitatud dokumentidest nimelt nähtus, et hüpoteek hõlmas vähemalt osaliselt VSLi tagastatavaid hooneid. Asjaomaste maatükkide väärtus ei olnud aga teada ja võis olla negatiivne. Seega tundus 4,7 % laenuintressimäär liiga madal. Nimelt tuleks sõltuvalt tagatise kvaliteedist lisada 1,778 % suurusele baasintressile 400 – 1 000 baaspunkti. |
| --- | --- |

(46)

Algatamisotsuses väljendas komisjon kahtlust tagatise kvaliteedi suhtes. Komisjonile esitatud dokumentidest nimelt nähtus, et hüpoteek hõlmas vähemalt osaliselt VSLi tagastatavaid hooneid. Asjaomaste maatükkide väärtus ei olnud aga teada ja võis olla negatiivne. Seega tundus 4,7 % laenuintressimäär liiga madal. Nimelt tuleks sõltuvalt tagatise kvaliteedist lisada 1,778 % suurusele baasintressile 400 – 1 000 baaspunkti.

| (47) | Belgia ametiasutuste väite kohaselt oli tagatiste väärtus ideaalne, kuna hõlmas laenu selle täies ulatuses. Nende hinnang põhines jaanuaris ja veebruaris 2009 agentuuri Marengo teostatud analüüsil. |
| --- | --- |

(47)

Belgia ametiasutuste väite kohaselt oli tagatiste väärtus ideaalne, kuna hõlmas laenu selle täies ulatuses. Nende hinnang põhines jaanuaris ja veebruaris 2009 agentuuri Marengo teostatud analüüsil.

3.7.   Kapitali suurendamine 1,5 miljoni euro võrra (meede 6)

| (48) | Algatamisotsuses täheldas komisjon, et kapitali suurendamist ei otsustatud äriplaanist, vaid pelgalt finantsprognoosist lähtudes. Viimane ei hõlma aga mingeid selgitusi selle kohta, kuidas kavatseb ettevõtja taas jalule tõusta või tagada investorile ehk Vallooni piirkonnale kapitalisissemakse hüvitamise. Muu hulgas ei tundu Vallooni piirkond ja CFC olevat samas olukorras ega kandvat samu riske. Vallooni piirkond ei olnud enne meetme võtmist VSLi aktsionär ning seetõttu puudusid sel igasugused vastavad majandushuvid. CFC oli aga VSLi aktsionär, mistõttu oli VSLi majanduslik taastumine või vähemalt kahjumi kontrolli alla saamine tema huvides. |
| --- | --- |

(48)

Algatamisotsuses täheldas komisjon, et kapitali suurendamist ei otsustatud äriplaanist, vaid pelgalt finantsprognoosist lähtudes. Viimane ei hõlma aga mingeid selgitusi selle kohta, kuidas kavatseb ettevõtja taas jalule tõusta või tagada investorile ehk Vallooni piirkonnale kapitalisissemakse hüvitamise. Muu hulgas ei tundu Vallooni piirkond ja CFC olevat samas olukorras ega kandvat samu riske. Vallooni piirkond ei olnud enne meetme võtmist VSLi aktsionär ning seetõttu puudusid sel igasugused vastavad majandushuvid. CFC oli aga VSLi aktsionär, mistõttu oli VSLi majanduslik taastumine või vähemalt kahjumi kontrolli alla saamine tema huvides.

| (49) | Belgia ametiasutused leidsid, et VSL ei olnud meetme võtmise ajal raskustes, sest selle enamusaktsionär usaldas ja toetas oma tütarettevõtjat rahaliselt täiel määral. |
| --- | --- |

(49)

Belgia ametiasutused leidsid, et VSL ei olnud meetme võtmise ajal raskustes, sest selle enamusaktsionär usaldas ja toetas oma tütarettevõtjat rahaliselt täiel määral.

| (50) | Nad heitsid komisjonile ette, et viimane võtab riigiabi olemasolu hindamisel aluseks investeeringu hilisema tasuvuse, mis on vastuolus Euroopa Liidu kohtupraktikaga. |
| --- | --- |

(50)

Nad heitsid komisjonile ette, et viimane võtab riigiabi olemasolu hindamisel aluseks investeeringu hilisema tasuvuse, mis on vastuolus Euroopa Liidu kohtupraktikaga.

| (51) | Nende väitel oli kapitali sissemakse teisejärguline ja toimus CFC aktsionäride sissemaksetega samal ajal. Samal ajal lisatakse, et kuigi Vallooni piirkond ei olnud VSLi aktsionär, sai ta kapitali suurendamisest majandusliku eelise, sest tema huvides oli tegevuse toetamine eesmärgiga aidata ettevõtja taas jalule ning saada hiljem laenuhüvitist. |
| --- | --- |

(51)

Nende väitel oli kapitali sissemakse teisejärguline ja toimus CFC aktsionäride sissemaksetega samal ajal. Samal ajal lisatakse, et kuigi Vallooni piirkond ei olnud VSLi aktsionär, sai ta kapitali suurendamisest majandusliku eelise, sest tema huvides oli tegevuse toetamine eesmärgiga aidata ettevõtja taas jalule ning saada hiljem laenuhüvitist.

3.8.   Vähese tähtsusega abi (meede 7)

| (52) | Ametliku uurimismenetluse otsuses täheldas komisjon, et VSL tundus olevat raskustes alates 2009. aastast, mistõttu ei olnud tal õigust seda liiki abi saada. |
| --- | --- |

(52)

Ametliku uurimismenetluse otsuses täheldas komisjon, et VSL tundus olevat raskustes alates 2009. aastast, mistõttu ei olnud tal õigust seda liiki abi saada.

| (53) | Belgia ametiasutuste arvamuse kohaselt ei tuleks VSLi käsitleda raskustes oleva äriühinguna, kuna tegemist on vähem kui kolm aastat tagasi asutatud uue äriühinguga, millel oli kuni saneerimismenetluseni oma enamusaktsionäri usaldus. Seepärast langevad asjaomased meetmed vähese tähtsusega abi käsitleva määruse kohaldamisalasse ning neid ei saa järelikult käsitleda abina. |
| --- | --- |

(53)

Belgia ametiasutuste arvamuse kohaselt ei tuleks VSLi käsitleda raskustes oleva äriühinguna, kuna tegemist on vähem kui kolm aastat tagasi asutatud uue äriühinguga, millel oli kuni saneerimismenetluseni oma enamusaktsionäri usaldus. Seepärast langevad asjaomased meetmed vähese tähtsusega abi käsitleva määruse kohaldamisalasse ning neid ei saa järelikult käsitleda abina.

3.9.   VSLi hoonete keskkonnaohutuks muutmine Cristal Parki projekti raames ning teatavate hoonete VSLile tasuta kasutada andmine Spaque'i poolt (meede 8)

| (54) | Algatamisotsuses leidis komisjon, et Spaque võttis hoonete ostukohustuse nende taastamise kulusid teadmata. |
| --- | --- |

(54)

Algatamisotsuses leidis komisjon, et Spaque võttis hoonete ostukohustuse nende taastamise kulusid teadmata.

| (55) | Belgia ametiasutused selgitasid, et Valloonia piirkonna õigusaktidega piiratakse saastunud hoone omaniku kohustusi seoses keskkonnaohutuks muutmise kuludega varasema saastatuse puhul, samuti sõltuvalt saastunud hoonete asukohast territoriaalplaneerimise kavades. Belgia ametiasutused väitsid ühtlasi, et kuna VSLil lasus kohustus katta saastekulud, sai teda kohustada taastama tööstuskompleksi vaid määral, mis oli vajalik selle kooskõla tagamiseks vastava sektori territoriaalplaneerimise kavas märgitud kasutusotstarbega ehk tööstusliku otstarbega. Seepärast tuleb tööstuskompleksi keskkonnaohutuks muutmise kulusid analüüsida eesmärgiga tagada objekti kooskõla selle kasutusotstarbega müügi ajal, milleks oli käesoleval juhul tööstuslik otstarve. Belgia ametiasutuste arvamuse kohaselt sisaldub kuluanalüüs GEOLYSe aruandes. Seejärel lahutati kulud müügihinnast. |
| --- | --- |

(55)

Belgia ametiasutused selgitasid, et Valloonia piirkonna õigusaktidega piiratakse saastunud hoone omaniku kohustusi seoses keskkonnaohutuks muutmise kuludega varasema saastatuse puhul, samuti sõltuvalt saastunud hoonete asukohast territoriaalplaneerimise kavades. Belgia ametiasutused väitsid ühtlasi, et kuna VSLil lasus kohustus katta saastekulud, sai teda kohustada taastama tööstuskompleksi vaid määral, mis oli vajalik selle kooskõla tagamiseks vastava sektori territoriaalplaneerimise kavas märgitud kasutusotstarbega ehk tööstusliku otstarbega. Seepärast tuleb tööstuskompleksi keskkonnaohutuks muutmise kulusid analüüsida eesmärgiga tagada objekti kooskõla selle kasutusotstarbega müügi ajal, milleks oli käesoleval juhul tööstuslik otstarve. Belgia ametiasutuste arvamuse kohaselt sisaldub kuluanalüüs GEOLYSe aruandes. Seejärel lahutati kulud müügihinnast.

| (56) | Lisaks selgitavad Belgia ametiasutused, et pärast seda, kui hooned ostis Spaque, teostati hoonete keskkonnaohutuks muutmisega seotud tööd avaliku sektori asutuse, s.o Spaque'i rahaliste vahenditega ehk avaliku sektori vahenditega. Keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste kohaselt ei kujuta avaliku sektori asutuse teostatavad puhastustööd viimasele kuuluval ühel või mitmel maatükil riigiabi. |
| --- | --- |

(56)

Lisaks selgitavad Belgia ametiasutused, et pärast seda, kui hooned ostis Spaque, teostati hoonete keskkonnaohutuks muutmisega seotud tööd avaliku sektori asutuse, s.o Spaque'i rahaliste vahenditega ehk avaliku sektori vahenditega. Keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste kohaselt ei kujuta avaliku sektori asutuse teostatavad puhastustööd viimasele kuuluval ühel või mitmel maatükil riigiabi.

| (57) | Hoonete VSLile tasuta kasutada andmise kohta väidavad Belgia ametiasutused, et kasutusse andmine hõlmab erakapitalil põhinevale äriühingule SPECI kuuluvaid hooneid. |
| --- | --- |

(57)

Hoonete VSLile tasuta kasutada andmise kohta väidavad Belgia ametiasutused, et kasutusse andmine hõlmab erakapitalil põhinevale äriühingule SPECI kuuluvaid hooneid.

4.   KOLMANDATE POOLTE MÄRKUSED ALGATAMISOTSUSE KOHTA

| (58) | Komisjon ei saanud ühtegi märkust. |
| --- | --- |

(58)

Komisjon ei saanud ühtegi märkust.

5.   ABI HINDAMINE

5.1.   Riigiabi hindamine ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses

| (59) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on sätestatud, et igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid, on siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikide vahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(59)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on sätestatud, et igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid, on siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikide vahelist kaubandust.

| (60) | Asjaomasest sättest nähtub, et riigiabina on käsitletav meede, mis i) pärineb riigilt, st tegemist on riigi ressursside kasutamisega ning see on seostatav riigiga; ii) annab abisaajale majandusliku eelise; iii) on valikuline; iv) moonutab tõenäoliselt konkurentsi ja mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(60)

Asjaomasest sättest nähtub, et riigiabina on käsitletav meede, mis i) pärineb riigilt, st tegemist on riigi ressursside kasutamisega ning see on seostatav riigiga; ii) annab abisaajale majandusliku eelise; iii) on valikuline; iv) moonutab tõenäoliselt konkurentsi ja mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (61) | Belgia ei ole vaidlustanud päästmisabi (meede 1) käsitlemist abina. Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses võttis komisjon selle teadmiseks. Mis puutub meetmesse 2, siis võttis Belgia pärast ametliku uurimismenetluse algatamist oma teatise tagasi. Käesolevas otsuses meedet 2 seega ei analüüsita. See-eest vaidlustab Belgia meetmete 3–6 ning 7 ja 8 riigiabina käsitlemise, väites, et meetmed ei andnud abisaajale majanduslikku eelist või olid käsitletavad vähese tähtsusega abina. |
| --- | --- |

(61)

Belgia ei ole vaidlustanud päästmisabi (meede 1) käsitlemist abina. Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses võttis komisjon selle teadmiseks. Mis puutub meetmesse 2, siis võttis Belgia pärast ametliku uurimismenetluse algatamist oma teatise tagasi. Käesolevas otsuses meedet 2 seega ei analüüsita. See-eest vaidlustab Belgia meetmete 3–6 ning 7 ja 8 riigiabina käsitlemise, väites, et meetmed ei andnud abisaajale majanduslikku eelist või olid käsitletavad vähese tähtsusega abina.

5.1.1.   Riigi vahendite olemasolu

Meetmed 1, 3, 5 ja 6

| (62) | Meetmed 1 (laen summas 1 miljon eurot), 3 (tagatis summas 150 000 eurot), 5 (laen summas 1,5 miljonit eurot) ja 6 (kapitali suurendamine 1,5 miljoni euro võrra) võttis Vallooni piirkonna kasuks Sogepa. Kuna tegemist on 100 % riigile kuuluva ettevõttega, võib selle vahendeid käsitleda riigi vahenditena ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (9). |
| --- | --- |

(62)

Meetmed 1 (laen summas 1 miljon eurot), 3 (tagatis summas 150 000 eurot), 5 (laen summas 1,5 miljonit eurot) ja 6 (kapitali suurendamine 1,5 miljoni euro võrra) võttis Vallooni piirkonna kasuks Sogepa. Kuna tegemist on 100 % riigile kuuluva ettevõttega, võib selle vahendeid käsitleda riigi vahenditena ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (9).

Meede 4

| (63) | Komisjon märgib, et VSL ja Vallooni piirkond sõlmisid lepingu, millega VSL sai Val Saint-Lamberti kaubamärkide kasutamiseks piiramatu ainuõigusliku kontsessiooni, ning korraldati nende müük. Asjaomane meede ning kaubamärkide tulevase müügi tingimused sisaldasid riigi ressursside kasutamist. |
| --- | --- |

(63)

Komisjon märgib, et VSL ja Vallooni piirkond sõlmisid lepingu, millega VSL sai Val Saint-Lamberti kaubamärkide kasutamiseks piiramatu ainuõigusliku kontsessiooni, ning korraldati nende müük. Asjaomane meede ning kaubamärkide tulevase müügi tingimused sisaldasid riigi ressursside kasutamist.

Meede 7

| (64) | Belgia ametiasutuste edastatud teabe põhjal tundub ühtlasi, et abi, mis asutuste arvates kvalifitseerus vähese tähtsusega abina, andis samuti avaliku sektori asutus või ettevõte, olgugi et Belgia ei ole täpsustanud, kas tegemist oli Vallooni piirkondliku asutuse või Sogepaga. Igal juhul on tegemist riigi ressurssidega ning ka Belgia ametiasutused ei ole vaidlustanud, et meetmete puhul on tegemist riigiabiga. |
| --- | --- |

(64)

Belgia ametiasutuste edastatud teabe põhjal tundub ühtlasi, et abi, mis asutuste arvates kvalifitseerus vähese tähtsusega abina, andis samuti avaliku sektori asutus või ettevõte, olgugi et Belgia ei ole täpsustanud, kas tegemist oli Vallooni piirkondliku asutuse või Sogepaga. Igal juhul on tegemist riigi ressurssidega ning ka Belgia ametiasutused ei ole vaidlustanud, et meetmete puhul on tegemist riigiabiga.

Meede 8

| (65) | Komisjon märgib, et Spaque on riiklikul kapitalil põhinev ettevõte, kes on Vallooni piirkondliku investeerimisettevõtte (SRIW) tütarettevõtja, ning Vallooni piirkond oli VSLi hoonete keskkonnaohutuks muutmiseks ette nähtud vahendid talle juba eraldanud (10). Asjaolu, et Spaque ostis maatükid VSLile ja andis neist osa tasuta kasutada, tähendab riigi vahendite olemasolu. |
| --- | --- |

(65)

Komisjon märgib, et Spaque on riiklikul kapitalil põhinev ettevõte, kes on Vallooni piirkondliku investeerimisettevõtte (SRIW) tütarettevõtja, ning Vallooni piirkond oli VSLi hoonete keskkonnaohutuks muutmiseks ette nähtud vahendid talle juba eraldanud (10). Asjaolu, et Spaque ostis maatükid VSLile ja andis neist osa tasuta kasutada, tähendab riigi vahendite olemasolu.

5.1.2.   Seostatavuse kriteerium

| (66) | Seostatavust saab Euroopa Kohtu arvamuse kohaselt teha kindlaks mitme näitaja põhjal sõltuvalt juhtumi asjaoludest ja meetme võtmise tingimustest (11). |
| --- | --- |

(66)

Seostatavust saab Euroopa Kohtu arvamuse kohaselt teha kindlaks mitme näitaja põhjal sõltuvalt juhtumi asjaoludest ja meetme võtmise tingimustest (11).

| (67) | VSLi nimel tegutsenud kaks Vallooni piirkonna avalik-õiguslikku asutust – vastavalt Sogepa ja Spaque, võtsid punktis 2.2 osutatud meetmed. |
| --- | --- |

(67)

VSLi nimel tegutsenud kaks Vallooni piirkonna avalik-õiguslikku asutust – vastavalt Sogepa ja Spaque, võtsid punktis 2.2 osutatud meetmed.

| (68) | Sogepa on riiklikul kapitalil põhinev äriühing, mille aktsiakapital kuulub 100 % Vallooni piirkonnale. Äriühing vastutab otsuste täideviimise eest, mis Vallooni piirkonna valitsus on vastu võtnud äriühingute tegevusse sekkumise ja sekkumiste haldamise valdkonnas. Sogepa loodi Vallooni terasetööstusettevõtte (SWS) ja Vallooni piirkonna aktsiaosalusi äriühingutes haldava ettevõtja (SOWAGEP) ühinemise tulemusel 1999. aastal. |
| --- | --- |

(68)

Sogepa on riiklikul kapitalil põhinev äriühing, mille aktsiakapital kuulub 100 % Vallooni piirkonnale. Äriühing vastutab otsuste täideviimise eest, mis Vallooni piirkonna valitsus on vastu võtnud äriühingute tegevusse sekkumise ja sekkumiste haldamise valdkonnas. Sogepa loodi Vallooni terasetööstusettevõtte (SWS) ja Vallooni piirkonna aktsiaosalusi äriühingutes haldava ettevõtja (SOWAGEP) ühinemise tulemusel 1999. aastal.

| (69) | Sogepa on vastutav Vallooni piirkonna valitsuse ees. Sogepa põhikirja artikli 3 lõikes 1 on sätestatud, et „äriühingu eesmärk on täita kõik ülesanded, mille annab Vallooni piirkonna valitsus. Selle käigus tagatakse muu hulgas Vallooni piirkonna valitsuse otsuste, mis käsitlevad äriühingute tegevusse sekkumist, täideviimine ning Vallooni piirkonna valitsuse või Sogepa enda aktsiaosaluse, kohustuste, ettemaksete või huvide haldamine äriühingutes”. |
| --- | --- |

(69)

Sogepa on vastutav Vallooni piirkonna valitsuse ees. Sogepa põhikirja artikli 3 lõikes 1 on sätestatud, et „äriühingu eesmärk on täita kõik ülesanded, mille annab Vallooni piirkonna valitsus. Selle käigus tagatakse muu hulgas Vallooni piirkonna valitsuse otsuste, mis käsitlevad äriühingute tegevusse sekkumist, täideviimine ning Vallooni piirkonna valitsuse või Sogepa enda aktsiaosaluse, kohustuste, ettemaksete või huvide haldamine äriühingutes”.

| (70) | 1991. aastal loodud Spaque tegeleb prügilatest ja mahajäetud tööstusaladelt pärineva saaste likvideerimisega. Tema kohustuste hulka kuulub nimekirja koostamine saastunud tööstuskompleksidest Vallooni piirkonnas. Spaque on Vallooni piirkondliku investeerimisettevõtte SRIW tütarettevõtja, kelle aktsiakapitalist kuulub 98,66 % Vallooni piirkonnale ning kelle põhieesmärk on aidata arendada Vallooni piirkonna majandust, toetades Vallooni või Valloonias tegutsevaid ettevõtteid, kes arendavad lisandväärtust andvaid tööstusprojekte või teenuseid. |
| --- | --- |

(70)

1991. aastal loodud Spaque tegeleb prügilatest ja mahajäetud tööstusaladelt pärineva saaste likvideerimisega. Tema kohustuste hulka kuulub nimekirja koostamine saastunud tööstuskompleksidest Vallooni piirkonnas. Spaque on Vallooni piirkondliku investeerimisettevõtte SRIW tütarettevõtja, kelle aktsiakapitalist kuulub 98,66 % Vallooni piirkonnale ning kelle põhieesmärk on aidata arendada Vallooni piirkonna majandust, toetades Vallooni või Valloonias tegutsevaid ettevõtteid, kes arendavad lisandväärtust andvaid tööstusprojekte või teenuseid.

| (71) | 2007. aasta juulis Vallooni piirkonna valitsuse ja Spaque'i vahel esialgu aastateks 2008–2012 sõlmitud (ja 2012. aasta oktoobris kuueks kuuks pikendatud) lepingu kohaselt viib Spaque täide toiminguid ülesannete raames, milleks on teda volitanud Vallooni piirkond. Seoses asjaomaste ülesannetega vastutab ta Vallooni piirkonna ees. Vallooni piirkond koostab muu hulgas esmatähtsate alade nimekirja ning määrab taastamise tarbeks erivolitused. |
| --- | --- |

(71)

2007. aasta juulis Vallooni piirkonna valitsuse ja Spaque'i vahel esialgu aastateks 2008–2012 sõlmitud (ja 2012. aasta oktoobris kuueks kuuks pikendatud) lepingu kohaselt viib Spaque täide toiminguid ülesannete raames, milleks on teda volitanud Vallooni piirkond. Seoses asjaomaste ülesannetega vastutab ta Vallooni piirkonna ees. Vallooni piirkond koostab muu hulgas esmatähtsate alade nimekirja ning määrab taastamise tarbeks erivolitused.

| (72) | Asjaomast teavet silmas pidades märgib komisjon, et Vallooni piirkond võtab vastu otsused ning need viib täide Sogepa. Spaque'i puhul tundub, et Vallooni piirkonnal on volitatud ülesannete raames õigus sekkuda otse Spaque'i tegevusse. |
| --- | --- |

(72)

Asjaomast teavet silmas pidades märgib komisjon, et Vallooni piirkond võtab vastu otsused ning need viib täide Sogepa. Spaque'i puhul tundub, et Vallooni piirkonnal on volitatud ülesannete raames õigus sekkuda otse Spaque'i tegevusse.

| (73) | Seepärast järeldab komisjon praeguses etapis, et vaadeldavate meetmete puhul on kasutatud riigi ressursse ja need on seostatavad riigiga. |
| --- | --- |

(73)

Seepärast järeldab komisjon praeguses etapis, et vaadeldavate meetmete puhul on kasutatud riigi ressursse ja need on seostatavad riigiga.

5.1.3.   Valikulisuse kriteerium

| (74) | Valikulisuse kriteerium on enesestmõistetavalt täidetud. Algatamisotsuses täheldas komisjon, et kõik vaadeldavad meetmed on võetud üheainsa äriühingu – VSLi (või meetme 3 puhul, kus tegemist oli 150 000 euro suuruse tagatisega, CVSLi pankrotihalduri) kasuks. |
| --- | --- |

(74)

Valikulisuse kriteerium on enesestmõistetavalt täidetud. Algatamisotsuses täheldas komisjon, et kõik vaadeldavad meetmed on võetud üheainsa äriühingu – VSLi (või meetme 3 puhul, kus tegemist oli 150 000 euro suuruse tagatisega, CVSLi pankrotihalduri) kasuks.

5.1.4.   Majandusliku eelise olemasolu

| (75) | Järgmisena tuleks uurida majandusliku eelise olemasolu nii päästmisabi kui ka muude vaadeldavate meetmete puhul, võttes arvesse märkusi, mille esitasid algatamisotsuse kohta Belgia ametiasutused. |
| --- | --- |

(75)

Järgmisena tuleks uurida majandusliku eelise olemasolu nii päästmisabi kui ka muude vaadeldavate meetmete puhul, võttes arvesse märkusi, mille esitasid algatamisotsuse kohta Belgia ametiasutused.

Meede 1. Päästmisabi summas 1 miljon eurot

| (76) | 1 miljoni euro suuruses laenus (intressiga 3,07 %, mida suurendati 100 baaspunkti võrra tasu maksmiseks Sogepale) seisnenud päästmisabi andis VSLile majandusliku eelise. Laen anti ilma igasuguse tagatiseta raskustes olevale äriühingule, kes oli kaks kuud varem esitanud saneerimistaotluse (vt punkt 5.2.1). Ka Belgia ametiasutused on tunnistanud, et VSL ei oleks raskustes oleva äriühinguna mingil juhul saanud laenu erapangast. Seetõttu anti meetmega VSLile majanduslik eelis summas 1 miljon eurot (laenu väärtus). |
| --- | --- |

(76)

1 miljoni euro suuruses laenus (intressiga 3,07 %, mida suurendati 100 baaspunkti võrra tasu maksmiseks Sogepale) seisnenud päästmisabi andis VSLile majandusliku eelise. Laen anti ilma igasuguse tagatiseta raskustes olevale äriühingule, kes oli kaks kuud varem esitanud saneerimistaotluse (vt punkt 5.2.1). Ka Belgia ametiasutused on tunnistanud, et VSL ei oleks raskustes oleva äriühinguna mingil juhul saanud laenu erapangast. Seetõttu anti meetmega VSLile majanduslik eelis summas 1 miljon eurot (laenu väärtus).

Meede 3. Tagatis summas 150 000 eurot

| (77) | Komisjon kahtles, kas asjaomane riiklik sekkumine on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori kriteeriumiga. |
| --- | --- |

(77)

Komisjon kahtles, kas asjaomane riiklik sekkumine on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori kriteeriumiga.

| (78) | Belgia ametiasutused ei käsitlenud oma märkustes majandusliku eelise küsimust, vaid keskendusid majandusliku järjepidevuse küsimusele CVSLi ja VSLi vahel. |
| --- | --- |

(78)

Belgia ametiasutused ei käsitlenud oma märkustes majandusliku eelise küsimust, vaid keskendusid majandusliku järjepidevuse küsimusele CVSLi ja VSLi vahel.

| (79) | Komisjoni käsutuses oleva viimase teabe kohaselt puudutas tagatis 300 000 euro suurust laenu, mille ING oli eraldanud CVSLi pankrotihaldurile. Tagatis anti summas 150 000 eurot ja see ei sisaldanud tasukohustust. Laenu eesmärk oli tagada CVSLi tegevuse jätkumine kuni ettevõtte võimaliku ülevõtmiseni. |
| --- | --- |

(79)

Komisjoni käsutuses oleva viimase teabe kohaselt puudutas tagatis 300 000 euro suurust laenu, mille ING oli eraldanud CVSLi pankrotihaldurile. Tagatis anti summas 150 000 eurot ja see ei sisaldanud tasukohustust. Laenu eesmärk oli tagada CVSLi tegevuse jätkumine kuni ettevõtte võimaliku ülevõtmiseni.

| (80) | Komisjon märgib, et Belgia ametiasutuste teabe kohaselt ei olnud tagatise andmise ajal huvitatud isikute vahel sõlmitud ega allkirjastatud ühtegi tagatislepingut. Seepärast on komisjoni käsutuses üksnes Sogepa 24. septembri 2008. aasta kiri ING-le, milles Sogepa kinnitab, et nõustub tagama tegevuse jätkumisest tekkida võiva kahjumi summas 150 000 eurot. Komisjon märgib, et Sogepa andis tagatise pankrotistunud äriühingu pankrotihaldurile ilma tasuta. Belgia ametiasutused teatasid muu hulgas, et ING seadis laenu tingimuseks tagatise saamise. Eelkirjeldatut arvesse võttes leiab komisjon, et riikliku sekkumiseta ei oleks laenu täies osas eraldatud. Komisjon märgib muu hulgas, et Vallooni piirkonnal ei olnud CVSLiga ühtegi vahetut juriidilist ega kaubanduslikku seost. Piirkond ei olnud ei vahetult ega Sogepa vahendusel kaudselt CVSLi aktsionär. Seepärast puudus piirkonnal kaubanduslik huvi CVSLile tasuta tagatise andmiseks. |
| --- | --- |

(80)

Komisjon märgib, et Belgia ametiasutuste teabe kohaselt ei olnud tagatise andmise ajal huvitatud isikute vahel sõlmitud ega allkirjastatud ühtegi tagatislepingut. Seepärast on komisjoni käsutuses üksnes Sogepa 24. septembri 2008. aasta kiri ING-le, milles Sogepa kinnitab, et nõustub tagama tegevuse jätkumisest tekkida võiva kahjumi summas 150 000 eurot. Komisjon märgib, et Sogepa andis tagatise pankrotistunud äriühingu pankrotihaldurile ilma tasuta. Belgia ametiasutused teatasid muu hulgas, et ING seadis laenu tingimuseks tagatise saamise. Eelkirjeldatut arvesse võttes leiab komisjon, et riikliku sekkumiseta ei oleks laenu täies osas eraldatud. Komisjon märgib muu hulgas, et Vallooni piirkonnal ei olnud CVSLiga ühtegi vahetut juriidilist ega kaubanduslikku seost. Piirkond ei olnud ei vahetult ega Sogepa vahendusel kaudselt CVSLi aktsionär. Seepärast puudus piirkonnal kaubanduslik huvi CVSLile tasuta tagatise andmiseks.

| (81) | Sellest järeldab komisjon, et tasuta tagatise andmine kujutas majanduslikku eelist CVSLile. Eelis on võrdne tasuga, mida eraettevõtja oleks nõudnud sarnastes tingimustes tagatise andmise puhul, mida Sogepa aga ei teinud. |
| --- | --- |

(81)

Sellest järeldab komisjon, et tasuta tagatise andmine kujutas majanduslikku eelist CVSLile. Eelis on võrdne tasuga, mida eraettevõtja oleks nõudnud sarnastes tingimustes tagatise andmise puhul, mida Sogepa aga ei teinud.

| (82) | Belgia ametiasutused märkisid, et pankrotihaldur maksis olemasolevatest vahenditest ja 150 000 euro suuruse tagatise realiseerimise järgselt 300 000 euro suuruse laenu täielikult tagasi 28. juulil 2009. |
| --- | --- |

(82)

Belgia ametiasutused märkisid, et pankrotihaldur maksis olemasolevatest vahenditest ja 150 000 euro suuruse tagatise realiseerimise järgselt 300 000 euro suuruse laenu täielikult tagasi 28. juulil 2009.

| (83) | Seega vastab abisumma laenu intressimäära, mida CVSLi pankrotihaldur oleks tasunud turul riigitagatise puudumise korral, ja tagatise olemasolul tegelikult makstud intressimäära vahele. |
| --- | --- |

(83)

Seega vastab abisumma laenu intressimäära, mida CVSLi pankrotihaldur oleks tasunud turul riigitagatise puudumise korral, ja tagatise olemasolul tegelikult makstud intressimäära vahele.

| (84) | Asjaomane lähenemisviis on kooskõlas komisjoni teatise (EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes) (12) punktiga 4.2, milles on sätestatud järgmist: „Üksikgarantii puhul tuleb garantiiga antava toetuse rahaline väärtus arvutada garantii turuhinna ja tegelikult makstud hinna vahena. Kui turg ei paku garantiisid asjaomase tehinguliigi jaoks, ei ole garantii turuhind kättesaadav. Sellisel juhul tuleb abielement arvutada samal viisil nagu sooduslaenu toetusekvivalent, nimelt selle konkreetse turuintressimäära, mida kõnealune ettevõtja oleks ilma garantiita maksnud, ning riigigarantii abil saadud intressimäära vahena pärast kõigi garantiimaksete arvessevõtmist.” |
| --- | --- |

(84)

Asjaomane lähenemisviis on kooskõlas komisjoni teatise (EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes) (12) punktiga 4.2, milles on sätestatud järgmist: „Üksikgarantii puhul tuleb garantiiga antava toetuse rahaline väärtus arvutada garantii turuhinna ja tegelikult makstud hinna vahena. Kui turg ei paku garantiisid asjaomase tehinguliigi jaoks, ei ole garantii turuhind kättesaadav. Sellisel juhul tuleb abielement arvutada samal viisil nagu sooduslaenu toetusekvivalent, nimelt selle konkreetse turuintressimäära, mida kõnealune ettevõtja oleks ilma garantiita maksnud, ning riigigarantii abil saadud intressimäära vahena pärast kõigi garantiimaksete arvessevõtmist.”

| (85) | Abisumma arvutamine toimub järgmise valemiga:
  Abisumma = (14,59 % – 10,75 %) × 300 000 × 343/365 = 10 825,64 eurot |
| --- | --- |

(85)

Abisumma arvutamine toimub järgmise valemiga:

Abisumma = (14,59 % – 10,75 %) × 300 000 × 343/365 = 10 825,64 eurot

| (86) | 14,59 % saadakse järgmiselt: 4,59 % (Belgia baasintress 2008. aasta augustis) (13), millele lisatakse CVSLi olukorrast tulenevalt (ettevõtja reiting on CCC ning tagatis nõrk) (14)1 000 baaspunkti. 10,75 % on ING laenuintress ning 343 päeva on laenuperiood kuni selle täieliku tagasimaksmiseni. |
| --- | --- |

(86)

14,59 % saadakse järgmiselt: 4,59 % (Belgia baasintress 2008. aasta augustis) (13), millele lisatakse CVSLi olukorrast tulenevalt (ettevõtja reiting on CCC ning tagatis nõrk) (14)1 000 baaspunkti. 10,75 % on ING laenuintress ning 343 päeva on laenuperiood kuni selle täieliku tagasimaksmiseni.

Meede 4. Val Saint-Lamberti kaubamärkide kasutamine ja müük

| (87) | Komisjon avaldas kahtlust, kas kaubamärkide müügi ja kasutamise eest VSLi makstavat tasu käsitlevad tingimused (tasumäär 1,5 % EBIDTAst esimesel viiel majandusaastal ja 5 % alates kuuendast majandusaastast) on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori põhimõttega (15). |
| --- | --- |

(87)

Komisjon avaldas kahtlust, kas kaubamärkide müügi ja kasutamise eest VSLi makstavat tasu käsitlevad tingimused (tasumäär 1,5 % EBIDTAst esimesel viiel majandusaastal ja 5 % alates kuuendast majandusaastast) on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori põhimõttega (15).

| (88) | 29. jaanuaril 2009. Vallooni piirkonna omanduses oleva Compagnie financière du Vali ja VSLi vahel sõlmitud leping sisaldab VSLile kaubamärkide ainukasutusõiguse andmist ning nende ostutingimusi (vt põhjendust 19 jj). |
| --- | --- |

(88)

29. jaanuaril 2009. Vallooni piirkonna omanduses oleva Compagnie financière du Vali ja VSLi vahel sõlmitud leping sisaldab VSLile kaubamärkide ainukasutusõiguse andmist ning nende ostutingimusi (vt põhjendust 19 jj).

| (89) | Komisjon märgib, et kaubamärkide ainukasutusõigus on allutatud tingimustele, mida eraettevõtja ei oleks kehtestanud. Vallooni piirkond nõudis nimelt VSLilt vastutasuks järgmist: „Vallooni piirkond võib ainulitsentsi igal ajal ja ette teatamata tühistada juhul, kui VSL (või selle õigusjärglased) ei suuda tagada Seraingis asuvas Val-Saint Lamberti tööstuskompleksis suure lisandväärtusega kristallesemete tootmist, kasutades tööjõudu, mis moodustab vähemalt 60 % täistööajale taandatud töötajatest, v.a CVSLi pankrotikuupäeva seisuga majanduslikel kaalutlustel koondatud töötajad.” Komisjoni arvates kohustab Vallooni piirkond VSLi tagama vastutasuks ainulitsentsi eest tootmise Seraingi tööstuskompleksis ja eelnevalt kindlaks määratud tööhõivetaseme säilitamise. Nimetatud tingimused mõjutasid litsentsi eest makstud tasu ja kaubamärkide hilisemat müügihinda. |
| --- | --- |

(89)

Komisjon märgib, et kaubamärkide ainukasutusõigus on allutatud tingimustele, mida eraettevõtja ei oleks kehtestanud. Vallooni piirkond nõudis nimelt VSLilt vastutasuks järgmist: „Vallooni piirkond võib ainulitsentsi igal ajal ja ette teatamata tühistada juhul, kui VSL (või selle õigusjärglased) ei suuda tagada Seraingis asuvas Val-Saint Lamberti tööstuskompleksis suure lisandväärtusega kristallesemete tootmist, kasutades tööjõudu, mis moodustab vähemalt 60 % täistööajale taandatud töötajatest, v.a CVSLi pankrotikuupäeva seisuga majanduslikel kaalutlustel koondatud töötajad.” Komisjoni arvates kohustab Vallooni piirkond VSLi tagama vastutasuks ainulitsentsi eest tootmise Seraingi tööstuskompleksis ja eelnevalt kindlaks määratud tööhõivetaseme säilitamise. Nimetatud tingimused mõjutasid litsentsi eest makstud tasu ja kaubamärkide hilisemat müügihinda.

| (90) | Komisjoni arvates langetasid poliitilised tingimused (tegevuse ja teatava tööhõivetaseme säilitamine Seraingis) litsentsi kasutamistasu ja müügihinda. Seega ei saa tasumäära 1,5 % EBIDTAst esimesel viiel majandusaastal ja 5 % alates kuuendast majandusaastast pidada turutingimustele vastavaks tasuks. Ka 2008. aasta oktoobris ülevõtmismenetluse raames ülevõtjate pakutud hinda [700 000 – 1 000 000] eurot ei saa käsitleda turuhinnana eespool nimetatud tingimuste tõttu, mida turumajanduse tingimustes tegutsev erainvestor ei oleks kehtestanud ning mis võis panna osa investoreid pakkumuse tegemisest loobuma. |
| --- | --- |

(90)

Komisjoni arvates langetasid poliitilised tingimused (tegevuse ja teatava tööhõivetaseme säilitamine Seraingis) litsentsi kasutamistasu ja müügihinda. Seega ei saa tasumäära 1,5 % EBIDTAst esimesel viiel majandusaastal ja 5 % alates kuuendast majandusaastast pidada turutingimustele vastavaks tasuks. Ka 2008. aasta oktoobris ülevõtmismenetluse raames ülevõtjate pakutud hinda [700 000 – 1 000 000] eurot ei saa käsitleda turuhinnana eespool nimetatud tingimuste tõttu, mida turumajanduse tingimustes tegutsev erainvestor ei oleks kehtestanud ning mis võis panna osa investoreid pakkumuse tegemisest loobuma.

| (91) | Kaubamärkide kasutamisega seotud abisumma võrdub järgmisega: tasu, mida oleks pakkunud erainvestor ilma Vallooni piirkonna kehtestatud poliitiliste tingimusteta, millest lahutatakse tegelikult makstud tasu. Sissenõudmismenetluse raames on Belgia ametiasutused kohustatud nimetama sedalaadi hindamiseks pädeva sõltumatu eksperdi, kes valitakse avaliku ja läbipaistva menetluse käigus ja kelle nimetamine toimub komisjoni nõusolekul. Ekspert koostab uuringu, mis võimaldab määrata kindlaks üldkasutatavatele meetoditele vastava ning intellektuaalse omandi haldamise puhul vastuvõetava tasu. |
| --- | --- |

(91)

Kaubamärkide kasutamisega seotud abisumma võrdub järgmisega: tasu, mida oleks pakkunud erainvestor ilma Vallooni piirkonna kehtestatud poliitiliste tingimusteta, millest lahutatakse tegelikult makstud tasu. Sissenõudmismenetluse raames on Belgia ametiasutused kohustatud nimetama sedalaadi hindamiseks pädeva sõltumatu eksperdi, kes valitakse avaliku ja läbipaistva menetluse käigus ja kelle nimetamine toimub komisjoni nõusolekul. Ekspert koostab uuringu, mis võimaldab määrata kindlaks üldkasutatavatele meetoditele vastava ning intellektuaalse omandi haldamise puhul vastuvõetava tasu.

| (92) | Müügiga seotud meedet ei viidud VSLi pankrotistumise tõttu kunagi ellu. Kaubamärkide müüki ei toimunud, mistõttu on nende omanik senini Vallooni piirkond. Kuna meedet ellu ei viidud, ei nõua komisjon meetmega saadud abi tagastamist. |
| --- | --- |

(92)

Müügiga seotud meedet ei viidud VSLi pankrotistumise tõttu kunagi ellu. Kaubamärkide müüki ei toimunud, mistõttu on nende omanik senini Vallooni piirkond. Kuna meedet ellu ei viidud, ei nõua komisjon meetmega saadud abi tagastamist.

Meede 5. Laen summas 1,5 miljonit eurot

| (93) | Komisjon avaldas kahtlust seoses laenutagatise ja intressimääraga. Komisjon leidis nimelt, et tagatiseks olevate maatükkide väärtus võis olla väiksem või isegi negatiivne, kuna kas kõik maatükid või osa neist tuli muuta puhastamisega keskkonnaohutuks. |
| --- | --- |

(93)

Komisjon avaldas kahtlust seoses laenutagatise ja intressimääraga. Komisjon leidis nimelt, et tagatiseks olevate maatükkide väärtus võis olla väiksem või isegi negatiivne, kuna kas kõik maatükid või osa neist tuli muuta puhastamisega keskkonnaohutuks.

| (94) | Komisjon täheldab talle esitatud dokumentide põhjal, et hüpoteek hõlmas vähemalt osaliselt VSLi hooneid, mis tuleks müügi korral taastada ja keskkonnaohutuks muuta. Belgia ametiasutused väitsid oma vastuses, et eksperdiaruande koostamise kuupäeval ei kehtinud asjaomaste hoonete suhtes ühtegi õiguslikku kohustust. Seepärast ei tulnud hoonete väärtuse määramisel võimalikke keskkonnaohutuks muutmise kulusid arvesse võtta. |
| --- | --- |

(94)

Komisjon täheldab talle esitatud dokumentide põhjal, et hüpoteek hõlmas vähemalt osaliselt VSLi hooneid, mis tuleks müügi korral taastada ja keskkonnaohutuks muuta. Belgia ametiasutused väitsid oma vastuses, et eksperdiaruande koostamise kuupäeval ei kehtinud asjaomaste hoonete suhtes ühtegi õiguslikku kohustust. Seepärast ei tulnud hoonete väärtuse määramisel võimalikke keskkonnaohutuks muutmise kulusid arvesse võtta.

| (95) | Algatamisotsust käsitlevate märkuste raames esitasid Belgia ametiasutused Marengo eksperdibüroo 2009. aasta jaanuaris ja veebruaris koostatud arvamuse, mille kohaselt hinnati hüpoteegiga koormatud kinnisvara müügiväärtus 3 137 000 eurole. Vabatahtliku avaliku enampakkumise korral oleks nimetatud vara väärtus olnud 2 871 000 ja kiirendatud avaliku enampakkumise korral 1 915 000 eurot. Belgia ametiasutuste järelduste kohaselt oli tagatise väärtus väga hea, kuna see kattis laenu täielikult. |
| --- | --- |

(95)

Algatamisotsust käsitlevate märkuste raames esitasid Belgia ametiasutused Marengo eksperdibüroo 2009. aasta jaanuaris ja veebruaris koostatud arvamuse, mille kohaselt hinnati hüpoteegiga koormatud kinnisvara müügiväärtus 3 137 000 eurole. Vabatahtliku avaliku enampakkumise korral oleks nimetatud vara väärtus olnud 2 871 000 ja kiirendatud avaliku enampakkumise korral 1 915 000 eurot. Belgia ametiasutuste järelduste kohaselt oli tagatise väärtus väga hea, kuna see kattis laenu täielikult.

| (96) | Muu hulgas on 31. detsembril 2009 lõppenud finantsaasta aruandele lisatud juhatuse aastaaruandes täpsustatud, et Marengo arvamuses, mille eesmärk oli hinnata VSLi kinnisvara väärtust 2009. aastal, märgiti kindlaksmääratud väärtuse kohta, et see on täpne vaid juhul, kui maatükid ja hooned muudetakse keskkonnaohutuks. Seda ei ole aga seni tehtud. Seejärel viidatakse aruandes asjaolule, et VSL sai ostupakkumise summas 2 000 000 eurot kõigile korras olevatele maatükkidele ja hoonetele ettevõtjalt, kelle ülesanne on arendada Cristal Parki projekti. Et tegelikku olukorda paremini arvesse võtta, otsustas juhatus seejärel kajastada bilansis üksnes väärtust, mis vastas ostupakkumisele, mis on keskkonnaohutuks muudetud maatükkide ja hoonete kiirmenetluse korras ja vabatahtliku avaliku enampakkumise korras müümise vahepealne väärtus. |
| --- | --- |

(96)

Muu hulgas on 31. detsembril 2009 lõppenud finantsaasta aruandele lisatud juhatuse aastaaruandes täpsustatud, et Marengo arvamuses, mille eesmärk oli hinnata VSLi kinnisvara väärtust 2009. aastal, märgiti kindlaksmääratud väärtuse kohta, et see on täpne vaid juhul, kui maatükid ja hooned muudetakse keskkonnaohutuks. Seda ei ole aga seni tehtud. Seejärel viidatakse aruandes asjaolule, et VSL sai ostupakkumise summas 2 000 000 eurot kõigile korras olevatele maatükkidele ja hoonetele ettevõtjalt, kelle ülesanne on arendada Cristal Parki projekti. Et tegelikku olukorda paremini arvesse võtta, otsustas juhatus seejärel kajastada bilansis üksnes väärtust, mis vastas ostupakkumisele, mis on keskkonnaohutuks muudetud maatükkide ja hoonete kiirmenetluse korras ja vabatahtliku avaliku enampakkumise korras müümise vahepealne väärtus.

| (97) | Seetõttu leiab komisjon, et sõltumatu eksperdi hinnangu ja ostupakkumise valguses on tagatisväärtused hinnatud liiga kõrgeks. |
| --- | --- |

(97)

Seetõttu leiab komisjon, et sõltumatu eksperdi hinnangu ja ostupakkumise valguses on tagatisväärtused hinnatud liiga kõrgeks.

| (98) | Muu hulgas ei ole Belgia ametiasutused suutnud esitada komisjonile ettevõtja raamatupidamise vahearuannet seisuga 31. august 2009, mis on laenu väljastamise kuupäev. Põhjusena on nimetatud 2009. aasta suvel aset leidnud arvutisüsteemide riket. Komisjonil puudub ülevaade ettevõtja finantsolukorrast seisuga 31. august 2009, kuid vaadelda saab seisu 31. detsembril 2009. Nimetatud kuupäeval oli VSLi kahjum 2 miljonit eurot ning algne põhikapital 2 miljonit eurot. Ettevõtjal oli ka 3 miljoni euro eest kaubavarusid ning 5,759 miljoni euro ulatuses võlgu. VSLi EBIDTA oli negatiivne. Seepärast järeldab komisjon Belgia muude näitajate puududes, et VSL oli oma enamusaktsionäri korrapärastest sissemaksetest hoolimata pingelises finantsolukorras. Komisjon leidis, et eespool toodud raamatupidamisandmete valguses oli VSLi reiting vastavalt komisjoni teatisele viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (edaspidi „viitemäärasid käsitlev määrus”) (16) laenukuupäeval CCC. |
| --- | --- |

(98)

Muu hulgas ei ole Belgia ametiasutused suutnud esitada komisjonile ettevõtja raamatupidamise vahearuannet seisuga 31. august 2009, mis on laenu väljastamise kuupäev. Põhjusena on nimetatud 2009. aasta suvel aset leidnud arvutisüsteemide riket. Komisjonil puudub ülevaade ettevõtja finantsolukorrast seisuga 31. august 2009, kuid vaadelda saab seisu 31. detsembril 2009. Nimetatud kuupäeval oli VSLi kahjum 2 miljonit eurot ning algne põhikapital 2 miljonit eurot. Ettevõtjal oli ka 3 miljoni euro eest kaubavarusid ning 5,759 miljoni euro ulatuses võlgu. VSLi EBIDTA oli negatiivne. Seepärast järeldab komisjon Belgia muude näitajate puududes, et VSL oli oma enamusaktsionäri korrapärastest sissemaksetest hoolimata pingelises finantsolukorras. Komisjon leidis, et eespool toodud raamatupidamisandmete valguses oli VSLi reiting vastavalt komisjoni teatisele viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (edaspidi „viitemäärasid käsitlev määrus”) (16) laenukuupäeval CCC.

| (99) | Komisjon märgib, et Belgia ametiasutused kehtestasid 31. augustil 2009 antud laenu intressiks 4,7 %. Viitemäärasid käsitlevas teatises on nähtud ette 400 baaspunkti lisamine Belgia suhtes laenukuupäeval kehtivale 1,77 %-le (17), kuna vaadeldava ettevõtja reitingu võib hinnata CCC-le ja tagatise taseme kõrgeks. Kokku on intress 5,77 % (1,77 % + 400 baaspunkti). |
| --- | --- |

(99)

Komisjon märgib, et Belgia ametiasutused kehtestasid 31. augustil 2009 antud laenu intressiks 4,7 %. Viitemäärasid käsitlevas teatises on nähtud ette 400 baaspunkti lisamine Belgia suhtes laenukuupäeval kehtivale 1,77 %-le (17), kuna vaadeldava ettevõtja reitingu võib hinnata CCC-le ja tagatise taseme kõrgeks. Kokku on intress 5,77 % (1,77 % + 400 baaspunkti).

| (100) | Komisjon täheldab, et 31. augustil 2009 Vallooni piirkonna (Sogepa isikus) seitsmeks aastaks antud laenu intressimäär 4,7 % peaks teatise järgi olema 5,77 %, mistõttu komisjon teeb järelduse VSLile kasu toova abielemendi olemasolu kohta. |
| --- | --- |

(100)

Komisjon täheldab, et 31. augustil 2009 Vallooni piirkonna (Sogepa isikus) seitsmeks aastaks antud laenu intressimäär 4,7 % peaks teatise järgi olema 5,77 %, mistõttu komisjon teeb järelduse VSLile kasu toova abielemendi olemasolu kohta.

| (101) | Abi väärtus on 1,07 %, st kahe intressimäära vahe (5,77 – 4,7 %), mis teeb aastas 16 050 eurot. |
| --- | --- |

(101)

Abi väärtus on 1,07 %, st kahe intressimäära vahe (5,77 – 4,7 %), mis teeb aastas 16 050 eurot.

Meede 6. Kapitali suurendamine summas 1,5 miljon eurot

| (102) | Komisjon väljendas kahtlust meetme pari passu olemuse suhtes ning lõpuks selle suhtes, kas meede on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori kriteeriumiga – ühelt poolt ettevõtja finantsseisundi tõttu kapitali suurendamise hetkel ning teiselt poolt Belgia ametiasutuste poolt meetme põhjendamiseks esitatud dokumentide liigse üldsõnalisuse tõttu. |
| --- | --- |

(102)

Komisjon väljendas kahtlust meetme pari passu olemuse suhtes ning lõpuks selle suhtes, kas meede on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori kriteeriumiga – ühelt poolt ettevõtja finantsseisundi tõttu kapitali suurendamise hetkel ning teiselt poolt Belgia ametiasutuste poolt meetme põhjendamiseks esitatud dokumentide liigse üldsõnalisuse tõttu.

| (103) | Belgia ametiasutused leidsid oma märkustes, et komisjon ei tohiks võtta aluseks investeeringu hilisemat tasuvust, et jõuda järeldusele riigiabi olemasolu kohta. Samuti märgiti, et isegi kui piirkond ei olnud VSLi aktsionär, oli tegemist olulise võlausaldajaga (vt meede 4), mistõttu oldi huvitatud VSLi tegevuse säilimisest. |
| --- | --- |

(103)

Belgia ametiasutused leidsid oma märkustes, et komisjon ei tohiks võtta aluseks investeeringu hilisemat tasuvust, et jõuda järeldusele riigiabi olemasolu kohta. Samuti märgiti, et isegi kui piirkond ei olnud VSLi aktsionär, oli tegemist olulise võlausaldajaga (vt meede 4), mistõttu oldi huvitatud VSLi tegevuse säilimisest.

| (104) | Komisjon täheldab aga, et kui CFC-l on omaenda tütarettevõtja suhtes võlanõue, siis Vallooni piirkond on maksnud sisse uut kapitali. Vastupidiselt Belgia ametiasutuste väidetule ei ole Vallooni piirkonna 17. märtsi 2011. aasta ning aktsionäri CFC sekkumised samaaegsed. CFC 5,2 miljoni euro suurune abi koosnes tegelikult mitmest ettemaksest, mis tehti 25. mail 2009 ja 29. märtsil 2011. Muu hulgas ei ole Vallooni piirkond ja CFC samas olukorras ega kanna samu riske. Enne meetme võtmist ei olnud Vallooni piirkond VSLi aktsionär. CFC oli aga VSLi aktsionär, mistõttu oli VSLi majanduslik taastumine või vähemalt kahjumi kontrolli alla saamine tema huvides. Seepärast leiab komisjon, et kapitali suurendamist ei saa käsitada vastavana pari passu põhimõttele. |
| --- | --- |

(104)

Komisjon täheldab aga, et kui CFC-l on omaenda tütarettevõtja suhtes võlanõue, siis Vallooni piirkond on maksnud sisse uut kapitali. Vastupidiselt Belgia ametiasutuste väidetule ei ole Vallooni piirkonna 17. märtsi 2011. aasta ning aktsionäri CFC sekkumised samaaegsed. CFC 5,2 miljoni euro suurune abi koosnes tegelikult mitmest ettemaksest, mis tehti 25. mail 2009 ja 29. märtsil 2011. Muu hulgas ei ole Vallooni piirkond ja CFC samas olukorras ega kanna samu riske. Enne meetme võtmist ei olnud Vallooni piirkond VSLi aktsionär. CFC oli aga VSLi aktsionär, mistõttu oli VSLi majanduslik taastumine või vähemalt kahjumi kontrolli alla saamine tema huvides. Seepärast leiab komisjon, et kapitali suurendamist ei saa käsitada vastavana pari passu põhimõttele.

| (105) | Asjaolust, et Vallooni piirkond oli andnud kaks aastat varem laenu, ei piisa kapitali suurendamise otstarbekuse õigustamiseks. Järjest raskemas finantsseisus olevasse ettevõtjasse (vt punkt 5.2.1) tehtud 1,5 miljoni euro suuruse lisainvesteeringu otstarbekuse õigustamiseks ei piisa ka asjaolust, et Vallooni piirkonna võlanõue oli ühelt poolt algselt 280 000 eurot (see oli nähtavasti kapitali suurendamise hetkel väiksem, kuna Belgia ametiasutuste väite kohaselt on VSL maksnud võlga alates 5. oktoobrist 2008 tagasi 35 000 euro kaupa aastas) ja teiselt poolt andis piirkond 2009. aastal laenu summas 1,5 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(105)

Asjaolust, et Vallooni piirkond oli andnud kaks aastat varem laenu, ei piisa kapitali suurendamise otstarbekuse õigustamiseks. Järjest raskemas finantsseisus olevasse ettevõtjasse (vt punkt 5.2.1) tehtud 1,5 miljoni euro suuruse lisainvesteeringu otstarbekuse õigustamiseks ei piisa ka asjaolust, et Vallooni piirkonna võlanõue oli ühelt poolt algselt 280 000 eurot (see oli nähtavasti kapitali suurendamise hetkel väiksem, kuna Belgia ametiasutuste väite kohaselt on VSL maksnud võlga alates 5. oktoobrist 2008 tagasi 35 000 euro kaupa aastas) ja teiselt poolt andis piirkond 2009. aastal laenu summas 1,5 miljonit eurot.

| (106) | Komisjon täheldab lisaks, et kapitali suurendamist ei otsustatud äriplaanist, vaid pelgalt üheleheküljelisest finantsprognoosist lähtudes. Viimane ei hõlma aga mingeid selgitusi selle kohta, kuidas kavatseb ettevõtja taas jalule tõusta või tagada investorile ehk Vallooni piirkonnale tasu kapitali eest. Samas nähtus juba ajavahemikust 2008–2009, et ettevõtja oli pingelises majanduslikus ja finantsolukorras (vt meede 4). Pelk käibe suurendamine üksi ei õigusta kapitali suurendamist 1,5 miljoni euro võrra, võtmata arvesse muid kriteeriume, nagu EBITDA või ettevõtja võlakoormus. |
| --- | --- |

(106)

Komisjon täheldab lisaks, et kapitali suurendamist ei otsustatud äriplaanist, vaid pelgalt üheleheküljelisest finantsprognoosist lähtudes. Viimane ei hõlma aga mingeid selgitusi selle kohta, kuidas kavatseb ettevõtja taas jalule tõusta või tagada investorile ehk Vallooni piirkonnale tasu kapitali eest. Samas nähtus juba ajavahemikust 2008–2009, et ettevõtja oli pingelises majanduslikus ja finantsolukorras (vt meede 4). Pelk käibe suurendamine üksi ei õigusta kapitali suurendamist 1,5 miljoni euro võrra, võtmata arvesse muid kriteeriume, nagu EBITDA või ettevõtja võlakoormus.

| (107) | Seepärast ei saa kapitali suurendamist võrrelda turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori käitumisega, vaid 1,5 miljoni euro suuruse abiga, mis kattis täielikult kapitali suurendamise. |
| --- | --- |

(107)

Seepärast ei saa kapitali suurendamist võrrelda turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori käitumisega, vaid 1,5 miljoni euro suuruse abiga, mis kattis täielikult kapitali suurendamise.

Meede 7. Varasem piiratud summat hõlmav abi

| (108) | Meede 7 koondab VSLile antud eeliseid kokku summas 197 503,04 eurot. Komisjoni arvates ei tuleks neid pidada aluslepingu artikli 107 lõike 1 kõikidele tingimustele vastavaks ega seega abiks, võttes arvesse komisjoni määruse (EL) nr 1407/2013 (18) jõustumist. Selle artiklis 7 on nähtud ette, et määrust kohaldatakse enne selle jõustumist antud abi suhtes, kui see abi vastab määruse tingimustele. |
| --- | --- |

(108)

Meede 7 koondab VSLile antud eeliseid kokku summas 197 503,04 eurot. Komisjoni arvates ei tuleks neid pidada aluslepingu artikli 107 lõike 1 kõikidele tingimustele vastavaks ega seega abiks, võttes arvesse komisjoni määruse (EL) nr 1407/2013 (18) jõustumist. Selle artiklis 7 on nähtud ette, et määrust kohaldatakse enne selle jõustumist antud abi suhtes, kui see abi vastab määruse tingimustele.

| (109) | Abisaaja ei ole ettevõtja, kelle majandusvaldkond kuulub nimetatud määruse artiklis 1 loetletud erandite hulka. Belgia ametiasutused kinnitasid kooskõlas määruse artikli 3 lõikega 1, et piirkonna võetud meetmete kogusumma ei ületa 200 000 eurot kolme eelarveaasta jooksul. Määruse artiklis 6 sätestatud järelevalveülesannet teostas Sogepa. Komisjon järeldab sellest, et vaadeldavad meetmed täidavad määruse tingimusi. Lisaks võib vaadeldavaid meetmeid tänu nende vormile (toetused) pidada määruse artikli 4 tähenduses läbipaistvaks. Ning lõppeks ei välista kehtiv määrus vastupidiselt eelmisele määrusele vähese tähtsusega abi andmist raskustes olevatele ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(109)

Abisaaja ei ole ettevõtja, kelle majandusvaldkond kuulub nimetatud määruse artiklis 1 loetletud erandite hulka. Belgia ametiasutused kinnitasid kooskõlas määruse artikli 3 lõikega 1, et piirkonna võetud meetmete kogusumma ei ületa 200 000 eurot kolme eelarveaasta jooksul. Määruse artiklis 6 sätestatud järelevalveülesannet teostas Sogepa. Komisjon järeldab sellest, et vaadeldavad meetmed täidavad määruse tingimusi. Lisaks võib vaadeldavaid meetmeid tänu nende vormile (toetused) pidada määruse artikli 4 tähenduses läbipaistvaks. Ning lõppeks ei välista kehtiv määrus vastupidiselt eelmisele määrusele vähese tähtsusega abi andmist raskustes olevatele ettevõtjatele.

| (110) | Seetõttu ei loeta vaadeldavaid meetmeid aluslepingu artikli 107 lõike 1 kõikidele tingimustele vastavaks ega seega abiks. |
| --- | --- |

(110)

Seetõttu ei loeta vaadeldavaid meetmeid aluslepingu artikli 107 lõike 1 kõikidele tingimustele vastavaks ega seega abiks.

Meede 8. VSLi hoonete keskkonnaohutuks muutmine Cristal Parki projekti raames ning teatavate Spaque'i hoonete VSLile tasuta kasutada andmine

| (111) | Komisjon avaldas kahtlust, et Spaque'i ostetud maatükkide ja hoonete müügihind 2 040 000 eurot ei kujutanud endast turuhinda. Selle põhjuseks oli ebakindlus seoses VSLi puhastustööde maksumuse hindamisega. Komisjonil oli küsimusi ka Spaque'i hoonete tasuta VSLile kasutada andmise kohta. |
| --- | --- |

(111)

Komisjon avaldas kahtlust, et Spaque'i ostetud maatükkide ja hoonete müügihind 2 040 000 eurot ei kujutanud endast turuhinda. Selle põhjuseks oli ebakindlus seoses VSLi puhastustööde maksumuse hindamisega. Komisjonil oli küsimusi ka Spaque'i hoonete tasuta VSLile kasutada andmise kohta.

| (112) | Komisjoni arvates hargnes sündmustik järgmiselt:






  — | 2011. aasta aprill: Antea Group koostab dokumendi nimega „Prioriteetide määramise vaatlus, tehniline toimik, tehnospetsifikatsioon nr 6: tulemuste tõlgendamine”, milles kirjeldatakse üksikasjalikult saastunud pinnast ja määratakse kindlaks selle asukoht. |
| --- | --- | --- |

(112)

Komisjoni arvates hargnes sündmustik järgmiselt:

—

2011. aasta aprill: Antea Group koostab dokumendi nimega „Prioriteetide määramise vaatlus, tehniline toimik, tehnospetsifikatsioon nr 6: tulemuste tõlgendamine”, milles kirjeldatakse üksikasjalikult saastunud pinnast ja määratakse kindlaks selle asukoht.

| — | 2011. aasta detsember: 2011. aasta ringkirja koostamine, mille eesmärk on „leida lahendusi, mis võimaldavad viia ellu puhastustöid praegu Val Saint-Lambertile (VSL SA) kuuluvatel maatükkidel ja teatavates hoonetes”. Puhastus- ja keskkonnaohutuks muutmise tööde maksumus hinnati +/– 7,5 miljonile eurole. |
| --- | --- |

—

2011. aasta detsember: 2011. aasta ringkirja koostamine, mille eesmärk on „leida lahendusi, mis võimaldavad viia ellu puhastustöid praegu Val Saint-Lambertile (VSL SA) kuuluvatel maatükkidel ja teatavates hoonetes”. Puhastus- ja keskkonnaohutuks muutmise tööde maksumus hinnati +/– 7,5 miljonile eurole.

| — | 2012. aasta august: GEOLYSe kvalifitseeritud eksperdi 23. augusti 2012. aasta aruanne, mis on üheleheküljeline kiri ja mis sisaldab järgmiseid tähelepanekuid: „Hinnang põhineb üksnes Antea eeluuringul (märts 2011) ja järgmistel hüpoteesidel: [...]”. Puhastustööde maksumus hinnati 219 740 eurole. |
| --- | --- |

—

2012. aasta august: GEOLYSe kvalifitseeritud eksperdi 23. augusti 2012. aasta aruanne, mis on üheleheküljeline kiri ja mis sisaldab järgmiseid tähelepanekuid: „Hinnang põhineb üksnes Antea eeluuringul (märts 2011) ja järgmistel hüpoteesidel: [...]”. Puhastustööde maksumus hinnati 219 740 eurole.

| — | 2012. aasta detsember: Spaque (riiklik keskkonnakvaliteedi toetamise ettevõte) ostab hooneid 2 040 000 euro eest (sõltumatu agentuuri Cushman & Wakefieldi analüüs), millest lahutatakse keskkonnaohutuks muutmise kulud 220 000 eurot, mis teeb lõplikuks ostusummaks 1 820 000 eurot. Vahepeal on Spaque andnud Seraingi linnale juba koostatud, kuid veel allkirjastamata lepingu alusel samade hoonete väljaostuõiguse hinnaga 2 090 000 eurot. Seraingi linn võttis koostatud, kuid veel allkirjastamata teise lepingu alusel kohustuse anda väljaostuõigus üle SPECI-le. |
| --- | --- |

—

2012. aasta detsember: Spaque (riiklik keskkonnakvaliteedi toetamise ettevõte) ostab hooneid 2 040 000 euro eest (sõltumatu agentuuri Cushman & Wakefieldi analüüs), millest lahutatakse keskkonnaohutuks muutmise kulud 220 000 eurot, mis teeb lõplikuks ostusummaks 1 820 000 eurot. Vahepeal on Spaque andnud Seraingi linnale juba koostatud, kuid veel allkirjastamata lepingu alusel samade hoonete väljaostuõiguse hinnaga 2 090 000 eurot. Seraingi linn võttis koostatud, kuid veel allkirjastamata teise lepingu alusel kohustuse anda väljaostuõigus üle SPECI-le.

| — | 2014. aasta jaanuar: Belgia ametiasutused teatavad komisjonile, et keskkonnaohutuks muutmise ja puhastustööd ei ole veel alanud ning et Spaque koostab endiselt objekti saastatuse hindamise uuringu põhjal järeldusi. |
| --- | --- |

—

2014. aasta jaanuar: Belgia ametiasutused teatavad komisjonile, et keskkonnaohutuks muutmise ja puhastustööd ei ole veel alanud ning et Spaque koostab endiselt objekti saastatuse hindamise uuringu põhjal järeldusi.

| (113) | Komisjoni käsutuses oli kaks dokumenti, mis sisaldasid kahte erisugust hinnangut keskkonnaohutuks muutmise maksumuse kohta. |
| --- | --- |

(113)

Komisjoni käsutuses oli kaks dokumenti, mis sisaldasid kahte erisugust hinnangut keskkonnaohutuks muutmise maksumuse kohta.

| (114) | Belgia ametisasutused põhjendasid 2011. aasta ringkirjast kõrvalekaldumist järgmiselt. Esmalt leiavad nad, et ringkiri ei käsitle puhastus- ega keskkonnaohutuks muutmise töid objekti ohutuse tagamiseks praeguse tööstustegevuse raames, vaid selle eesmärk on võimaldada arendada välja temaatilist äriparki, kasutades selleks objekti tulevasele kasutusotstarbele vastavaid majapidamis-, kaunistus- ja meelelahutusvahendeid. Nende väite kohaselt oli tegemist üksnes sisemise ringkirjaga, mida ei koostanud kvalifitseeritud ekspert, milles lisaks käsitleti osaliselt maatükke, mida ei müüdud Spaque'ile. Belgia ametiasutused täpsustasid lõpuks, et ringkiri põhines eelanalüüsil, mille eesmärk oli selgitada välja võimalik saastatus ja seda kirjeldada. Ringkirjas oli ühtlasi öeldud, et koostamisel oli iseloomustav uuring (19). |
| --- | --- |

(114)

Belgia ametisasutused põhjendasid 2011. aasta ringkirjast kõrvalekaldumist järgmiselt. Esmalt leiavad nad, et ringkiri ei käsitle puhastus- ega keskkonnaohutuks muutmise töid objekti ohutuse tagamiseks praeguse tööstustegevuse raames, vaid selle eesmärk on võimaldada arendada välja temaatilist äriparki, kasutades selleks objekti tulevasele kasutusotstarbele vastavaid majapidamis-, kaunistus- ja meelelahutusvahendeid. Nende väite kohaselt oli tegemist üksnes sisemise ringkirjaga, mida ei koostanud kvalifitseeritud ekspert, milles lisaks käsitleti osaliselt maatükke, mida ei müüdud Spaque'ile. Belgia ametiasutused täpsustasid lõpuks, et ringkiri põhines eelanalüüsil, mille eesmärk oli selgitada välja võimalik saastatus ja seda kirjeldada. Ringkirjas oli ühtlasi öeldud, et koostamisel oli iseloomustav uuring (19).

| (115) | Seejärel väitsid Belgia ametiasutused, et 2011. aasta ringkirjas loetletud hooned ei ole tuvastatavad ning selgitasid, et kuna nende kogupindala on +/– 67 000 m2, siis see arvnäitaja on 13. detsembri 2012. aasta müügiaktis osutatud hoonete pindalast (50 299 m2) suurem. Nende väitel põhjendab väiksemat puhastustööde maksumust 17 000 m2 suurune erinevus. Belgia ametiasutused märkisid ühtlasi, et endise tööstuskompleksi keskhooneid (hooned nr 18, 19, 22 ja 22A) Spaque'ile ei müüdud, need jäid VSLi omandisse. Nimetatud hoonetesse oli kogunenud tööstustegevusest põhjustatud saastus. |
| --- | --- |

(115)

Seejärel väitsid Belgia ametiasutused, et 2011. aasta ringkirjas loetletud hooned ei ole tuvastatavad ning selgitasid, et kuna nende kogupindala on +/– 67 000 m2, siis see arvnäitaja on 13. detsembri 2012. aasta müügiaktis osutatud hoonete pindalast (50 299 m2) suurem. Nende väitel põhjendab väiksemat puhastustööde maksumust 17 000 m2 suurune erinevus. Belgia ametiasutused märkisid ühtlasi, et endise tööstuskompleksi keskhooneid (hooned nr 18, 19, 22 ja 22A) Spaque'ile ei müüdud, need jäid VSLi omandisse. Nimetatud hoonetesse oli kogunenud tööstustegevusest põhjustatud saastus.

| (116) | Komisjon täheldab kõigepealt, et müügihinna prognoosi on 2012. aasta mais teinud sõltumatu eksperdibüroo. Selle kohaselt on müügihind 2 090 000 eurot. Aruandes on ka öeldud, et keskkonnaohutuse tagamise kulude hindamisega tegeleb tööstuskompleksi praeguse omaniku volitatud spetsialiseeritud uuringubüroo. Puhastuskulusid hindas ka GEOLYSe büroo kvalifitseeritud sõltumatu ekspert. |
| --- | --- |

(116)

Komisjon täheldab kõigepealt, et müügihinna prognoosi on 2012. aasta mais teinud sõltumatu eksperdibüroo. Selle kohaselt on müügihind 2 090 000 eurot. Aruandes on ka öeldud, et keskkonnaohutuse tagamise kulude hindamisega tegeleb tööstuskompleksi praeguse omaniku volitatud spetsialiseeritud uuringubüroo. Puhastuskulusid hindas ka GEOLYSe büroo kvalifitseeritud sõltumatu ekspert.

| (117) | 23. mai 2014. aasta vastuses kinnitasid Belgia ametiasutused, et GEOLYSe aruandes hinnatud maatükid ja hooned olid tõepoolest samad, mis pidid 13. detsembril 2012 minema müüki. Muuseas märkisid Belgia ametiasutused, et Valloonia piirkonna õigusaktidega piiratakse hoone omaniku kohustusi varasema saastatuse korral, samuti seoses saastunud hoonete asukohaga territoriaalplaneerimise kavades. Seepärast tuleb võtta arvesse tööstuskompleksi keskkonnaohutuks muutmise puhul üksnes selliseid kulusid, mille eesmärk on tagada objekti kooskõla selle kasutusotstarbega müügi ajal, milleks oli käesoleval juhul tööstuslik otstarve. Komisjon märgib, et GEOLYSe kirjas on selgesõnaliselt öeldud, et kulusid on hinnatud tööstusliku otstarbe seisukohast. |
| --- | --- |

(117)

23. mai 2014. aasta vastuses kinnitasid Belgia ametiasutused, et GEOLYSe aruandes hinnatud maatükid ja hooned olid tõepoolest samad, mis pidid 13. detsembril 2012 minema müüki. Muuseas märkisid Belgia ametiasutused, et Valloonia piirkonna õigusaktidega piiratakse hoone omaniku kohustusi varasema saastatuse korral, samuti seoses saastunud hoonete asukohaga territoriaalplaneerimise kavades. Seepärast tuleb võtta arvesse tööstuskompleksi keskkonnaohutuks muutmise puhul üksnes selliseid kulusid, mille eesmärk on tagada objekti kooskõla selle kasutusotstarbega müügi ajal, milleks oli käesoleval juhul tööstuslik otstarve. Komisjon märgib, et GEOLYSe kirjas on selgesõnaliselt öeldud, et kulusid on hinnatud tööstusliku otstarbe seisukohast.

| (118) | Eespool nimetatud põhjustel järeldab komisjon, et VSL müüs hooned Spaque'ile (eksperdi analüüsitud müügihinnaga, millest lahutatakse GEOLYSe analüüsitud keskkonnaohutuks muutmise kulud) turuhinnaga ning müük ei sisalda seega abi tunnuseid. |
| --- | --- |

(118)

Eespool nimetatud põhjustel järeldab komisjon, et VSL müüs hooned Spaque'ile (eksperdi analüüsitud müügihinnaga, millest lahutatakse GEOLYSe analüüsitud keskkonnaohutuks muutmise kulud) turuhinnaga ning müük ei sisalda seega abi tunnuseid.

| (119) | Teatavate hoonete tasuta kasutusse andmist Spaque'i poolt põhjendavad Belgia ametiasutused VSLi kohustusega teha Spaque'iga koostööd igasuguse kasuliku ja vajaliku teabe jagamisel renoveerimis- ja keskkonnaohutuks muutmise tööde kohta. |
| --- | --- |

(119)

Teatavate hoonete tasuta kasutusse andmist Spaque'i poolt põhjendavad Belgia ametiasutused VSLi kohustusega teha Spaque'iga koostööd igasuguse kasuliku ja vajaliku teabe jagamisel renoveerimis- ja keskkonnaohutuks muutmise tööde kohta.

| (120) | Esmalt märgib komisjon, et Belgia ametiasutused on oma märkustes nimetanud hoonete omanikuna SPECI-t. Tasuta kasutusse andmise lepingu sõlmisid aga Spaque ja VSL, SPECI lepinguosaline ei olnud. Muu hulgas ei esitanud Belgia ametiasutused tõendeid hoonete kuulumise kohta SPECI-le. |
| --- | --- |

(120)

Esmalt märgib komisjon, et Belgia ametiasutused on oma märkustes nimetanud hoonete omanikuna SPECI-t. Tasuta kasutusse andmise lepingu sõlmisid aga Spaque ja VSL, SPECI lepinguosaline ei olnud. Muu hulgas ei esitanud Belgia ametiasutused tõendeid hoonete kuulumise kohta SPECI-le.

| (121) | Komisjon täheldab esiteks, et põhjendus ei sisalda ühtki elementi, mille eesmärk oleks analüüsida, kas üürisumma, millest Spaque vabatahtlikult loobus, võrdub VSLi võetud kohustuse summaga. Belgia ametiasutused ei esitanud mingeid üksikasju nimetatud kohustuse korralduslike aspektide või täitmise tõhususe kohta. |
| --- | --- |

(121)

Komisjon täheldab esiteks, et põhjendus ei sisalda ühtki elementi, mille eesmärk oleks analüüsida, kas üürisumma, millest Spaque vabatahtlikult loobus, võrdub VSLi võetud kohustuse summaga. Belgia ametiasutused ei esitanud mingeid üksikasju nimetatud kohustuse korralduslike aspektide või täitmise tõhususe kohta.

| (122) | Seepärast leiab komisjon, et 11. detsembri 2012. aasta lepingus nimetatud maatükkide, mis on osa tööstuskompleksist Cristalleries du Val Saint-Lambert, ajutiselt tasuta kasutusse andmine kujutas eelise andmist VSLile. |
| --- | --- |

(122)

Seepärast leiab komisjon, et 11. detsembri 2012. aasta lepingus nimetatud maatükkide, mis on osa tööstuskompleksist Cristalleries du Val Saint-Lambert, ajutiselt tasuta kasutusse andmine kujutas eelise andmist VSLile.

| (123) | Abisumma on üürisumma, mida VSL oleks pidanud turutingimustel maksma. Nimetatud summa kindlakstegemiseks tuleb võtta aluseks Belgia pädevate asutuste (s.o Belgia katastri-, registri- ja maa-ameti) (indekseeritud) määratud maamaks iga väljaüüritud hoone kohta vastavalt üüriperioodile. Indekseeritud maamaks määratakse viisil, mis kajastab kinnisvaraomandi keskmist puhastulu aastas üüriturgu arvesse võttes, mis on komisjoni arvates mõistlik alus vaadeldava omandi üüriväärtuse hindamiseks. Tagasinõudmismenetluse raames võivad Belgia ametiasutused kvalifitseeritud sõltumatu eksperdi arvamuse alusel, mille komisjon kinnitab, esitada tõendeid selle kohta, et vaadeldava omandi iseärasuste arvessevõtmiseks on vaja nimetatud summat korrigeerida. |
| --- | --- |

(123)

Abisumma on üürisumma, mida VSL oleks pidanud turutingimustel maksma. Nimetatud summa kindlakstegemiseks tuleb võtta aluseks Belgia pädevate asutuste (s.o Belgia katastri-, registri- ja maa-ameti) (indekseeritud) määratud maamaks iga väljaüüritud hoone kohta vastavalt üüriperioodile. Indekseeritud maamaks määratakse viisil, mis kajastab kinnisvaraomandi keskmist puhastulu aastas üüriturgu arvesse võttes, mis on komisjoni arvates mõistlik alus vaadeldava omandi üüriväärtuse hindamiseks. Tagasinõudmismenetluse raames võivad Belgia ametiasutused kvalifitseeritud sõltumatu eksperdi arvamuse alusel, mille komisjon kinnitab, esitada tõendeid selle kohta, et vaadeldava omandi iseärasuste arvessevõtmiseks on vaja nimetatud summat korrigeerida.

5.1.5.   Konkurentsi ja liikmesriikide vahelise kaubanduse mõjutamine

| (124) | Konkurentsi ja liikmesriikide vahelise kaubanduse mõjutamise kohta täheldab komisjon, et Euroopa Liidus on palju kristalli- ja kristallesemete (mõeldud kas praktiliseks kasutamiseks või siis kunsti- ja luksustoodeteks) tootjaid. Belgia edastatud teabe kohaselt tegelevad kasvõi osaliselt VSLiga sarnase tootmisvaldkonnaga näiteks järgmised ettevõtjad: Baccarat (Prantsusmaa), Saint-Louis (Prantsusmaa), Lalique (Prantsusmaa), Daum (Prantsusmaa), Arc International (Prantsusmaa), Montbronn (Prantsusmaa) ja Bohemian glassworks (Tšehhi Vabariik). Komisjon märgib, et nimetatud ettevõtjad ja muud turuosalised kauplevad oma toodanguga liikmesriikide vaheliselt. |
| --- | --- |

(124)

Konkurentsi ja liikmesriikide vahelise kaubanduse mõjutamise kohta täheldab komisjon, et Euroopa Liidus on palju kristalli- ja kristallesemete (mõeldud kas praktiliseks kasutamiseks või siis kunsti- ja luksustoodeteks) tootjaid. Belgia edastatud teabe kohaselt tegelevad kasvõi osaliselt VSLiga sarnase tootmisvaldkonnaga näiteks järgmised ettevõtjad: Baccarat (Prantsusmaa), Saint-Louis (Prantsusmaa), Lalique (Prantsusmaa), Daum (Prantsusmaa), Arc International (Prantsusmaa), Montbronn (Prantsusmaa) ja Bohemian glassworks (Tšehhi Vabariik). Komisjon märgib, et nimetatud ettevõtjad ja muud turuosalised kauplevad oma toodanguga liikmesriikide vaheliselt.

| (125) | Eeskätt seoses meetmega 3 (tagatis summas 150 000 eurot) ja meetmega 5 (laen summas 1,5 miljonit eurot) jääb abisumma alla vähese tähtsusega abi piirmäära, olenemata sellest, et teatavate andmete puudumisel ei ole seda võimalik praegu täpselt välja arvutada. Siiski leiab komisjon, et meedet ei saa pidada vähese tähtsusega abiks ja see mõjutab liikmesriikide vahelist konkurentsi. 2008. ja 2009. aastal võetud meetmeid ei saa kvalifitseerida vähese tähtsusega abina seepärast, et kuni 31. detsembrini 2013 kehtinud määruse kohaselt (20) ei olnud raskustes äriühingutel õigust seda liiki abi saada. CVSL oli tagatise saamise hetkel likvideerimisel. Uus, 1. jaanuaril 2014 jõustunud määrus (21) kehtib eelmisega sarnaselt üksnes läbipaistva abi suhtes. Vaadeldavat tagatist aga läbipaistvaks pidada ei saa. Määruse artikli 4 lõike 6 punktis a on öeldud järgmist: „Tagatistena antavat abi käsitatakse läbipaistva vähese tähtsusega abina, kui [...] abisaaja suhtes ei ole algatatud kõiki võlakohustusi hõlmavat maksejõuetusmenetlust [...].” Nagu eespool öeldud, oli CVSL tagatise saamise hetkel likvideerimisel. Mis puutub laenu, on artikli 4 lõike 3 punktides a ja b öeldud järgmist: „Laenudena antavat abi käsitatakse läbipaistva vähese tähtsusega abina, kui [...] abisaaja suhtes ei ole algatatud kõiki võlakohustusi hõlmavat maksejõuetusmenetlust ja [...] laen on tagatud tagatisega, mis katab vähemalt 50 % laenust ning laenu summa on 1 000 000 eurot viieks aastaks või 500 000 eurot [...] kümneks aastaks.” Viimane tingimus ei ole vaadeldava laenu puhul täidetud. |
| --- | --- |

(125)

Eeskätt seoses meetmega 3 (tagatis summas 150 000 eurot) ja meetmega 5 (laen summas 1,5 miljonit eurot) jääb abisumma alla vähese tähtsusega abi piirmäära, olenemata sellest, et teatavate andmete puudumisel ei ole seda võimalik praegu täpselt välja arvutada. Siiski leiab komisjon, et meedet ei saa pidada vähese tähtsusega abiks ja see mõjutab liikmesriikide vahelist konkurentsi. 2008. ja 2009. aastal võetud meetmeid ei saa kvalifitseerida vähese tähtsusega abina seepärast, et kuni 31. detsembrini 2013 kehtinud määruse kohaselt (20) ei olnud raskustes äriühingutel õigust seda liiki abi saada. CVSL oli tagatise saamise hetkel likvideerimisel. Uus, 1. jaanuaril 2014 jõustunud määrus (21) kehtib eelmisega sarnaselt üksnes läbipaistva abi suhtes. Vaadeldavat tagatist aga läbipaistvaks pidada ei saa. Määruse artikli 4 lõike 6 punktis a on öeldud järgmist: „Tagatistena antavat abi käsitatakse läbipaistva vähese tähtsusega abina, kui [...] abisaaja suhtes ei ole algatatud kõiki võlakohustusi hõlmavat maksejõuetusmenetlust [...].” Nagu eespool öeldud, oli CVSL tagatise saamise hetkel likvideerimisel. Mis puutub laenu, on artikli 4 lõike 3 punktides a ja b öeldud järgmist: „Laenudena antavat abi käsitatakse läbipaistva vähese tähtsusega abina, kui [...] abisaaja suhtes ei ole algatatud kõiki võlakohustusi hõlmavat maksejõuetusmenetlust ja [...] laen on tagatud tagatisega, mis katab vähemalt 50 % laenust ning laenu summa on 1 000 000 eurot viieks aastaks või 500 000 eurot [...] kümneks aastaks.” Viimane tingimus ei ole vaadeldava laenu puhul täidetud.

| (126) | Muu hulgas leiab komisjon, et riigiabi mõiste ei sisalda eeldust, et konkurentsi moonutamine või kaubanduse mõjutamine peaks olema märgatav või konkreetne. Asjaolu, et abisumma on väike või et abisaaja on pigem väiksemat sorti ettevõtja, ei välista automaatselt konkurentsi moonutamist või tõenäolist moonutamist, v.a juhul, kui tõenäosus on pelgalt hüpoteetiline. Käesoleval juhul ei ole nimetatud tõenäosus hüpoteetiline põhjenduses 124 kirjeldatud turuolukorda arvesse võttes. Belgia ametiasutuste väite kohaselt tegutseb Euroopas ja väljaspool umbes nelikümmend kristalliettevõtjat. Val Saint-Lambert tegutseb kristallserviiside või kristallist lauakaunistuste turul. Alates hetkest, mil tarbijal on võimalik valida mitme sarnase toote vahel (näiteks VSLi või kellegi muu toodetud teise kaubamärgiga karahvin) kujutab ühele turul tegutsevale tootjale mis tahes abi andmine konkurentsi moonutamist. |
| --- | --- |

(126)

Muu hulgas leiab komisjon, et riigiabi mõiste ei sisalda eeldust, et konkurentsi moonutamine või kaubanduse mõjutamine peaks olema märgatav või konkreetne. Asjaolu, et abisumma on väike või et abisaaja on pigem väiksemat sorti ettevõtja, ei välista automaatselt konkurentsi moonutamist või tõenäolist moonutamist, v.a juhul, kui tõenäosus on pelgalt hüpoteetiline. Käesoleval juhul ei ole nimetatud tõenäosus hüpoteetiline põhjenduses 124 kirjeldatud turuolukorda arvesse võttes. Belgia ametiasutuste väite kohaselt tegutseb Euroopas ja väljaspool umbes nelikümmend kristalliettevõtjat. Val Saint-Lambert tegutseb kristallserviiside või kristallist lauakaunistuste turul. Alates hetkest, mil tarbijal on võimalik valida mitme sarnase toote vahel (näiteks VSLi või kellegi muu toodetud teise kaubamärgiga karahvin) kujutab ühele turul tegutsevale tootjale mis tahes abi andmine konkurentsi moonutamist.

| (127) | Komisjon järeldab seega, et vaadeldavad meetmed (v.a meede 7) kujutavad endast abi, mis tõenäoliselt mõjutab konkurentsi ja liikmesriikide vahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(127)

Komisjon järeldab seega, et vaadeldavad meetmed (v.a meede 7) kujutavad endast abi, mis tõenäoliselt mõjutab konkurentsi ja liikmesriikide vahelist kaubandust.

Riigiabi olemasolu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses

| (128) | Komisjon järeldab, et kõik vaadeldavad meetmed, v.a meede 7, ning VSLi hoonete müük Spaque'ile (osa meetmest 8) kujutavad riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(128)

Komisjon järeldab, et kõik vaadeldavad meetmed, v.a meede 7, ning VSLi hoonete müük Spaque'ile (osa meetmest 8) kujutavad riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

5.2.   Abi kokkusobivus siseturuga

| (129) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 osutatud riigiabi keeld ei ole ei absoluutne ega mittetingimuslik. ELi toimimise lepingu artikli 107 lõiked 2 ja 3 kujutavad näiteks juriidilist alust, mis võimaldab pidada teatavat abi siseturuga kokkusobivaks. Käesoleval juhul tuleks eeskätt analüüsida, kas vaadeldavaid meetmeid võib pidada kokkusobivaks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 alusel, kohaldamaks päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste kriteeriume. Selleks tuleb esmalt kindlaks teha, millises ajavahemikus võib pidada CVSLi ja VSLi raskustes olevaks äriühinguks. |
| --- | --- |

(129)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 osutatud riigiabi keeld ei ole ei absoluutne ega mittetingimuslik. ELi toimimise lepingu artikli 107 lõiked 2 ja 3 kujutavad näiteks juriidilist alust, mis võimaldab pidada teatavat abi siseturuga kokkusobivaks. Käesoleval juhul tuleks eeskätt analüüsida, kas vaadeldavaid meetmeid võib pidada kokkusobivaks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 alusel, kohaldamaks päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste kriteeriume. Selleks tuleb esmalt kindlaks teha, millises ajavahemikus võib pidada CVSLi ja VSLi raskustes olevaks äriühinguks.

| (130) | 2008. aasta septembris võetud meetme 3 puhul on muuseas samuti vaja kindlaks teha, kas maksevõimetu CVSLi ja VSLi moodustanud ülevõtjatele üleantud tegevuse vahel esines majanduslik järjepidevus – see võimaldab omakorda kindlaks teha, kas VSL sai tänu meetmele eeliseid. Nimetatud analüüs mõjutab meetmete 3 ja 1 kokkusobivuse analüüsi. |
| --- | --- |

(130)

2008. aasta septembris võetud meetme 3 puhul on muuseas samuti vaja kindlaks teha, kas maksevõimetu CVSLi ja VSLi moodustanud ülevõtjatele üleantud tegevuse vahel esines majanduslik järjepidevus – see võimaldab omakorda kindlaks teha, kas VSL sai tänu meetmele eeliseid. Nimetatud analüüs mõjutab meetmete 3 ja 1 kokkusobivuse analüüsi.

5.2.1.   VSLi ja CVSLi kokkusobivus suuniste seisukohast

| (131) | Tuleb teha kindlaks, millises ajavahemikus võib pidada CVSLi ja VSLi raskustes olevateks äriühinguteks. |
| --- | --- |

(131)

Tuleb teha kindlaks, millises ajavahemikus võib pidada CVSLi ja VSLi raskustes olevateks äriühinguteks.

| (132) | Belgia ametiasutused ei vaidlustanud oma märkustes CVSLi kvalifitseerumist raskustes olevaks äriühinguks 2008. aasta septembris tagatise saamise ajal (meede 3), kuid nende väitel on asjaomase meetme abisaaja CVSL ja mitte VSL. |
| --- | --- |

(132)

Belgia ametiasutused ei vaidlustanud oma märkustes CVSLi kvalifitseerumist raskustes olevaks äriühinguks 2008. aasta septembris tagatise saamise ajal (meede 3), kuid nende väitel on asjaomase meetme abisaaja CVSL ja mitte VSL.

| (133) | Nende arvates saab VSLi lugeda raskustes olevaks äriühinguks alles alates 8. veebruarist 2012, mil esitati saneerimistaotlus. Belgia ametiasutuste väitel ei saanud VSLi enne seda raskustes oleva äriühinguna käsitleda seetõttu, et tegemist oli uue äriühinguga, kes sai mittetingimuslikku toetust oma enamusaktsionärilt CFC-lt kooskõlas päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste punktidega 10 ja 11 komisjoni otsustuspraktika kohta. |
| --- | --- |

(133)

Nende arvates saab VSLi lugeda raskustes olevaks äriühinguks alles alates 8. veebruarist 2012, mil esitati saneerimistaotlus. Belgia ametiasutuste väitel ei saanud VSLi enne seda raskustes oleva äriühinguna käsitleda seetõttu, et tegemist oli uue äriühinguga, kes sai mittetingimuslikku toetust oma enamusaktsionärilt CFC-lt kooskõlas päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste punktidega 10 ja 11 komisjoni otsustuspraktika kohta.

| (134) | Komisjon täheldab, et meetme 3 võtmise ajal oli CVSL pankrotis (alates 11. augusti 2008. aasta kohtuotsusest). |
| --- | --- |

(134)

Komisjon täheldab, et meetme 3 võtmise ajal oli CVSL pankrotis (alates 11. augusti 2008. aasta kohtuotsusest).

| (135) | Meetmete 5, 6 ja 8 puhul toetusid Belgia ametiasutused Saabi kohtuasjale (22), põhjendamaks, et VSL ei olnud raskustes. Nad esitasid VSLi ja selle enamusaktsionäri CFC finantsvooge kajastava sünteetilise konto väljavõtte, tõestamaks et CFC käitumist võib võrrelda General Motorsi omaga, kes jätkas kahjumi tasakaalustamiseks oma tütarettevõtja Saabi toetamist kapitalisüstidega ja likviidsusega, millest tulenevalt välistas komisjon Saabi käsitlemise raskustes oleva äriühinguna suuniste tähenduses (vt otsuse põhjendus 59). |
| --- | --- |

(135)

Meetmete 5, 6 ja 8 puhul toetusid Belgia ametiasutused Saabi kohtuasjale (22), põhjendamaks, et VSL ei olnud raskustes. Nad esitasid VSLi ja selle enamusaktsionäri CFC finantsvooge kajastava sünteetilise konto väljavõtte, tõestamaks et CFC käitumist võib võrrelda General Motorsi omaga, kes jätkas kahjumi tasakaalustamiseks oma tütarettevõtja Saabi toetamist kapitalisüstidega ja likviidsusega, millest tulenevalt välistas komisjon Saabi käsitlemise raskustes oleva äriühinguna suuniste tähenduses (vt otsuse põhjendus 59).

| (136) | Alates 25. maist 2009 tegi CFC tõepoolest lisaks ülevõtmiseks makstud kapitalile korrapäraseid kapitalisüste rohkem kui 8 miljoni euro eest, mistõttu ei saa esimeses etapis pärast CVSLi varade likvideerimist VSLi käsitleda raskustes oleva äriühinguna päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste punktide 12 ja 13 alusel. Nimetatud ajavahemikul oli VSLi enamusaktsionär suuteline VSLi korrapäraste sissemaksetega toetama, tõestades sellega, et oli võimeline võtma ettevõtja raskused enda kanda. Seepärast leiab komisjon, et ajavahemikus 2009. aasta jaanuarist kuni 2012. aasta veebruarini ei vastanud VSL raskustes oleva äriühingu kriteeriumidele suuniste tähenduses. |
| --- | --- |

(136)

Alates 25. maist 2009 tegi CFC tõepoolest lisaks ülevõtmiseks makstud kapitalile korrapäraseid kapitalisüste rohkem kui 8 miljoni euro eest, mistõttu ei saa esimeses etapis pärast CVSLi varade likvideerimist VSLi käsitleda raskustes oleva äriühinguna päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste punktide 12 ja 13 alusel. Nimetatud ajavahemikul oli VSLi enamusaktsionär suuteline VSLi korrapäraste sissemaksetega toetama, tõestades sellega, et oli võimeline võtma ettevõtja raskused enda kanda. Seepärast leiab komisjon, et ajavahemikus 2009. aasta jaanuarist kuni 2012. aasta veebruarini ei vastanud VSL raskustes oleva äriühingu kriteeriumidele suuniste tähenduses.

| (137) | Alates 2012. aasta veebruarist käivitus VSLi suhtes taas kohtulik saneerimismenetlus. Belgia ametiasutused tõestasid muu hulgas, et CFC ei suutnud siis enam oma tütarettevõtjat toetada. Algatamisotsuses märgiti, et CFC likviidsustase oli 1,26 miljonit eurot ning samaväärse summa eraldamine (mis oli VSLi päästmiseks minimaalselt vajalik) oleks kaotanud ettevõtja kogu likviidsuse. Seepärast tuleb lugeda VSL raskustes olevaks äriühinguks päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste punkti 10 alapunkti c tähenduses päästmisabi andmise ajal (meede 1) 2012. aasta aprillis. |
| --- | --- |

(137)

Alates 2012. aasta veebruarist käivitus VSLi suhtes taas kohtulik saneerimismenetlus. Belgia ametiasutused tõestasid muu hulgas, et CFC ei suutnud siis enam oma tütarettevõtjat toetada. Algatamisotsuses märgiti, et CFC likviidsustase oli 1,26 miljonit eurot ning samaväärse summa eraldamine (mis oli VSLi päästmiseks minimaalselt vajalik) oleks kaotanud ettevõtja kogu likviidsuse. Seepärast tuleb lugeda VSL raskustes olevaks äriühinguks päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste punkti 10 alapunkti c tähenduses päästmisabi andmise ajal (meede 1) 2012. aasta aprillis.

| (138) | Kokkuvõttes leiab komisjon, et CVSL oli raskustes ajavahemikus 11. augustist 2008 (pankrotiotsuse kuupäev) kuni 2008. aasta novembri lõpuni (VSLi asutamise akt). VSL tuleks lugeda raskustes olevaks äriühinguks ajavahemikus 9. veebruarist 2012 (saneerimismenetluse algatamise kuupäev) kuni 14. oktoobri 2013. aasta kohtuotsuseni (pankrotiotsuse kuupäev). |
| --- | --- |

(138)

Kokkuvõttes leiab komisjon, et CVSL oli raskustes ajavahemikus 11. augustist 2008 (pankrotiotsuse kuupäev) kuni 2008. aasta novembri lõpuni (VSLi asutamise akt). VSL tuleks lugeda raskustes olevaks äriühinguks ajavahemikus 9. veebruarist 2012 (saneerimismenetluse algatamise kuupäev) kuni 14. oktoobri 2013. aasta kohtuotsuseni (pankrotiotsuse kuupäev).

| (139) | Seega loetakse CVSL ja VSL raskustes olevateks äriühinguteks meetmete 1 ja 3 võtmise ajal. Nende kokkusobivust tuleb seepärast analüüsida suuniste alusel. |
| --- | --- |

(139)

Seega loetakse CVSL ja VSL raskustes olevateks äriühinguteks meetmete 1 ja 3 võtmise ajal. Nende kokkusobivust tuleb seepärast analüüsida suuniste alusel.

5.2.2.   Abi kokkusobivus (meetmed 1 ja 3)

Meede 1. 3. aprilli 2012. aasta päästmisabi

| (140) | Belgia ametisasutuste väitel on abi päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste alusel kokkusobiv. Komisjon on aga vastupidisel seisukohal ning leiab, et suuniste punktis 72 jj ette nähtud ühekordse abi põhimõte ei ole täidetud. VSL sai kokkusobimatut päästmisabi 2008. aasta septembris (vt põhjendus 141). Seega ei olnud ettevõtjal õigust saada uut abi enne 2018. aastat. Belgia ametiasutused kinnitasid lisaks, et 1 miljoni euro suuruse laenu kohta esitati 5. novembril 2013 pankrotihaldurile nõudeavaldus Sogepa kasuks. Nõue oli kirjendatud VSLi kohustuste osasse, kuid see oli nimetatud kuupäevaks täitmata. Seega ei makstud laenu tagasi kuue kuu jooksul pärast laenu saamist, nagu on nõutav suuniste punkti 25 alapunkti a kohaselt. Seega leiab komisjon, et 3. aprilli 2012. aasta päästmisabi, mis on võrdne laenusummaga 1 miljon eurot, on ühisturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(140)

Belgia ametisasutuste väitel on abi päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste alusel kokkusobiv. Komisjon on aga vastupidisel seisukohal ning leiab, et suuniste punktis 72 jj ette nähtud ühekordse abi põhimõte ei ole täidetud. VSL sai kokkusobimatut päästmisabi 2008. aasta septembris (vt põhjendus 141). Seega ei olnud ettevõtjal õigust saada uut abi enne 2018. aastat. Belgia ametiasutused kinnitasid lisaks, et 1 miljoni euro suuruse laenu kohta esitati 5. novembril 2013 pankrotihaldurile nõudeavaldus Sogepa kasuks. Nõue oli kirjendatud VSLi kohustuste osasse, kuid see oli nimetatud kuupäevaks täitmata. Seega ei makstud laenu tagasi kuue kuu jooksul pärast laenu saamist, nagu on nõutav suuniste punkti 25 alapunkti a kohaselt. Seega leiab komisjon, et 3. aprilli 2012. aasta päästmisabi, mis on võrdne laenusummaga 1 miljon eurot, on ühisturuga kokkusobimatu.

Meede 3. Tagatis summas 150 000 eurot

| (141) | Punktis 5.2.1 leidis komisjon, et CVSL oli tagatise saamise ajal raskustes. Tagatise tasuta saamisest tingitud abielementi saab seega pidada kokkusobivaks üksnes juhul, kui täidetud on päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste tingimused. Nagu eespool kirjeldatud, anti tagatis aga tasu maksmise kohustuseta. Päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste punkti 25 alapunkti a kohaselt tuleb laenutagatistena antud likviidsustoetuse puhul laenult võtta „intressi, mis on vähemalt võrreldav heas majanduslikus olukorras olevatelt äriühingutelt võetava intressiga”. Hoolimata vastavast konkreetsest teabenõudest, ei esitanud Belgia ametiasutused andmeid tagatise lõppemise kohustuse täitmise kohta hiljemalt kuue kuu jooksul (suuniste punkti 25 alapunkt a). Seepärast leiab komisjon, et tagatise tasuta saamisega seotud riigiabi elementi ei saa pidada ühisturuga kokkusobivaks päästmisabiks, samuti ei saa seda lugeda kokkusobivaks muudel alustel. |
| --- | --- |

(141)

Punktis 5.2.1 leidis komisjon, et CVSL oli tagatise saamise ajal raskustes. Tagatise tasuta saamisest tingitud abielementi saab seega pidada kokkusobivaks üksnes juhul, kui täidetud on päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste tingimused. Nagu eespool kirjeldatud, anti tagatis aga tasu maksmise kohustuseta. Päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste punkti 25 alapunkti a kohaselt tuleb laenutagatistena antud likviidsustoetuse puhul laenult võtta „intressi, mis on vähemalt võrreldav heas majanduslikus olukorras olevatelt äriühingutelt võetava intressiga”. Hoolimata vastavast konkreetsest teabenõudest, ei esitanud Belgia ametiasutused andmeid tagatise lõppemise kohustuse täitmise kohta hiljemalt kuue kuu jooksul (suuniste punkti 25 alapunkt a). Seepärast leiab komisjon, et tagatise tasuta saamisega seotud riigiabi elementi ei saa pidada ühisturuga kokkusobivaks päästmisabiks, samuti ei saa seda lugeda kokkusobivaks muudel alustel.

| (142) | Et 2008. aastal võetud meede 3 on kokkusobimatu päästmisabi, on vaja kindlaks teha, kas likvideeritava CVSLi ja ülevõtjate vahel, kes moodustasid VSLi, esines majanduslik järjepidevus – see võimaldab omakorda kindlaks teha, kas VSL sai tänu meetmele eeliseid. |
| --- | --- |

(142)

Et 2008. aastal võetud meede 3 on kokkusobimatu päästmisabi, on vaja kindlaks teha, kas likvideeritava CVSLi ja ülevõtjate vahel, kes moodustasid VSLi, esines majanduslik järjepidevus – see võimaldab omakorda kindlaks teha, kas VSL sai tänu meetmele eeliseid.

5.2.3.   CVSLi ja VSLi vahelise majandusliku järjepidevuse kindlakstegemine

| (143) | Algatamisotsuses tõstatas komisjon küsimuse, kas CVSLi ja VSLi vahel sai olla majanduslik järjepidevus ehk teisisõnu, kas CVSLi ülevõtjad (kes asutasid VSLi) võisid võtta üle 2008. aasta septembris saadud tagatise summas 150 000 eurot. Vastava analüüsi järeldused sõltuvad sellest, millisele üksusele langeb tagasimaksmise kohustus abi kokkusobimatuks kvalifitseerimise korral, ning meetme 1 kokkusobivust ühekordse abi põhimõttega käsitleva analüüsi tulemustest. |
| --- | --- |

(143)

Algatamisotsuses tõstatas komisjon küsimuse, kas CVSLi ja VSLi vahel sai olla majanduslik järjepidevus ehk teisisõnu, kas CVSLi ülevõtjad (kes asutasid VSLi) võisid võtta üle 2008. aasta septembris saadud tagatise summas 150 000 eurot. Vastava analüüsi järeldused sõltuvad sellest, millisele üksusele langeb tagasimaksmise kohustus abi kokkusobimatuks kvalifitseerimise korral, ning meetme 1 kokkusobivust ühekordse abi põhimõttega käsitleva analüüsi tulemustest.

| (144) | Belgia ametiasutuste väitel on asjaomasest meetmest abisaaja CVSL ja mitte VSL ning CVSLi ja ülevõtjate vahel ei esinenud majanduslikku järjepidevust. |
| --- | --- |

(144)

Belgia ametiasutuste väitel on asjaomasest meetmest abisaaja CVSL ja mitte VSL ning CVSLi ja ülevõtjate vahel ei esinenud majanduslikku järjepidevust.

| (145) | Kohtupraktikast, mis käsitleb kohustust nõuda tagasi raskustes olevale äriühingule antud abi, nähtub, et abi tagastamiskohustust võib laiendada uuele äriühingule, kellele vana äriühing kandis üle osa oma varast, kui see ülekandmine võimaldab tuvastada kahe äriühingu vahelise majandusliku järjepidevuse (23). Ei saa välistada, et abi tagastamise kohustus laieneb mõnele muule üksusele. Sel juhul tuleb teha kindlaks, et nimetatud üksus on tegelik abisaaja vahetult kahe üksuse vahelisest majanduslikust järjepidevusest tingituna. |
| --- | --- |

(145)

Kohtupraktikast, mis käsitleb kohustust nõuda tagasi raskustes olevale äriühingule antud abi, nähtub, et abi tagastamiskohustust võib laiendada uuele äriühingule, kellele vana äriühing kandis üle osa oma varast, kui see ülekandmine võimaldab tuvastada kahe äriühingu vahelise majandusliku järjepidevuse (23). Ei saa välistada, et abi tagastamise kohustus laieneb mõnele muule üksusele. Sel juhul tuleb teha kindlaks, et nimetatud üksus on tegelik abisaaja vahetult kahe üksuse vahelisest majanduslikust järjepidevusest tingituna.

| (146) | Euroopa Kohtu 8. mai 2003. aasta otsuses liidetud kohtuasjades C-328/99 ja C-399/00: Itaalia vs. komisjon (24) on öeldud, et eelmise ettevõtja ja uute struktuuride majanduslikku järjepidevust saab teha kindlaks mitme kindla näitaja alusel: müügiobjekt (varad ja kohustused, tööjõu säilitamine, rühmitatud varad), ülekandmise hind, kes on ülevõtva ettevõtja aktsionärid või omanikud, ülekandmise hetk (pärast uurimise algust, menetluse algatamist või lõplikku otsust) või tehingu majanduslik loogika. |
| --- | --- |

(146)

Euroopa Kohtu 8. mai 2003. aasta otsuses liidetud kohtuasjades C-328/99 ja C-399/00: Itaalia vs. komisjon (24) on öeldud, et eelmise ettevõtja ja uute struktuuride majanduslikku järjepidevust saab teha kindlaks mitme kindla näitaja alusel: müügiobjekt (varad ja kohustused, tööjõu säilitamine, rühmitatud varad), ülekandmise hind, kes on ülevõtva ettevõtja aktsionärid või omanikud, ülekandmise hetk (pärast uurimise algust, menetluse algatamist või lõplikku otsust) või tehingu majanduslik loogika.

Müügi eseme kriteeriumi hindamine (varad ja kohustused, tööjõu säilitamine, rühmitatud varad)

| (147) | Esmalt selgitasid Belgia ametiasutused, et CVSLiga seotud varad olid laiali eri üksuste vahel (emaettevõtja VSLI, Prantsusmaa SARL VSLI ja CVSL). Ülevõtmistehingu hõlbustamiseks sõlmisid pankrotihaldurid 23. oktoobril 2008 tehingulepingu, mille eesmärk oli kanda pankrotistunud ettevõtjasse üle erinevates seotud ettevõtjates olnud varad. |
| --- | --- |

(147)

Esmalt selgitasid Belgia ametiasutused, et CVSLiga seotud varad olid laiali eri üksuste vahel (emaettevõtja VSLI, Prantsusmaa SARL VSLI ja CVSL). Ülevõtmistehingu hõlbustamiseks sõlmisid pankrotihaldurid 23. oktoobril 2008 tehingulepingu, mille eesmärk oli kanda pankrotistunud ettevõtjasse üle erinevates seotud ettevõtjates olnud varad.

| (148) | 1. oktoobri 2008. aasta vastastikuse mõistmise memorandumi ja 31. augusti 2009. aasta ülevõtmislepingu kohaselt võttis VSL üle kõik CVSLi varad, v.a käibevara: hooned, milles asusid CVSLi töökojad ja laod, vastavad maatükid, CVSLi materjalid ja firmaväärtus, s.o tootmisseadmed, vormid, patendid ja võimalikud allkaubamärgid, mis oleks CVSLile sel kuupäeval kuulunud, täitmisel olevad tellimused, varud, sh need, mis müüdi Prantsuse õigussüsteemi kuuluvale äriühingule SARL Val Saint-Lambert International, mille pankrotihaldur määras ülevõtjatele. |
| --- | --- |

(148)

1. oktoobri 2008. aasta vastastikuse mõistmise memorandumi ja 31. augusti 2009. aasta ülevõtmislepingu kohaselt võttis VSL üle kõik CVSLi varad, v.a käibevara: hooned, milles asusid CVSLi töökojad ja laod, vastavad maatükid, CVSLi materjalid ja firmaväärtus, s.o tootmisseadmed, vormid, patendid ja võimalikud allkaubamärgid, mis oleks CVSLile sel kuupäeval kuulunud, täitmisel olevad tellimused, varud, sh need, mis müüdi Prantsuse õigussüsteemi kuuluvale äriühingule SARL Val Saint-Lambert International, mille pankrotihaldur määras ülevõtjatele.

| (149) | Samuti müüdi osa VSLI varadest, s.o kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused ning muu intellektuaalomand (5. oktoobril 2005 allkirjastatud lepingus osutatud esemed, muu hulgas plaanid, vormid, joonised, visandid ...), kinnisvara kas hoonete või muul kujul, mis VSLile Seraingis kuulusid, VSLi toodangu varud, Seraingi ruumid (ekspositsioonisaal), Seraingi ja Brüsseli (Sablon) müügipunktide varud. |
| --- | --- |

(149)

Samuti müüdi osa VSLI varadest, s.o kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused ning muu intellektuaalomand (5. oktoobril 2005 allkirjastatud lepingus osutatud esemed, muu hulgas plaanid, vormid, joonised, visandid ...), kinnisvara kas hoonete või muul kujul, mis VSLile Seraingis kuulusid, VSLi toodangu varud, Seraingi ruumid (ekspositsioonisaal), Seraingi ja Brüsseli (Sablon) müügipunktide varud.

| (150) | VSLile müüakse ka kõik liisitud tootmisvahendid (lõikeaparaat, põletusahi ja selle osad). |
| --- | --- |

(150)

VSLile müüakse ka kõik liisitud tootmisvahendid (lõikeaparaat, põletusahi ja selle osad).

| (151) | VSL võttis kohustuse võtta üle kõik CVSLi töötajate ja VSLi enda töölepingud ja töölevõtmise eellepingud, mis kehtisid 30. septembril 2008. Samuti võttis VSL kohustuse pidada kinni ühiskondlikest, kollektiiv- ja individuaallepingutest, jättes endale üksnes õiguse rääkida veel kord võrdsetel alustel läbi teatavad tingimused, et kohandada need vajaduse korral uue olukorraga. |
| --- | --- |

(151)

VSL võttis kohustuse võtta üle kõik CVSLi töötajate ja VSLi enda töölepingud ja töölevõtmise eellepingud, mis kehtisid 30. septembril 2008. Samuti võttis VSL kohustuse pidada kinni ühiskondlikest, kollektiiv- ja individuaallepingutest, jättes endale üksnes õiguse rääkida veel kord võrdsetel alustel läbi teatavad tingimused, et kohandada need vajaduse korral uue olukorraga.

| (152) | Lõpuks võttis VSL üle ka 280 000 euro suuruse kohustuse, mis oli tekkinud CVSLi intellektuaalomandi õiguste müügist, mille teostas CFV. 29. jaanuaril 2009 SA Compagnie financière du Val ja VSLi vahel sõlmitud lepingu kohaselt võtab VSL üle Interagora ning samuti SA Interagora 5. oktoobri 2005. aasta lepingu kohased kohustused CFV suhtes. Asjaomase lepinguga müüs CFV SA Interagorale kõik oma kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused, mis olid vahetult või kaudselt seotud CVSLiga. Kokkulepitud hind summas 280 000 eurot jäi tasumata. |
| --- | --- |

(152)

Lõpuks võttis VSL üle ka 280 000 euro suuruse kohustuse, mis oli tekkinud CVSLi intellektuaalomandi õiguste müügist, mille teostas CFV. 29. jaanuaril 2009 SA Compagnie financière du Val ja VSLi vahel sõlmitud lepingu kohaselt võtab VSL üle Interagora ning samuti SA Interagora 5. oktoobri 2005. aasta lepingu kohased kohustused CFV suhtes. Asjaomase lepinguga müüs CFV SA Interagorale kõik oma kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused, mis olid vahetult või kaudselt seotud CVSLiga. Kokkulepitud hind summas 280 000 eurot jäi tasumata.

| (153) | CVSLi varade ülevõtmise kinnitas 20. oktoobril 2009 Liège'i kaubanduskohus. |
| --- | --- |

(153)

CVSLi varade ülevõtmise kinnitas 20. oktoobril 2009 Liège'i kaubanduskohus.

| (154) | Nimetatud asjaolusid arvesse võttes teeb komisjon müügiobjekti kohta järgmise järelduse: ülevõtmine hõlmab praktiliselt kogu CVSLi vara (sealhulgas pooleliolevad tellimused), kõiki pankrotistunud ettevõtja 30. septembril 2008 kehtivaid töölepinguid ja töölevõtmise eellepinguid ning kaubamärkide ja intellektuaalomandi õiguste kasutamist. |
| --- | --- |

(154)

Nimetatud asjaolusid arvesse võttes teeb komisjon müügiobjekti kohta järgmise järelduse: ülevõtmine hõlmab praktiliselt kogu CVSLi vara (sealhulgas pooleliolevad tellimused), kõiki pankrotistunud ettevõtja 30. septembril 2008 kehtivaid töölepinguid ja töölevõtmise eellepinguid ning kaubamärkide ja intellektuaalomandi õiguste kasutamist.

| (155) | Seepärast märgib komisjon, et ülevõetud tegevuse ulatus oli sama mis CVSLil ning ülevõtmine hõlmas CVSLi tegevusest enamatki, kuna see sisaldas ka VSLI varasid, mis olid kristallitehase tegevuse jätkumiseks vajalikud. |
| --- | --- |

(155)

Seepärast märgib komisjon, et ülevõetud tegevuse ulatus oli sama mis CVSLil ning ülevõtmine hõlmas CVSLi tegevusest enamatki, kuna see sisaldas ka VSLI varasid, mis olid kristallitehase tegevuse jätkumiseks vajalikud.

Ülevõtmishinna hindamine

| (156) | Et teha kindlaks, kas CVSLi varade müügiga kaasnes majanduslik järjepidevus, tuleb vaadelda ka asjaolu, kas müük toimus turuhinnaga. See kehtib nii materiaalse kui ka immateriaalse vara kohta. |
| --- | --- |

(156)

Et teha kindlaks, kas CVSLi varade müügiga kaasnes majanduslik järjepidevus, tuleb vaadelda ka asjaolu, kas müük toimus turuhinnaga. See kehtib nii materiaalse kui ka immateriaalse vara kohta.

| (157) | Belgia ametiasutuste väite kohaselt on Belgia pankrotiseaduses varade realiseerimisel määravaks kriteeriumiks võlausaldajate huvid. Pankrotiseaduse artikli 75 lõikes 3 antakse võlausaldajatele või pankrotistunud üksusele õigus esitada varade teatavale realiseerimisele vastuväiteid, kui nende arvates on kavandatud realiseerimine neile kahjulik. Belgia ametiasutuste selgituste kohaselt oli 150 000 euro suuruse riigi tagatise andmise eesmärk just nimelt tegevuse jätkuvus ja üleantud varade väärtuse säilimine. |
| --- | --- |

(157)

Belgia ametiasutuste väite kohaselt on Belgia pankrotiseaduses varade realiseerimisel määravaks kriteeriumiks võlausaldajate huvid. Pankrotiseaduse artikli 75 lõikes 3 antakse võlausaldajatele või pankrotistunud üksusele õigus esitada varade teatavale realiseerimisele vastuväiteid, kui nende arvates on kavandatud realiseerimine neile kahjulik. Belgia ametiasutuste selgituste kohaselt oli 150 000 euro suuruse riigi tagatise andmise eesmärk just nimelt tegevuse jätkuvus ja üleantud varade väärtuse säilimine.

| (158) | Komisjon märgib, et CVSLi varade müük toimus avatud menetluse raames, mida juhtis likvideerimisel oleva ettevõtja pankrotihaldur. Pankrotihaldurid said 36 pakkumust, millest valisid esimesel etapil välja 12. Loodi CVSLi tutvustav andmeruum. Reklaam käsitles ilmselt kogu vara, ilma et see oleks eelnevalt rühmadesse jagatud. |
| --- | --- |

(158)

Komisjon märgib, et CVSLi varade müük toimus avatud menetluse raames, mida juhtis likvideerimisel oleva ettevõtja pankrotihaldur. Pankrotihaldurid said 36 pakkumust, millest valisid esimesel etapil välja 12. Loodi CVSLi tutvustav andmeruum. Reklaam käsitles ilmselt kogu vara, ilma et see oleks eelnevalt rühmadesse jagatud.

| (159) | See võimaldas komisjoni arvates a priori tõsta CVSLi iga varaüksuse müügihinda. |
| --- | --- |

(159)

See võimaldas komisjoni arvates a priori tõsta CVSLi iga varaüksuse müügihinda.

| (160) | Samal ajal ei olnud komisjoni arvates asjaomane menetlus iseenesest piisav tagamaks, et ülevõtjate pakutud varade hind vastab nende turuhinnale ja seda kahel põhjusel. |
| --- | --- |

(160)

Samal ajal ei olnud komisjoni arvates asjaomane menetlus iseenesest piisav tagamaks, et ülevõtjate pakutud varade hind vastab nende turuhinnale ja seda kahel põhjusel.

| (161) | CVSLi varade müügi suhtes oli sätestatud tingimus, et kõik töölepingud tuleb üle võtta. See näitab, et müük ei olnud mittetingimuslik ning nimetatud kohustus võis müügihinda langetada. |
| --- | --- |

(161)

CVSLi varade müügi suhtes oli sätestatud tingimus, et kõik töölepingud tuleb üle võtta. See näitab, et müük ei olnud mittetingimuslik ning nimetatud kohustus võis müügihinda langetada.

| (162) | Teiseks oli ka kaubamärkide kasutusõigust puudutav ainulitsents allutatud tingimustele, mida eraettevõtja ei oleks kehtestanud. Vallooni piirkond nõudis VSLilt vastutasuks Vallooni piirkonna (mida esindas CFV) ja VSLi vahel sõlmitud 29. jaanuari 2009. aasta uuendatud lepingus järgmist: „Vallooni piirkond võib ainulitsentsi igal ajal ja ette teatamata tühistada juhul, kui VSL (või selle õigusjärglased) ei suuda tagada Seraingis asuvas Val-Saint Lamberti tööstuskompleksis suure lisandväärtusega kristallesemete tootmist, kasutades tööjõudu, mis moodustab vähemalt 60 % täistööajale taandatud töötajatest, v.a CVSLi pankrotikuupäeva seisuga majanduslikel kaalutlustel koondatud töötajad.” Komisjoni arvates kohustab Vallooni piirkond VSLi tagama vastutasuks ainulitsentsi eest tootmise Seraingi tööstuskompleksis ja eelnevalt kindlaks määratud tööhõivetaseme säilitamise. Nimetatud poliitiliselt motiveeritud tingimused võisid langetada müügihinda ja tõugata eemale teisi võimalikke ülevõtjaid; see võis mõjutada konkurentsi hankemenetluse raames ja viia olukorrani, et majanduslikult parim pakkumus ei vastanud tegelikule turuväärtusele (25). |
| --- | --- |

(162)

Teiseks oli ka kaubamärkide kasutusõigust puudutav ainulitsents allutatud tingimustele, mida eraettevõtja ei oleks kehtestanud. Vallooni piirkond nõudis VSLilt vastutasuks Vallooni piirkonna (mida esindas CFV) ja VSLi vahel sõlmitud 29. jaanuari 2009. aasta uuendatud lepingus järgmist: „Vallooni piirkond võib ainulitsentsi igal ajal ja ette teatamata tühistada juhul, kui VSL (või selle õigusjärglased) ei suuda tagada Seraingis asuvas Val-Saint Lamberti tööstuskompleksis suure lisandväärtusega kristallesemete tootmist, kasutades tööjõudu, mis moodustab vähemalt 60 % täistööajale taandatud töötajatest, v.a CVSLi pankrotikuupäeva seisuga majanduslikel kaalutlustel koondatud töötajad.” Komisjoni arvates kohustab Vallooni piirkond VSLi tagama vastutasuks ainulitsentsi eest tootmise Seraingi tööstuskompleksis ja eelnevalt kindlaks määratud tööhõivetaseme säilitamise. Nimetatud poliitiliselt motiveeritud tingimused võisid langetada müügihinda ja tõugata eemale teisi võimalikke ülevõtjaid; see võis mõjutada konkurentsi hankemenetluse raames ja viia olukorrani, et majanduslikult parim pakkumus ei vastanud tegelikule turuväärtusele (25).

| (163) | Võttes arvesse eespool toodud asjaolusid, leiab komisjon, et siirdehinna kriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(163)

Võttes arvesse eespool toodud asjaolusid, leiab komisjon, et siirdehinna kriteerium ei ole täidetud.

Tehingu majandusliku loogika kriteeriumi hindamine

| (164) | Tehingu majandusliku loogika kriteeriumi eesmärk on kontrollida, kas varade ülevõtja kasutab müüdud varasid müüjaga samal viisil, et jätkata sama majandustegevust. |
| --- | --- |

(164)

Tehingu majandusliku loogika kriteeriumi eesmärk on kontrollida, kas varade ülevõtja kasutab müüdud varasid müüjaga samal viisil, et jätkata sama majandustegevust.

| (165) | Belgia ametiasutuste väite kohaselt oli VSLi loogika oma eelkäijatest täiesti erinev, mida ennekõike näitas asjaolu, et VSL toetas kristallitehase tegevuse ülevõtmisel Cristal Parki kinnisvaraprojekti. |
| --- | --- |

(165)

Belgia ametiasutuste väite kohaselt oli VSLi loogika oma eelkäijatest täiesti erinev, mida ennekõike näitas asjaolu, et VSL toetas kristallitehase tegevuse ülevõtmisel Cristal Parki kinnisvaraprojekti.

| (166) | Komisjon märgib selle kohta, et Belgia ametiasutused ei ole tõestanud vahetu seose olemasolu CVSLi ülevõtmise ja Cristal Parki projekti vahel alates 2008. aastast. Cristal Parki dokumentatsioon, mille Belgia ametiasutused on esitanud, on pärit 2011. aasta detsembrist. |
| --- | --- |

(166)

Komisjon märgib selle kohta, et Belgia ametiasutused ei ole tõestanud vahetu seose olemasolu CVSLi ülevõtmise ja Cristal Parki projekti vahel alates 2008. aastast. Cristal Parki dokumentatsioon, mille Belgia ametiasutused on esitanud, on pärit 2011. aasta detsembrist.

| (167) | Komisjon märgib igal juhul, et ülevõtjad ostsid kaubamärgi eesmärgiga kasutada edasi kogu vara ja tootmisvahendeid. 20. novembril 2008 sõlmitud VSLi asutamise lepingus nimetatud tegevusala on väga sarnane CVSLi omaga. VSLi eesmärk on jätkata CVSLi kristallitootmist samade inim- ja tootmisressurssidega. Juba tagatis iseenesest anti majandustegevuse säilitamise eesmärgiga. |
| --- | --- |

(167)

Komisjon märgib igal juhul, et ülevõtjad ostsid kaubamärgi eesmärgiga kasutada edasi kogu vara ja tootmisvahendeid. 20. novembril 2008 sõlmitud VSLi asutamise lepingus nimetatud tegevusala on väga sarnane CVSLi omaga. VSLi eesmärk on jätkata CVSLi kristallitootmist samade inim- ja tootmisressurssidega. Juba tagatis iseenesest anti majandustegevuse säilitamise eesmärgiga.

| (168) | Seepärast järeldab komisjon, et CVSLi ja VSLi vahel esines majanduslik järjepidevus. Kõigi tootmisvahendite (tingimusliku hinnaga, mis ei vasta tegelikule turuväärtusele) ja töölepingute ülevõtmine ning kaubamärkide piiramatu ainuõiguslik kasutamine eesmärgiga jätkata kristallesemete valmistamist kujutab määravat tegurit majandusliku järjepidevuse olemasolu järeldamiseks. Seega kestis CVSLile tagatise näol antud eelis ka pärast ülevõtmist ning sellest sai kasu ka VSL. |
| --- | --- |

(168)

Seepärast järeldab komisjon, et CVSLi ja VSLi vahel esines majanduslik järjepidevus. Kõigi tootmisvahendite (tingimusliku hinnaga, mis ei vasta tegelikule turuväärtusele) ja töölepingute ülevõtmine ning kaubamärkide piiramatu ainuõiguslik kasutamine eesmärgiga jätkata kristallesemete valmistamist kujutab määravat tegurit majandusliku järjepidevuse olemasolu järeldamiseks. Seega kestis CVSLile tagatise näol antud eelis ka pärast ülevõtmist ning sellest sai kasu ka VSL.

5.2.4.   Meetmete 4 (kaubamärkide kasutamine ja müük), 5 (1,5 miljoni euro suurune laen), 6 (kapitali suurendamine summas 1,5 miljonit eurot) ja 8 (teatavate hoonete VSLile kasutada andmine Spaque'i poolt) kokkusobivus

| (169) | Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses ei esitanud Belgia ühtegi argumenti nimetatud meetmete kokkusobivuse kohta, mistõttu ei ole komisjonil alust järeldada, et kohaldada saaks artikli 107 lõigetes 2 ja 3 nimetatud erandeid. Seepärast leiab komisjon, et abi on ühisturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(169)

Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses ei esitanud Belgia ühtegi argumenti nimetatud meetmete kokkusobivuse kohta, mistõttu ei ole komisjonil alust järeldada, et kohaldada saaks artikli 107 lõigetes 2 ja 3 nimetatud erandeid. Seepärast leiab komisjon, et abi on ühisturuga kokkusobimatu.

5.3.   Sissenõudmine

| (170) | Komisjon tuletab meelde, et nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (26) artikli 14 lõike 1 kohaldamiseks tuleb igasugune ebaseaduslik ja siseturuga kokkusobimatu abi abisaajalt tagasi nõuda. |
| --- | --- |

(170)

Komisjon tuletab meelde, et nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (26) artikli 14 lõike 1 kohaldamiseks tuleb igasugune ebaseaduslik ja siseturuga kokkusobimatu abi abisaajalt tagasi nõuda.

| (171) | Käesoleval juhul nähtub eespool esitatud asjaoludest, et järgmised meetmed sisaldavad abi tunnuseid, on ebaseaduslikud ja kokkusobimatud ning tuleb määral, mil need VSLi kasutusse anti, tagastada: | Meede 1. 1 miljoni euro suurune sooduslaen, mille Vallooni piirkond (keda esindas Sogepa) andis VSLile 3. aprillil 2012
  Laen kujutab täies ulatuses abi. Lepingu sõlmimisega samal päeval maksti välja 400 000 eurot. Ülejäänud 600 000 eurot eraldati hiljem, Belgia asutused ei ole kuupäeva teatanud. |
| --- | --- | --- |

(171)

Käesoleval juhul nähtub eespool esitatud asjaoludest, et järgmised meetmed sisaldavad abi tunnuseid, on ebaseaduslikud ja kokkusobimatud ning tuleb määral, mil need VSLi kasutusse anti, tagastada:

Meede 1. 1 miljoni euro suurune sooduslaen, mille Vallooni piirkond (keda esindas Sogepa) andis VSLile 3. aprillil 2012

Laen kujutab täies ulatuses abi. Lepingu sõlmimisega samal päeval maksti välja 400 000 eurot. Ülejäänud 600 000 eurot eraldati hiljem, Belgia asutused ei ole kuupäeva teatanud.

| | Meede 2. Ümberkorraldamisabi, mis seisnes 1 miljoni euro suuruse laenu pikendamises
  Kuna meedet ellu ei viidud, ei ole alust abi tagasi nõuda. |
| --- | --- |

Meede 2. Ümberkorraldamisabi, mis seisnes 1 miljoni euro suuruse laenu pikendamises

Kuna meedet ellu ei viidud, ei ole alust abi tagasi nõuda.

| | Meede 3. Tagatis summas 150 000 eurot, mille Sogepa andis 24. septembril 2008 CVSLi pankrotihaldurile
  Tagatis sisaldab abi tunnust, sest selle eest ei makstud turuhinnale vastavat tasu. Abisumma tehakse kindlaks käesolevas otsuses märgitud meetodi alusel. |
| --- | --- |

Meede 3. Tagatis summas 150 000 eurot, mille Sogepa andis 24. septembril 2008 CVSLi pankrotihaldurile

Tagatis sisaldab abi tunnust, sest selle eest ei makstud turuhinnale vastavat tasu. Abisumma tehakse kindlaks käesolevas otsuses märgitud meetodi alusel.

| | Meede 4. Val Saint-Lamberti kaubamärkide kasutamine ja müük 29. jaanuaril 2009 CFV ja VSLi sõlmitud lepingu alusel
  Kuna kaubamärkide müüki käsitlevat meedet ellu ei viidud, ei ole alust abi tagasi nõuda. Kaubamärgi kasutamisega seotud abisumma tehakse kindlaks üldkasutatavate ja intellektuaalomandi haldamisel üldtunnustatavate meetodite alusel. |
| --- | --- |

Meede 4. Val Saint-Lamberti kaubamärkide kasutamine ja müük 29. jaanuaril 2009 CFV ja VSLi sõlmitud lepingu alusel

Kuna kaubamärkide müüki käsitlevat meedet ellu ei viidud, ei ole alust abi tagasi nõuda. Kaubamärgi kasutamisega seotud abisumma tehakse kindlaks üldkasutatavate ja intellektuaalomandi haldamisel üldtunnustatavate meetodite alusel.

| | Meede 5. Laen summas 1,5 miljonit eurot, mille Sogepa andis VSLile 31. augustil 2009
  Laen sisaldab VSLi kasuks antud abi, mis on võrdne turuintressimäära ja asjaomase laenu puhul kohaldatud intressimäära vahega, mis on 1,07 %, (5,77 – 4,7 %) ehk 16 050 eurot aastas. Abi anti ebaseaduslikult ja tuleb seega tagastada. |
| --- | --- |

Meede 5. Laen summas 1,5 miljonit eurot, mille Sogepa andis VSLile 31. augustil 2009

Laen sisaldab VSLi kasuks antud abi, mis on võrdne turuintressimäära ja asjaomase laenu puhul kohaldatud intressimäära vahega, mis on 1,07 %, (5,77 – 4,7 %) ehk 16 050 eurot aastas. Abi anti ebaseaduslikult ja tuleb seega tagastada.

| | Meede 6. VSLi kapitali suurendamine 1,5 miljoni euro võrra, mille kohta Vallooni piirkond võttis otsuse vastu 17. märtsil 2011. aastal
  Kapitali suurendamine kujutab abi, kuna seda ei saa võrrelda erainvestori käitumisega turutingimustes. Abi anti ebaseaduslikult ja tuleb seega tagastada. |
| --- | --- |

Meede 6. VSLi kapitali suurendamine 1,5 miljoni euro võrra, mille kohta Vallooni piirkond võttis otsuse vastu 17. märtsil 2011. aastal

Kapitali suurendamine kujutab abi, kuna seda ei saa võrrelda erainvestori käitumisega turutingimustes. Abi anti ebaseaduslikult ja tuleb seega tagastada.

| | Meede 8. Tööstuskompleksi Cristalleries du Val Saint-Lambert osaliselt tasuta kasutusse andmine
  Teatava osa tööstuskompleksi Cristalleries du Val Saint-Lambert ajutiselt kasutusse andmist käsitlev 11. detsembri 2012. aasta leping Spaque'i ja VSLi vahel annab VSLile eelise üürisumma ulatuses, millest Spaque vabatahtlikult loobus. Asjaomane abisumma tehakse kindlaks põhjenduses 123 osutatud viisil. |
| --- | --- |

Meede 8. Tööstuskompleksi Cristalleries du Val Saint-Lambert osaliselt tasuta kasutusse andmine

Teatava osa tööstuskompleksi Cristalleries du Val Saint-Lambert ajutiselt kasutusse andmist käsitlev 11. detsembri 2012. aasta leping Spaque'i ja VSLi vahel annab VSLile eelise üürisumma ulatuses, millest Spaque vabatahtlikult loobus. Asjaomane abisumma tehakse kindlaks põhjenduses 123 osutatud viisil.

| (172) | Vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (27) V peatükile peavad Belgia ametiasutused lisama tagastatavale abisummale tagasi nõutava ebaseadusliku abi intressimäära, mida arvestatakse alates kuupäevast, mil abi anti ettevõtja käsutusse, kuni abi tegeliku tagastamiseni. |
| --- | --- |

(172)

Vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (27) V peatükile peavad Belgia ametiasutused lisama tagastatavale abisummale tagasi nõutava ebaseadusliku abi intressimäära, mida arvestatakse alates kuupäevast, mil abi anti ettevõtja käsutusse, kuni abi tegeliku tagastamiseni.

6.   JÄRELDUSED

| (173) | Komisjon täheldab, et Belgia on võtnud ebaseaduslikke meetmeid ning rikkunud seeläbi ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3. Meetmed on järgmised: päästmisabi summas 1 miljon eurot (meede 1), tagatis summas 150 000 eurot (meede 3), Val Saint-Lamberti kaubamärkide kasutamine ja müük (meede 4), laen summas 1,5 miljonit eurot (meede 5), kapitali suurendamine 1,5 miljoni euro võrra (meede 6) ja teatavate hoonete VSLile tasuta kasutada andmine Spaque'i poolt (meede 8 osaliselt). |
| --- | --- |

(173)

Komisjon täheldab, et Belgia on võtnud ebaseaduslikke meetmeid ning rikkunud seeläbi ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3. Meetmed on järgmised: päästmisabi summas 1 miljon eurot (meede 1), tagatis summas 150 000 eurot (meede 3), Val Saint-Lamberti kaubamärkide kasutamine ja müük (meede 4), laen summas 1,5 miljonit eurot (meede 5), kapitali suurendamine 1,5 miljoni euro võrra (meede 6) ja teatavate hoonete VSLile tasuta kasutada andmine Spaque'i poolt (meede 8 osaliselt).

| (174) | 18. juuni 2014. aasta kirjaga teatasid Belgia ametiasutused komisjonile oma nõusolekust võtta käesolev otsus vastu ja teatada sellest üksnes prantsuse keeles, |
| --- | --- |

(174)

18. juuni 2014. aasta kirjaga teatasid Belgia ametiasutused komisjonile oma nõusolekust võtta käesolev otsus vastu ja teatada sellest üksnes prantsuse keeles,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Järgmised meetmed: päästmisabi summas 1 miljon eurot (meede 1), tagatis summas 150 000 eurot (meede 3), Val Saint-Lamberti kaubamärkide kasutamine ja müük (meede 4), laen summas 1,5 miljonit eurot (meede 5), kapitali suurendamine 1,5 miljoni euro võrra (meede 6) ja teatavate hoonete VSLile tasuta kasutada andmine Spaque'i poolt (meede 8 osaliselt), sisaldavad ebaseaduslikku abi, mida Belgia on andnud vastuolus ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3 ja mis on seega siseturuga kokkusobimatu.

Pärast komisjoni algatatud ametlikku uurimismenetlust võttis Belgia vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 8 lõikele 2 tagasi meedet 2 (ümberkorraldamisabi) käsitleva teatise.

Artikkel 2

1.   Belgial tuleb artiklis 1 nimetatud abi abisaajatelt tagasi nõuda.

2.   Tagasi nõutavatelt summadelt arvestatakse intresse alates nende abisaajale eraldamise kuupäevast kuni nende tegeliku tagasimaksmiseni.

3.   Intresse arvutatakse valemi alusel, mis on kooskõlas määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükiga ning nimetatud määrust muutva komisjoni määrusega (EÜ) nr 271/2008 (28).

Artikkel 3

1.   Artiklis 1 osutatud abi nõutakse tagasi viivitamata ja tõhusalt.

2.   Belgia tagab käesoleva otsuse täitmise nelja kuu jooksul pärast otsuse teatavakstegemise kuupäeva.

Artikkel 4

1.   Kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest esitab Belgia komisjonile järgmise teabe:

| a) | abisaajalt tagasi nõutava abi kogusumma (põhisumma ja intressid); |
| --- | --- |

a)

abisaajalt tagasi nõutava abi kogusumma (põhisumma ja intressid);

| b) | käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus;

| c) | dokumendid, millega tõendatakse, et abisaajatele on antud korraldus abi tagasi maksta. |
| --- | --- |

c)

dokumendid, millega tõendatakse, et abisaajatele on antud korraldus abi tagasi maksta.

2.   Belgia teavitab komisjoni käesoleva otsuse täitmiseks võetud riigisiseste meetmete rakendamisest, kuni artiklis 1 osutatud abi on lõplikult tagastatud. Belgia esitab komisjoni taotlusel viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete kohta. Ta esitab ka üksikasjalikud andmed abisaajalt juba tagasi saadud abisummade ja intresside kohta.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Belgiale.

Brüssel, 31. juuli 2014

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Riigiabi SA.34791 20../C (ex 2012/NN) – Belgia – Val Saint-Lamberti päästmisabi – ja riigiabi SA.35528 20../C (ex 2012/NN) – Belgia – Val Saint-Lamberti ümberkorraldamisabi – Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2 (ELT C 213, 26.7.2013, lk 38).

1

ex

ex

(2)  Vt joonealune märkus 1.

2

(3)  Konfidentsiaalne teave.

3

(4)  Saneerimismenetluse eesmärk on säilitada kohtuniku kontrolli all raskustes oleva ettevõtte kogu või osalise tegevuse järjepidevus. See toimus enne 14. oktoobril 2013 välja kulutatud pankrotti.

4

(5)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1998/2006, 15. detsember 2006, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 379, 28.12.2006, lk 5).

5

(6)  Vt joonealune märkus nr 4.

6

(7)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

7

(8)  8. veebruari 2010. aasta otsus N541/2009 – Rootsi– Riigitagatis ettevõttele Saab Automobile AB.

8

(9)  Vt Euroopa Kohtu 16. mai 2002. aasta otsus kohtuasjas C-482/99: Prantsusmaa vs. komisjon, EKL I-4397, punkt 38.

9

vs

(10)  Territoriaalplaneerimise eest vastutava ministri 27. aprilli 2012. aasta otsus.

10

(11)  Euroopa Kohtu 16. mai 2002. aasta otsus kohtuasjas C-482/99: Prantsuse Vabariik vs. komisjon.

11

vs

(12)  ELT C 155, 20.6.2008, lk 10.

12

(13)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/base_rates_eu27_en.pdf.

13

(14)  Komisjoni teatis viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (ELT C 14, 19.1.2008, lk 6).

14

(15)  Vt põhjendused 21–23.

15

(16)  ELT C 14, 19.1.2008, lk 6.

16

(17)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html.

17

(18)  Komisjoni määrus (EL) nr 1407/2013, 18. detsember 2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 352, 24.12.2013, lk 1).

18

(19)  Belgia ametiasutuste väite kohaselt kirjeldatakse ja näidatakse iseloomustavas analüüsis pinnasesaastet üksikasjalikult, et pädev asutus saaks teha otsuse puhastustööde vajaduse ja korralduse kohta.

19

(20)  Määrus (EÜ) nr 1998/2006.

20

(21)  Määrus (EL) nr 1407/2013.

21

(22)  SA N 541/09 – Sweden – State guarantee in favour of Saab Automobile AB (SA N 541/09 – Rootsi – Riigitagatis äriühingule Saab Automobile AB), 8. veebruar 2010.

22

(23)  Euroopa Kohtu 28. märtsi 2012. aasta otsus kohtuasjas T-123/09: Ryanair Ltd vs. komisjon.

23

vs

(24)  EKL I-4035.

24

(25)  Vt võrdluseks komisjoni otsus 2008/717/EÜ, 27. veebruar 2008, riigiabi C 46/07 (ex NN 59/07) kohta, mida Rumeenia andis äriühingule Automobile Craiova (endine Daewoo Romania) (ELT L 239, 6.9.2008, lk 12).

25

ex

(26)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 659/1999, 22. märts 1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1).

26

(27)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 794/2004, 21. aprill 2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (EÜT L 140, 30.4.2004, lk 1).

27

(28)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 271/2008, 30. jaanuar 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (ELT L 82, 25.3.2008, lk 1).

28

---

LISA

Teave eraldatud summade kohta, mida nõutakse tagasi või mis on juba tagasi makstud

| (miljonites, riigi omavääringus) |
| --- |
| Abisaaja | Abikava raames antud abi kogusumma | Tagasi nõutava abi kogusumma
  (põhisumma) | Juba tagasi makstud kogusumma |
| Põhisumma | Intressid |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

(miljonites, riigi omavääringus)

Abisaaja

Abikava raames antud abi kogusumma

Tagasi nõutava abi kogusumma

(põhisumma)

Juba tagasi makstud kogusumma

Põhisumma

Intressid

---

| 15.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 269/71 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 269/71

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2015/1826,

15. oktoober 2014,

riigiabi SA.33797 (2013/C) (ex 2013/NN) (ex 2011/CP) kohta, mida Slovakkia andis äriühingule NCHZ

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 7359 all)

(Ainult slovakikeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

võttes arvesse otsust, millega komisjon algatas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse (1),

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | Komisjon sai 13. oktoobril 2011 e-kirjaga kaebuse (2), milles väideti, et Slovakkia on andnud äriühingule Novácké chemické závody, a.s. v konkurze (edaspidi „NCHZ”) ebaseaduslikku abi. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon sai 13. oktoobril 2011 e-kirjaga kaebuse (2), milles väideti, et Slovakkia on andnud äriühingule Novácké chemické závody, a.s. v konkurze (edaspidi „NCHZ”) ebaseaduslikku abi.

| (2) | Komisjon edastas kaebuse 17. oktoobril 2011 koos teabenõudega Slovakkiale. Slovakkia ametiasutused palusid dokumentide slovakikeelseid versioone, mis saadeti neile e-kirjaga 16. jaanuaril 2012. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon edastas kaebuse 17. oktoobril 2011 koos teabenõudega Slovakkiale. Slovakkia ametiasutused palusid dokumentide slovakikeelseid versioone, mis saadeti neile e-kirjaga 16. jaanuaril 2012.

| (3) | Slovakkia ametiasutused esitasid nõutud teabe 17. veebruari 2012. aasta kirjaga. 22. märtsil 2012 ja 21. juunil 2012 saatis komisjon uued teabenõuded. Slovakkia vastas 23. aprillil 2012 ja 11. septembril 2012. |
| --- | --- |

(3)

Slovakkia ametiasutused esitasid nõutud teabe 17. veebruari 2012. aasta kirjaga. 22. märtsil 2012 ja 21. juunil 2012 saatis komisjon uued teabenõuded. Slovakkia vastas 23. aprillil 2012 ja 11. septembril 2012.

| (4) | Kaebuse esitaja saatis 14. juunil 2012 oma kaebuse kohta lisateavet. Kaebuse esitaja palvel toimus 24. jaanuaril 2013 komisjoni ja kaebuse esitaja kohtumine. Kaebuse esitaja esitas 2013. aasta 8. ja 22. märtsi e-kirjaga lisateavet. |
| --- | --- |

(4)

Kaebuse esitaja saatis 14. juunil 2012 oma kaebuse kohta lisateavet. Kaebuse esitaja palvel toimus 24. jaanuaril 2013 komisjoni ja kaebuse esitaja kohtumine. Kaebuse esitaja esitas 2013. aasta 8. ja 22. märtsi e-kirjaga lisateavet.

| (5) | 2. juuli 2013. aasta kirjaga teavitas komisjon Slovakkiat oma otsusest algatada abi suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus. |
| --- | --- |

(5)

2. juuli 2013. aasta kirjaga teavitas komisjon Slovakkiat oma otsusest algatada abi suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus.

| (6) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (3). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama väidetava abimeetme kohta märkusi. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (3). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama väidetava abimeetme kohta märkusi.

| (7) | Slovakkia esitas märkused menetluse algatamise otsuse kohta 3. septembril 2013, 2. detsembril ja 30. detsembril 2013. Slovakkia ametiasutuste palvel toimus 7. oktoobril 2013 ja 17. veebruaril 2014 Slovakkia ja komisjoni esindajate kohtumine. |
| --- | --- |

(7)

Slovakkia esitas märkused menetluse algatamise otsuse kohta 3. septembril 2013, 2. detsembril ja 30. detsembril 2013. Slovakkia ametiasutuste palvel toimus 7. oktoobril 2013 ja 17. veebruaril 2014 Slovakkia ja komisjoni esindajate kohtumine.

| (8) | Komisjon sai huvitatud isikutelt kaks märkust (mõlemad 12. novembril 2013). Komisjon edastas need märkused koos hulga lisaküsimustega 2. detsembril 2014 Slovakkiale. Slovakkiale anti võimalus neile vastata; tema märkused laekusid 14. jaanuari 2014. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon sai huvitatud isikutelt kaks märkust (mõlemad 12. novembril 2013). Komisjon edastas need märkused koos hulga lisaküsimustega 2. detsembril 2014 Slovakkiale. Slovakkiale anti võimalus neile vastata; tema märkused laekusid 14. jaanuari 2014. aasta kirjaga.

| (9) | Komisjon esitas 2. mail 2014 Slovakkiale lisaküsimusi, millele Slovakkia vastas 14. ja 30. mail 2014. Samuti saatis komisjon 20. märtsil 2014 ühele huvitatud isikule e-kirjaga täiendava selgituspalve, millele kolmas isik vastas lõpuks 6. mail 2014. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon esitas 2. mail 2014 Slovakkiale lisaküsimusi, millele Slovakkia vastas 14. ja 30. mail 2014. Samuti saatis komisjon 20. märtsil 2014 ühele huvitatud isikule e-kirjaga täiendava selgituspalve, millele kolmas isik vastas lõpuks 6. mail 2014.

2.   MEETMETE TAUST JA KIRJELDUS

2.1.   Abisaaja

| (10) | NCHZ (kelle tegevust jätkab nüüd äriühing Fortischem a.s.) oli kolme osakonnaga kemikaalitootja. Äriühingu põhitegevus oli kaltsiumkarbiidi ja tehniliste gaaside, polüvinüülkloriidi (PVC) ja selle töötlemisel saadavate toodete ning üha enam ka väikeses koguses toodetavate põhi- ja erikemikaalide tootmine. |
| --- | --- |

(10)

NCHZ (kelle tegevust jätkab nüüd äriühing Fortischem a.s.) oli kolme osakonnaga kemikaalitootja. Äriühingu põhitegevus oli kaltsiumkarbiidi ja tehniliste gaaside, polüvinüülkloriidi (PVC) ja selle töötlemisel saadavate toodete ning üha enam ka väikeses koguses toodetavate põhi- ja erikemikaalide tootmine.

| (11) | NCHZ käitas keemiatehast (mis oli rajatud 1940. aastal) Lääne-Slovakkias Trenčíni piirkonnas, mis on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a alusel rahastamiskõlblik piirkond. Äriühing oli eraomanduses (4). |
| --- | --- |

(11)

NCHZ käitas keemiatehast (mis oli rajatud 1940. aastal) Lääne-Slovakkias Trenčíni piirkonnas, mis on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a alusel rahastamiskõlblik piirkond. Äriühing oli eraomanduses (4).

2.2.   NCHZ pankrotimenetlus

| (12) | 8. oktoobril 2009 esitas NCHZ pankrotiavalduse, väites, et ta ei ole võimeline oma tegevust jätkama 19,6 miljoni euro suuruse trahvi tõttu, mille komisjon kehtestas äriühingu osalemise eest kaltsiumkarbiidikartellis (5). Komisjon märgib siiski, et see trahv ei olnud NCHZ ainus suur kohustus ja et NCHZ esitas pankrotiavalduse enne kartelliga seotud trahvi jõustumist. |
| --- | --- |

(12)

8. oktoobril 2009 esitas NCHZ pankrotiavalduse, väites, et ta ei ole võimeline oma tegevust jätkama 19,6 miljoni euro suuruse trahvi tõttu, mille komisjon kehtestas äriühingu osalemise eest kaltsiumkarbiidikartellis (5). Komisjon märgib siiski, et see trahv ei olnud NCHZ ainus suur kohustus ja et NCHZ esitas pankrotiavalduse enne kartelliga seotud trahvi jõustumist.

2.2.1.   Strateegilise tähtsusega äriühingute seadus

| (13) | 5. novembril 2009 – kuu aega pärast NCHZ pankrotimenetluse algatamist – võttis Slovakkia vastu seaduse nr 493/2009 teatavate meetmete kohta, mida rakendatakse strateegilise tähtsusega äriühingute suhtes; seadusega anti riigile eesõigus osta strateegilise tähtsusega pankrotis äriühinguid ja nõuti, et pankrotihaldur tagaks strateegilise tähtsusega äriühingu tegevuse jätkumise pankrotimenetluse ajal. Selle seaduse alusel kuulutas valitsus 2. detsembril 2009, st päev pärast seaduse jõustumist, NCHZ strateegiliseks äriühinguks. Seadus aegus 31. detsembril 2010. NCHZ oli ainuke äriühing, kelle suhtes seda seadust kohaldati. |
| --- | --- |

(13)

5. novembril 2009 – kuu aega pärast NCHZ pankrotimenetluse algatamist – võttis Slovakkia vastu seaduse nr 493/2009 teatavate meetmete kohta, mida rakendatakse strateegilise tähtsusega äriühingute suhtes; seadusega anti riigile eesõigus osta strateegilise tähtsusega pankrotis äriühinguid ja nõuti, et pankrotihaldur tagaks strateegilise tähtsusega äriühingu tegevuse jätkumise pankrotimenetluse ajal. Selle seaduse alusel kuulutas valitsus 2. detsembril 2009, st päev pärast seaduse jõustumist, NCHZ strateegiliseks äriühinguks. Seadus aegus 31. detsembril 2010. NCHZ oli ainuke äriühing, kelle suhtes seda seadust kohaldati.

2.2.2.   Otsus jätkata pankrotimenetluse ajal äriühingu tegevust

| (14) | 2011. aasta jaanuaris anti võlausaldajate komitee ja tagatud nõuetega võlausaldajate otsuse põhjal äriühingu pankrotihaldurile korraldus tagada pankrotis NCHZ tegevuse jätkumine ka pärast seaduse aegumist. See otsus põhines majandusaruandel, milles analüüsiti äriühingu olukorda ja järeldati, et pankrotimenetluse tulemus oleks äriühingu võlausaldajatele soodsam, kui äriühing jätkaks oma tegevust. Tegevuse jätkamise otsuse kiitis 2011. aasta veebruaris heaks ka Trenčíni kohus. |
| --- | --- |

(14)

2011. aasta jaanuaris anti võlausaldajate komitee ja tagatud nõuetega võlausaldajate otsuse põhjal äriühingu pankrotihaldurile korraldus tagada pankrotis NCHZ tegevuse jätkumine ka pärast seaduse aegumist. See otsus põhines majandusaruandel, milles analüüsiti äriühingu olukorda ja järeldati, et pankrotimenetluse tulemus oleks äriühingu võlausaldajatele soodsam, kui äriühing jätkaks oma tegevust. Tegevuse jätkamise otsuse kiitis 2011. aasta veebruaris heaks ka Trenčíni kohus.

| (15) | NCHZ tegevuse jätkamise otsuse langetamisse oli kaasatud kaks asjaomaste võlausaldajate kogu: üks neist oli võlausaldajate komitee, mis koosnes viiest üksusest (6), millest neli kuulusid eraomandisse. Ainus avaliku sektori üksus selles komitees oli Slovaki Vabariigi Riigivarafond (Fond národného majetku Slovenskej Republiky). Lisaks oli NCHZ-l kuus tagatud nõuetega võlausaldajat. Neist neli olid avaliku sektori üksused: riigivarafond, keskkonnafond (Environmentálny fond), Slovakkia garantii- ja arengupank (Slovenská záručná a rozvojová banka, a. s.) ja Nováky linn. |
| --- | --- |

(15)

NCHZ tegevuse jätkamise otsuse langetamisse oli kaasatud kaks asjaomaste võlausaldajate kogu: üks neist oli võlausaldajate komitee, mis koosnes viiest üksusest (6), millest neli kuulusid eraomandisse. Ainus avaliku sektori üksus selles komitees oli Slovaki Vabariigi Riigivarafond (Fond národného majetku Slovenskej Republiky). Lisaks oli NCHZ-l kuus tagatud nõuetega võlausaldajat. Neist neli olid avaliku sektori üksused: riigivarafond, keskkonnafond (Environmentálny fond), Slovakkia garantii- ja arengupank (Slovenská záručná a rozvojová banka, a. s.) ja Nováky linn.

2.2.3.   NCHZ äritegevuse müük

| (16) | Pankrotihaldur korraldas pankrotimenetluse käigus NCHZ äritegevuse müümiseks kaks avatud pakkumismenetlust. Esimene neist ebaõnnestus, sest lõppetapis osales vaid üks pakkuja, kes pakkus 2 miljonit eurot. Pankrotihaldur lükkas selle pakkumuse tagasi ja Trenčíni kohtu otsusega pakkumismenetlus tühistati. NCHZ äritegevus müüdi pärast 2011. aastal korraldatud teist pakkumismenetlust. Selle pakkumismenetluse puhul kvalifitseerusid lõppetappi kaks pakkujat, kellest üks pakkus 2 046 000 eurot ja teine 2 200 000 eurot. Välja valiti kallima pakkumuse esitaja. Edukaks pakkujaks osutus Tšehhi äriühing Via Chem Slovakia. Müügileping Via Chem Slovakiaga sõlmiti 16. jaanuaril 2012 ja müük viidi lõpule 31. juulil 2012. NCHZ sai [...] (7), mis lisati müügituludesse. Lisaks oli Via Chem Slovakia nõus üle võtma kohustused, mis olid tekkinud NCHZ-l pankrotimenetluse käigus erasektori ees ja mille kogusumma oli [10–13] miljonit eurot. |
| --- | --- |

(16)

Pankrotihaldur korraldas pankrotimenetluse käigus NCHZ äritegevuse müümiseks kaks avatud pakkumismenetlust. Esimene neist ebaõnnestus, sest lõppetapis osales vaid üks pakkuja, kes pakkus 2 miljonit eurot. Pankrotihaldur lükkas selle pakkumuse tagasi ja Trenčíni kohtu otsusega pakkumismenetlus tühistati. NCHZ äritegevus müüdi pärast 2011. aastal korraldatud teist pakkumismenetlust. Selle pakkumismenetluse puhul kvalifitseerusid lõppetappi kaks pakkujat, kellest üks pakkus 2 046 000 eurot ja teine 2 200 000 eurot. Välja valiti kallima pakkumuse esitaja. Edukaks pakkujaks osutus Tšehhi äriühing Via Chem Slovakia. Müügileping Via Chem Slovakiaga sõlmiti 16. jaanuaril 2012 ja müük viidi lõpule 31. juulil 2012. NCHZ sai [...] (7), mis lisati müügituludesse. Lisaks oli Via Chem Slovakia nõus üle võtma kohustused, mis olid tekkinud NCHZ-l pankrotimenetluse käigus erasektori ees ja mille kogusumma oli [10–13] miljonit eurot.

| (17) | Vastavalt teise pakkumismenetluse tingimustele oli potentsiaalsetel pakkujatel kaks valikuvõimalust: kas võtta pakkumuse esitamisel endale pakkumistingimuste artiklis 1.7 sätestatud omandaja kohustused või jätta need kohustused võtmata. Kohustused hõlmasid tingimusi, et:






  — | tootmine säilitatakse viiel aastal pärast NCHZ äritegevuse omandamist tasemel, mis moodustab 2010. aasta tootmistasemest vähemalt 75 %; |
| --- | --- | --- |

(17)

Vastavalt teise pakkumismenetluse tingimustele oli potentsiaalsetel pakkujatel kaks valikuvõimalust: kas võtta pakkumuse esitamisel endale pakkumistingimuste artiklis 1.7 sätestatud omandaja kohustused või jätta need kohustused võtmata. Kohustused hõlmasid tingimusi, et:

—

tootmine säilitatakse viiel aastal pärast NCHZ äritegevuse omandamist tasemel, mis moodustab 2010. aasta tootmistasemest vähemalt 75 %;

| — | kemikaalide tootmise jätkamiseks vajalikesse keskkonnaeeskirjade järgimise meetmetesse investeeritakse vähemalt 11 miljonit eurot ning |
| --- | --- |

—

kemikaalide tootmise jätkamiseks vajalikesse keskkonnaeeskirjade järgimise meetmetesse investeeritakse vähemalt 11 miljonit eurot ning

| — | ostja ei müü ega anna üle NCHZ äritegevust viie aasta jooksul viisil, mis võiks seada ohtu äriühingu tegevuse jätkumise. |
| --- | --- |

—

ostja ei müü ega anna üle NCHZ äritegevust viie aasta jooksul viisil, mis võiks seada ohtu äriühingu tegevuse jätkumise.

| (18) | Pakkumismenetluse eeskirjades oli sätestatud, et kui kalleim pakkumus tuleb pakkujalt, kes kõnealuseid kohustusi enda kanda ei võta, on need kohustused endale võtnud kalleima pakkumuse esitajal võimalus oma pakkumus kalleima pakkumusega vastavusse viia. Slovaki Vabariigi esitatud teabe põhjal ei esitanud ükski teises pakkumismenetluses osalenud pakkujatest pakkumust, kus ta oleks kõnealused kohustused enda kanda võtnud. Seepärast müüdi NCHZ äritegevus pakkujale, kes neid kohustusi ei võtnud. |
| --- | --- |

(18)

Pakkumismenetluse eeskirjades oli sätestatud, et kui kalleim pakkumus tuleb pakkujalt, kes kõnealuseid kohustusi enda kanda ei võta, on need kohustused endale võtnud kalleima pakkumuse esitajal võimalus oma pakkumus kalleima pakkumusega vastavusse viia. Slovaki Vabariigi esitatud teabe põhjal ei esitanud ükski teises pakkumismenetluses osalenud pakkujatest pakkumust, kus ta oleks kõnealused kohustused enda kanda võtnud. Seepärast müüdi NCHZ äritegevus pakkujale, kes neid kohustusi ei võtnud.

| (19) | 1. augustil 2012, päev pärast tehingu sõlmimist pankrotis NCHZ ja Via Chem Slovakia vahel, müüs Via Chem Slovakia NCHZ põhitegevuse – keemiaosakonna – [...] euro eest Fortischemile. Fortischem võttis üle ka kõik keemiaosakonna kohustused ja lepingud. Samuti läks Fortischemi alla enamik NCHZ 1 412 töötajast. Slovakkia väitel anti üle vähem kui 60 % NCHZ algsest omandist, sest tehing ei hõlmanud kinnisvara. Lepingu alusel on Fortischemil siiski lubatud kasutada kinnisvara, mis algul kuulus ülevõetud ettevõttele, ent jäi Via Chem Slovakia omandisse. |
| --- | --- |

(19)

1. augustil 2012, päev pärast tehingu sõlmimist pankrotis NCHZ ja Via Chem Slovakia vahel, müüs Via Chem Slovakia NCHZ põhitegevuse – keemiaosakonna – [...] euro eest Fortischemile. Fortischem võttis üle ka kõik keemiaosakonna kohustused ja lepingud. Samuti läks Fortischemi alla enamik NCHZ 1 412 töötajast. Slovakkia väitel anti üle vähem kui 60 % NCHZ algsest omandist, sest tehing ei hõlmanud kinnisvara. Lepingu alusel on Fortischemil siiski lubatud kasutada kinnisvara, mis algul kuulus ülevõetud ettevõttele, ent jäi Via Chem Slovakia omandisse.

| (20) | Ehkki pankrotimenetluse käigus müüdi kõik NCHZ varad, ei ole menetlust veel lõpetatud (üks põhjustest on kohtuasjad, mis on teatavate nõuete puhul veel pooleli). 2012. aastal tasuti NCHZ äritegevuse müügist saadud tulust osa avaliku sektori võlausaldajate nõuetest summas ligikaudu 4 miljonit eurot. Osa vara müügiga teenitud tulust on siiski veel välja jagamata. |
| --- | --- |

(20)

Ehkki pankrotimenetluse käigus müüdi kõik NCHZ varad, ei ole menetlust veel lõpetatud (üks põhjustest on kohtuasjad, mis on teatavate nõuete puhul veel pooleli). 2012. aastal tasuti NCHZ äritegevuse müügist saadud tulust osa avaliku sektori võlausaldajate nõuetest summas ligikaudu 4 miljonit eurot. Osa vara müügiga teenitud tulust on siiski veel välja jagamata.

2.3.   Meetmete kirjeldus

| (21) | Hindamise all on NCHZ pankrotimenetluse käigus tekkinud kohustuste täitmata jätmine eri riiklike üksuste ees. |
| --- | --- |

(21)

Hindamise all on NCHZ pankrotimenetluse käigus tekkinud kohustuste täitmata jätmine eri riiklike üksuste ees.

| (22) | NCHZ äritegevuse müügi päeval, 1. augustil 2012, moodustasid NCHZ täitmata kohustused, mis olid tekkinud pankrotimenetluse käigus, riiklike üksuste või riigiettevõtete ees kokku 13 353 877,46 eurot. Need kohustused on üksnes pankrotimenetluse käigus tekkinud kohustused (ega kajasta kõiki kohustusi riigi ees). Sedalaadi kohustused on määratletud Slovaki Vabariigi pankrotiseaduse (8) paragrahvis 87 kui „nõuded vara suhtes”. Nõuded vara suhtes hõlmavad nõudeid, mis tekivad pärast pankroti väljakuulutamist pankrotivara haldamise ja likvideerimise suhtes, ning nõudeid, mis tekivad pärast pankroti väljakuulutamist seoses maksude, tasude, lõivude, tervise- ja sotsiaalkindlustusmaksete ning pankrotistunud äriühingu töötajate palkadega. Nõudeks vara suhtes loetakse ka iga kohustust, mis tekib seoses äriühingu tegevuse jätkumisega pankrotimenetluse jooksul ja mida ei suudeta tasuda sellise jätkuva tegevusega teenitavast tulust. |
| --- | --- |

(22)

NCHZ äritegevuse müügi päeval, 1. augustil 2012, moodustasid NCHZ täitmata kohustused, mis olid tekkinud pankrotimenetluse käigus, riiklike üksuste või riigiettevõtete ees kokku 13 353 877,46 eurot. Need kohustused on üksnes pankrotimenetluse käigus tekkinud kohustused (ega kajasta kõiki kohustusi riigi ees). Sedalaadi kohustused on määratletud Slovaki Vabariigi pankrotiseaduse (8) paragrahvis 87 kui „nõuded vara suhtes”. Nõuded vara suhtes hõlmavad nõudeid, mis tekivad pärast pankroti väljakuulutamist pankrotivara haldamise ja likvideerimise suhtes, ning nõudeid, mis tekivad pärast pankroti väljakuulutamist seoses maksude, tasude, lõivude, tervise- ja sotsiaalkindlustusmaksete ning pankrotistunud äriühingu töötajate palkadega. Nõudeks vara suhtes loetakse ka iga kohustust, mis tekib seoses äriühingu tegevuse jätkumisega pankrotimenetluse jooksul ja mida ei suudeta tasuda sellise jätkuva tegevusega teenitavast tulust.

| (23) | Järgmises tabelis 1 on esitatud pankrotimenetluse käigus tekkinud NCHZ kohustused avaliku sektori ees.

  Tabel 1.


  Pankrotimenetluse käigus tekkinud NCHZ kohustused riigi või riigiettevõtete ees (1. augusti 2012. aasta seisuga)







  Avaliku sektori asutus/riigiettevõte | Kohustuse suurus eurodes |
| --- | --- | --- |
| Sotsiaalkindlustusettevõte | [...] |
| Riigile kuuluv tervisekindlustusettevõte (Všeobecná zdravotná poisťovňa) | [...] |
| Riiklik veemajandusettevõte (Slovenský vodohospodársky podnik, š.p.) | [...] |
| Nováky linn (jäätmetasu, kinnisvaramaks) | [...] |
| Keskkonnafond | [...] |
| RTVS, s.r.o. | [...] |
| Mitu omavalitsust (jäätmetasu, kinnisvaramaks) | [...] |
| Tervisekindlustusettevõte (Spoločná zdravotná poisťovna) | [...] |
| Mootorsõidukimaksu koguv asutus (Daň z motorových vozidiel) | [...] |
| KOKKU | 13 353 877,46 |

(23)

Järgmises tabelis 1 on esitatud pankrotimenetluse käigus tekkinud NCHZ kohustused avaliku sektori ees.

Tabel 1.

Pankrotimenetluse käigus tekkinud NCHZ kohustused riigi või riigiettevõtete ees (1. augusti 2012. aasta seisuga)

Avaliku sektori asutus/riigiettevõte

Kohustuse suurus eurodes

Sotsiaalkindlustusettevõte

[...]

Riigile kuuluv tervisekindlustusettevõte (Všeobecná zdravotná poisťovňa)

[...]

Riiklik veemajandusettevõte (Slovenský vodohospodársky podnik, š.p.)

[...]

Nováky linn (jäätmetasu, kinnisvaramaks)

[...]

Keskkonnafond

[...]

RTVS, s.r.o.

[...]

Mitu omavalitsust (jäätmetasu, kinnisvaramaks)

[...]

Tervisekindlustusettevõte (Spoločná zdravotná poisťovna)

[...]

Mootorsõidukimaksu koguv asutus (Daň z motorových vozidiel)

[...]

KOKKU

13 353 877,46

| (24) | Slovakkia pankrotiseaduse paragrahvi 88 lõike 5 kohaselt arveldab äriühingu tegevuse tulemusel tekkivad kohustused haldur asjaomase tegevuse käigus teenitud tulust järjekorras, milles kõnealused kohustused täitmisele kuuluvad. |
| --- | --- |

(24)

Slovakkia pankrotiseaduse paragrahvi 88 lõike 5 kohaselt arveldab äriühingu tegevuse tulemusel tekkivad kohustused haldur asjaomase tegevuse käigus teenitud tulust järjekorras, milles kõnealused kohustused täitmisele kuuluvad.

| (25) | Komisjonile kättesaadavast teabest ilmneb, et vähemalt teatavad riigiasutused (nt sotsiaalkindlustusettevõte) püüdsid pankrotimenetluse alusel oma nõudeid jõustada. NCHZ jätkunud tegevus ei toonud aga äriühingule piisavalt tulu, et katta kõik tegevuskulud, sealhulgas sotsiaalkindlustusmaksed ja muud pankrotimenetluse käigus tekkinud riigi nõuded. NCHZ tulusid kasutati peamiselt selliste kulude katmiseks, mis olid otseselt seotud NCHZ käigushoidmisega (toorainetarned, energia jne), et säilitada äriühingu kaubandustegevus. Kohustusi riigi ees ei täidetud ja need jätkasid pankrotis NCHZ tegevuse jätkudes kasvamist. |
| --- | --- |

(25)

Komisjonile kättesaadavast teabest ilmneb, et vähemalt teatavad riigiasutused (nt sotsiaalkindlustusettevõte) püüdsid pankrotimenetluse alusel oma nõudeid jõustada. NCHZ jätkunud tegevus ei toonud aga äriühingule piisavalt tulu, et katta kõik tegevuskulud, sealhulgas sotsiaalkindlustusmaksed ja muud pankrotimenetluse käigus tekkinud riigi nõuded. NCHZ tulusid kasutati peamiselt selliste kulude katmiseks, mis olid otseselt seotud NCHZ käigushoidmisega (toorainetarned, energia jne), et säilitada äriühingu kaubandustegevus. Kohustusi riigi ees ei täidetud ja need jätkasid pankrotis NCHZ tegevuse jätkudes kasvamist.

| (26) | NCHZ tegevuse jätkumine, mis oli nende kohustuste kuhjumise peamine põhjus, põhines pankrotimenetluse ajal kahel meetmel: 2009. aasta detsembrist kuni 2010. aasta detsembrini strateegilise tähtsusega äriühingute seadusel ja alates 2011. aasta jaanuarist võlausaldajate otsusel. |
| --- | --- |

(26)

NCHZ tegevuse jätkumine, mis oli nende kohustuste kuhjumise peamine põhjus, põhines pankrotimenetluse ajal kahel meetmel: 2009. aasta detsembrist kuni 2010. aasta detsembrini strateegilise tähtsusega äriühingute seadusel ja alates 2011. aasta jaanuarist võlausaldajate otsusel.

2.3.1.   Tegutsemine strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse alusel

| (27) | Alates strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse jõustumisest 1. detsembril 2009 ja valitsuse 2. detsembri 2009. aasta otsusest kuni kõnealuse seaduse aegumiseni 31. detsembril 2010 oli NCHZ-l strateegilise äriühingu staatus. Kõnealuse seaduse alusel oli pankrotihaldur kohustatud: i) tagama strateegilise äriühingu tegevuse jätkumise, isegi kui äriühingu tulu ei kata täielikult äriühingu tegevuskulusid, sealhulgas makse ja sotsiaalkindlustusmakseid, ning ii) ära hoidma töötajate põhjendamatu kollektiivse koondamise. |
| --- | --- |

(27)

Alates strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse jõustumisest 1. detsembril 2009 ja valitsuse 2. detsembri 2009. aasta otsusest kuni kõnealuse seaduse aegumiseni 31. detsembril 2010 oli NCHZ-l strateegilise äriühingu staatus. Kõnealuse seaduse alusel oli pankrotihaldur kohustatud: i) tagama strateegilise äriühingu tegevuse jätkumise, isegi kui äriühingu tulu ei kata täielikult äriühingu tegevuskulusid, sealhulgas makse ja sotsiaalkindlustusmakseid, ning ii) ära hoidma töötajate põhjendamatu kollektiivse koondamise.

| (28) | Seadus oli mõeldud kohaldamiseks strateegilise tähtsusega äriühingute suhtes, kelle suhtes oli algatatud pankrotimenetlus. Seaduse eesmärk oli hoida käigus ettevõtted, mis olid pankrotis, kuid mille Slovakkia valitsus oli kuulutanud strateegiliselt tähtsaks. Lisaks anti seadusega Slovakkia valitsusele eesõigus osta strateegilise tähtsusega äriühinguid, mis olid läinud pankrotti. |
| --- | --- |

(28)

Seadus oli mõeldud kohaldamiseks strateegilise tähtsusega äriühingute suhtes, kelle suhtes oli algatatud pankrotimenetlus. Seaduse eesmärk oli hoida käigus ettevõtted, mis olid pankrotis, kuid mille Slovakkia valitsus oli kuulutanud strateegiliselt tähtsaks. Lisaks anti seadusega Slovakkia valitsusele eesõigus osta strateegilise tähtsusega äriühinguid, mis olid läinud pankrotti.

| (29) | Et äriühing kuuluks kõnealuse seaduse reguleerimisalasse, pidid olema täidetud kõik järgmised nõuded:






  — | äriühingu varade suhtes pidi olema välja kuulutatud pankrotimenetlus; |
| --- | --- | --- |

(29)

Et äriühing kuuluks kõnealuse seaduse reguleerimisalasse, pidid olema täidetud kõik järgmised nõuded:

—

äriühingu varade suhtes pidi olema välja kuulutatud pankrotimenetlus;

| — | äriühing pidi olema tähtis tervisekaitse, riigi julgeoleku või majanduse korraliku toimimise seisukohast; |
| --- | --- |

—

äriühing pidi olema tähtis tervisekaitse, riigi julgeoleku või majanduse korraliku toimimise seisukohast;

| — | äriühingul pidi olema üle 500 töötaja või ta pidi tarnima avalikkusele, muudele tööstusharudele ja üleriigilisele transpordisektorile märkimisväärsel viisil energiat, gaasi, soojust või rafineerimistööstuse tooteid või käitama veerajatisi, riiklikku reoveekäitlusjaama, ühiskanalisatsiooni või ühisveevarustust; |
| --- | --- |

—

äriühingul pidi olema üle 500 töötaja või ta pidi tarnima avalikkusele, muudele tööstusharudele ja üleriigilisele transpordisektorile märkimisväärsel viisil energiat, gaasi, soojust või rafineerimistööstuse tooteid või käitama veerajatisi, riiklikku reoveekäitlusjaama, ühiskanalisatsiooni või ühisveevarustust;

| — | Slovakkia valitsus pidi olema kuulutanud äriühingu strateegilise tähtsusega äriühinguks. |
| --- | --- |

—

Slovakkia valitsus pidi olema kuulutanud äriühingu strateegilise tähtsusega äriühinguks.

| (30) | NCHZ oli ainus äriühing, kelle suhtes kõnealust seadust kohaldati. Seadus võeti vastu 5. novembril 2009 ja see jõustus 1. detsembril 2009. 2. detsembril 2009 kuulutas Slovakkia valitsus oma otsusega nr 534/2009 NCHZ strateegiliseks äriühinguks. |
| --- | --- |

(30)

NCHZ oli ainus äriühing, kelle suhtes kõnealust seadust kohaldati. Seadus võeti vastu 5. novembril 2009 ja see jõustus 1. detsembril 2009. 2. detsembril 2009 kuulutas Slovakkia valitsus oma otsusega nr 534/2009 NCHZ strateegiliseks äriühinguks.

| (31) | Otsustades, et NCHZ-l on strateegiline tähtsus, juhtis Slovakkia valitsus tähelepanu asjaolule, et äriühingu pankrot võib Slovakkias kaasa tuua enam kui 1 700 otsese töökoha kadumise ja ohustada veel 5 000 töökohta NCHZ tarnijate juures. Samuti väitis valitsus, et tootmise peatamine NCHZs kahjustab Slovakkia keemiatööstuse suutlikkust ja konkurentsivõimet ning halvendab seega suurel määral kogu Slovakkia majanduse seisu (9). |
| --- | --- |

(31)

Otsustades, et NCHZ-l on strateegiline tähtsus, juhtis Slovakkia valitsus tähelepanu asjaolule, et äriühingu pankrot võib Slovakkias kaasa tuua enam kui 1 700 otsese töökoha kadumise ja ohustada veel 5 000 töökohta NCHZ tarnijate juures. Samuti väitis valitsus, et tootmise peatamine NCHZs kahjustab Slovakkia keemiatööstuse suutlikkust ja konkurentsivõimet ning halvendab seega suurel määral kogu Slovakkia majanduse seisu (9).

2.3.2.   Tegutsemine võlausaldajate komitee otsuse alusel

| (32) | Pärast strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse aegumist 31. detsembril 2010 otsustas pankrotihaldur, kel tuli järgida võlausaldajate komitee juhiseid, lasta NCHZ tegevusel jätkuda kooskõlas Slovakkia pankrotiseadusega. |
| --- | --- |

(32)

Pärast strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse aegumist 31. detsembril 2010 otsustas pankrotihaldur, kel tuli järgida võlausaldajate komitee juhiseid, lasta NCHZ tegevusel jätkuda kooskõlas Slovakkia pankrotiseadusega.

| (33) | Slovakkia pankrotiseaduse alusel peavad kõikide pankrotimenetluse käigus registreeritud tagamata nõuete omanikud valima võlausaldajate komitee, et teostada pankrotimenetluse käigus oma õigusi. Komiteel on õigus anda Slovakkia pankrotiseaduses selgelt sätestatud asjaoludel pankrotihaldurile juhiseid, sealhulgas juhul, kui pankrotis äriühingu tegevuskulud ületavad äriühingu tegevusega teenitavat tulu, mistõttu tegevuse jätkumine põhjustab edasise kohustuste kuhjumise. Sellises olukorras peab haldur küsima juhiseid selle kohta, kui suures ulatuses tuleks äriühingu tegevusega jätkata (Slovakkia pankrotiseaduse paragrahv 88). Selliste juhiste vastuvõtmiseks tuleb korraldada võlausaldajate komitee ja tagatud nõuetega võlausaldajate ühishääletus ning seejärel peab pankrotikohus juhised heaks kiitma ja siduvaks muutma. |
| --- | --- |

(33)

Slovakkia pankrotiseaduse alusel peavad kõikide pankrotimenetluse käigus registreeritud tagamata nõuete omanikud valima võlausaldajate komitee, et teostada pankrotimenetluse käigus oma õigusi. Komiteel on õigus anda Slovakkia pankrotiseaduses selgelt sätestatud asjaoludel pankrotihaldurile juhiseid, sealhulgas juhul, kui pankrotis äriühingu tegevuskulud ületavad äriühingu tegevusega teenitavat tulu, mistõttu tegevuse jätkumine põhjustab edasise kohustuste kuhjumise. Sellises olukorras peab haldur küsima juhiseid selle kohta, kui suures ulatuses tuleks äriühingu tegevusega jätkata (Slovakkia pankrotiseaduse paragrahv 88). Selliste juhiste vastuvõtmiseks tuleb korraldada võlausaldajate komitee ja tagatud nõuetega võlausaldajate ühishääletus ning seejärel peab pankrotikohus juhised heaks kiitma ja siduvaks muutma.

| (34) | NCHZ pankrotimenetluse puhul koosnes kõnealune komitee viiest üksusest, millest neli olid eraomanduses (10). Komitee avalik-õiguslik liige oli riigivarafond (Fond národného majetku). Peale selle oli NCHZ-l komisjonile kättesaadava teabe põhjal kuus tagatud nõuetega võlausaldajat. Neist neli olid riigiettevõtted/avaliku sektori asutused: riigivarafond, keskkonnafond (Environmentálny fond), Slovakkia garantii- ja arengupank (Slovenská záručná a rozvojová banka, a. s.) ja Nováky linn. |
| --- | --- |

(34)

NCHZ pankrotimenetluse puhul koosnes kõnealune komitee viiest üksusest, millest neli olid eraomanduses (10). Komitee avalik-õiguslik liige oli riigivarafond (Fond národného majetku). Peale selle oli NCHZ-l komisjonile kättesaadava teabe põhjal kuus tagatud nõuetega võlausaldajat. Neist neli olid riigiettevõtted/avaliku sektori asutused: riigivarafond, keskkonnafond (Environmentálny fond), Slovakkia garantii- ja arengupank (Slovenská záručná a rozvojová banka, a. s.) ja Nováky linn.

| (35) | Nagu on nõutud Slovakkia pankrotiseaduses, teatas haldur nii tagamata nõuetega kui ka tagatud nõuetega võlausaldajatele (nende 26. jaanuaril 2011 toimunud ühiskoosolekul), et NCHZ tegevuskulud on suuremad kui tegevusega teenitav tulu. Haldur esitas võlausaldajatele ka 23. detsembri 2010. aasta majandusanalüüsi, milles oli kindlaks tehtud hulk võimalikke stsenaariume ning võrreldud kulusid ja tulusid NCHZ võlausaldajate vaatenurgast. Analüüsis järeldati, et võlausaldajate huvides on NCHZ tegevuse jätkamine ja NCHZ müümine tegevuse jätkuvuse põhimõtte alusel. Halduri analüüsi täiendas NCHZ juhtkonna ettekanne „NCHZ Nováky restruktureerimise teostatavuse uuring”, milles väideti samuti, et võlausaldajate jaoks oleks parim lahendus müüa NCHZ tegutseva äriühinguna. Analüüsi ja uuringut arvesse võttes olid kõik võlausaldajate komiteesse kuulunud võlausaldajad ja kõik tagatud nõuetega võlausaldajad 26. jaanuaril 2011 nõus äriühingu tegevuse jätkumisega. See otsus kiideti heaks ja muudeti seega haldurile siduvaks Trenčíni kohtu 23. veebruari 2011. aasta otsusega. |
| --- | --- |

(35)

Nagu on nõutud Slovakkia pankrotiseaduses, teatas haldur nii tagamata nõuetega kui ka tagatud nõuetega võlausaldajatele (nende 26. jaanuaril 2011 toimunud ühiskoosolekul), et NCHZ tegevuskulud on suuremad kui tegevusega teenitav tulu. Haldur esitas võlausaldajatele ka 23. detsembri 2010. aasta majandusanalüüsi, milles oli kindlaks tehtud hulk võimalikke stsenaariume ning võrreldud kulusid ja tulusid NCHZ võlausaldajate vaatenurgast. Analüüsis järeldati, et võlausaldajate huvides on NCHZ tegevuse jätkamine ja NCHZ müümine tegevuse jätkuvuse põhimõtte alusel. Halduri analüüsi täiendas NCHZ juhtkonna ettekanne „NCHZ Nováky restruktureerimise teostatavuse uuring”, milles väideti samuti, et võlausaldajate jaoks oleks parim lahendus müüa NCHZ tegutseva äriühinguna. Analüüsi ja uuringut arvesse võttes olid kõik võlausaldajate komiteesse kuulunud võlausaldajad ja kõik tagatud nõuetega võlausaldajad 26. jaanuaril 2011 nõus äriühingu tegevuse jätkumisega. See otsus kiideti heaks ja muudeti seega haldurile siduvaks Trenčíni kohtu 23. veebruari 2011. aasta otsusega.

| (36) | Pärast võlausaldajate ja Trenčíni kohtu heakskiitu jätkus NCHZ äritegevus ilma ühegi sekkumiseta seni, kuni see müüdi tegevuse jätkuvuse põhimõtte alusel 2012. aasta juulis Via Chem Slovakiale. |
| --- | --- |

(36)

Pärast võlausaldajate ja Trenčíni kohtu heakskiitu jätkus NCHZ äritegevus ilma ühegi sekkumiseta seni, kuni see müüdi tegevuse jätkuvuse põhimõtte alusel 2012. aasta juulis Via Chem Slovakiale.

2.3.3.   Komisjoni otsus algatada ametlik uurimismenetlus

| (37) | 2. juuli 2013. aasta menetluse algatamise otsuses leiti, et NCHZ ei olnud tasunud pankrotimenetluse ajal oma töötajate eest täielikult sotsiaalkindlustusmakseid ega täitnud ka muid kohustusi erinevate riiklike üksuste ees. Äriühingu riigivõlg ajavahemiku 2009–2011 eest oli kokku 12,1 miljonit eurot. Võttes arvesse NCHZ rahalisi raskusi pankrotiavalduse esitamise eel, riskis riik NCHZ tegevuse jätkamise lubamisel tegelikkuses sellega, et NCHZ-l kuhjuvad avaliku sektori ees kohustused, mida ta ei suuda täita. Seega oleks olnud võimalik maksmata võla tekkimist vältida või võlga vähemalt suurel määral vähendada, kui NCHZ tegevus oleks katkestatud pankrotimenetluse ajal. |
| --- | --- |

(37)

2. juuli 2013. aasta menetluse algatamise otsuses leiti, et NCHZ ei olnud tasunud pankrotimenetluse ajal oma töötajate eest täielikult sotsiaalkindlustusmakseid ega täitnud ka muid kohustusi erinevate riiklike üksuste ees. Äriühingu riigivõlg ajavahemiku 2009–2011 eest oli kokku 12,1 miljonit eurot. Võttes arvesse NCHZ rahalisi raskusi pankrotiavalduse esitamise eel, riskis riik NCHZ tegevuse jätkamise lubamisel tegelikkuses sellega, et NCHZ-l kuhjuvad avaliku sektori ees kohustused, mida ta ei suuda täita. Seega oleks olnud võimalik maksmata võla tekkimist vältida või võlga vähemalt suurel määral vähendada, kui NCHZ tegevus oleks katkestatud pankrotimenetluse ajal.

| (38) | Samuti oli selgeid märke sellest, et võlausaldajate otsus jätkata NCHZ tegevust pärast seaduse aegumist oli seostatav riigiga ja et selle otsusega anti äriühingule põhjendamatu valikuline majanduslik eelis. |
| --- | --- |

(38)

Samuti oli selgeid märke sellest, et võlausaldajate otsus jätkata NCHZ tegevust pärast seaduse aegumist oli seostatav riigiga ja et selle otsusega anti äriühingule põhjendamatu valikuline majanduslik eelis.

| (39) | Seega jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et tootmise ja turutegevuse jätkamise lubamisega ilma vajaduseta tasuda pika ajavahemiku jooksul sotsiaalkindlustusmakseid ja täita muid kohustusi avaliku sektori ees anti NCHZ-le konkurentidega võrreldes eelis, mida ta tavapärastel turutingimustel ei oleks saanud. |
| --- | --- |

(39)

Seega jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et tootmise ja turutegevuse jätkamise lubamisega ilma vajaduseta tasuda pika ajavahemiku jooksul sotsiaalkindlustusmakseid ja täita muid kohustusi avaliku sektori ees anti NCHZ-le konkurentidega võrreldes eelis, mida ta tavapärastel turutingimustel ei oleks saanud.

| (40) | Komisjon kahtles ka selles, kas pakkumismenetlus, mille teel NCHZ müüdi, oli tingimusteta, sest mõnel pakkujal oli võimalik suurendada oma pakkumust hiljem, kui kõik ülejäänud pakkumused olid juba esitatud. Seepärast oli komisjoni jaoks küsitav, kas hind, mida edukas pakkuja äriühingu varade eest maksis, oli turuhind, mis tagas võlausaldajate, sh riigi nõuete rahuldamiseks võimalikult suure tulu. Lisaks oli ilmseid märke sellest, et NCHZ ja uue üksuse vaheline majanduslik järjepidevus ei olnud katkenud. See tähendab, et ükskõik millise NCHZ-le antud siseturuga kokkusobimatu riigiabi saab sisse nõuda NCHZ äritegevuse uuelt omanikult. |
| --- | --- |

(40)

Komisjon kahtles ka selles, kas pakkumismenetlus, mille teel NCHZ müüdi, oli tingimusteta, sest mõnel pakkujal oli võimalik suurendada oma pakkumust hiljem, kui kõik ülejäänud pakkumused olid juba esitatud. Seepärast oli komisjoni jaoks küsitav, kas hind, mida edukas pakkuja äriühingu varade eest maksis, oli turuhind, mis tagas võlausaldajate, sh riigi nõuete rahuldamiseks võimalikult suure tulu. Lisaks oli ilmseid märke sellest, et NCHZ ja uue üksuse vaheline majanduslik järjepidevus ei olnud katkenud. See tähendab, et ükskõik millise NCHZ-le antud siseturuga kokkusobimatu riigiabi saab sisse nõuda NCHZ äritegevuse uuelt omanikult.

| (41) | Seepärast otsustas komisjon algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse. |
| --- | --- |

(41)

Seepärast otsustas komisjon algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse.

3.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (42) | Menetluse algatamise otsuse kohta esitas märkusi kaks kolmandat isikut – kaebuse esitaja ja üks teine huvitatud isik, kes soovis jääda anonüümseks. Mõlemad huvitatud isikud kinnitasid fakte ja põhjendusi, mille komisjon oli esitanud ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses. |
| --- | --- |

(42)

Menetluse algatamise otsuse kohta esitas märkusi kaks kolmandat isikut – kaebuse esitaja ja üks teine huvitatud isik, kes soovis jääda anonüümseks. Mõlemad huvitatud isikud kinnitasid fakte ja põhjendusi, mille komisjon oli esitanud ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses.

| (43) | Kolmandad isikud tõid esile ilmse ajalise seose NCHZ majanduslike raskuste ja kiirendatud seadusandliku menetluse alusel vastu võetud strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse vahel. Peale selle võttis Slovakkia valitsus vaid päev pärast kõnealuse seaduse jõustumist vastu otsuse, millega NCHZ kuulutati seaduses määratletud tähenduses strateegiliseks äriühinguks. Mõlemad huvitatud isikud väitsid, et riik oleks saanud vältida avaliku sektori ees võetud ja täitmata jäänud kohustuste kuhjumise prognoositavat riski sellega, kui ta oleks jätnud NCHZ-le strateegilise äriühingu staatuse andmata. |
| --- | --- |

(43)

Kolmandad isikud tõid esile ilmse ajalise seose NCHZ majanduslike raskuste ja kiirendatud seadusandliku menetluse alusel vastu võetud strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse vahel. Peale selle võttis Slovakkia valitsus vaid päev pärast kõnealuse seaduse jõustumist vastu otsuse, millega NCHZ kuulutati seaduses määratletud tähenduses strateegiliseks äriühinguks. Mõlemad huvitatud isikud väitsid, et riik oleks saanud vältida avaliku sektori ees võetud ja täitmata jäänud kohustuste kuhjumise prognoositavat riski sellega, kui ta oleks jätnud NCHZ-le strateegilise äriühingu staatuse andmata.

| (44) | Lisaks oli NCHZ ilmselt kasu saanud eelisest, et tal oli sellise äriühingu staatus, kes ei saanud seaduse järgi turult lahkuda, tänu millele jäi ta usaldusväärseks äripartneriks, samal ajal kui teistel äriühingutel, kes olid NCHZga samas olukorras, st kelle suhtes kohaldati pankrotimenetlust, oleks tõenäoliselt tulnud silmitsi seista tõsiasjaga, et nende ärisuhted tarnijate ja klientidega halvenevad äriühingu võimaliku turult lahkumise tõttu. |
| --- | --- |

(44)

Lisaks oli NCHZ ilmselt kasu saanud eelisest, et tal oli sellise äriühingu staatus, kes ei saanud seaduse järgi turult lahkuda, tänu millele jäi ta usaldusväärseks äripartneriks, samal ajal kui teistel äriühingutel, kes olid NCHZga samas olukorras, st kelle suhtes kohaldati pankrotimenetlust, oleks tõenäoliselt tulnud silmitsi seista tõsiasjaga, et nende ärisuhted tarnijate ja klientidega halvenevad äriühingu võimaliku turult lahkumise tõttu.

| (45) | Seoses NCHZ tegevusega pärast võlausaldajate komitee otsust väidab üks huvitatud isik, et võlausaldajate komitee liige, kes oli riigi omandis, oleks võinud püüda ja pidanud püüdma saavutada teistsugust tulemust komitee teisi liikmeid veendes või vähemalt hääletades NCHZ tegevuse jätkamise vastu. Sama mõttekäik on asjakohane seoses riigiga kui ühe tagatud nõuetega võlausaldajaga, kellel oli huvitatud isikute sõnul õigus panna NCHZ tegevuse jätkamist heakskiitvale otsusele veto. Huvitatud isikud on seisukohal, et selline tegevusetus tähendab seda, et võlausaldajate komitee ja tagatud nõuetega võlausaldajate otsust saab seostada riigiga. |
| --- | --- |

(45)

Seoses NCHZ tegevusega pärast võlausaldajate komitee otsust väidab üks huvitatud isik, et võlausaldajate komitee liige, kes oli riigi omandis, oleks võinud püüda ja pidanud püüdma saavutada teistsugust tulemust komitee teisi liikmeid veendes või vähemalt hääletades NCHZ tegevuse jätkamise vastu. Sama mõttekäik on asjakohane seoses riigiga kui ühe tagatud nõuetega võlausaldajaga, kellel oli huvitatud isikute sõnul õigus panna NCHZ tegevuse jätkamist heakskiitvale otsusele veto. Huvitatud isikud on seisukohal, et selline tegevusetus tähendab seda, et võlausaldajate komitee ja tagatud nõuetega võlausaldajate otsust saab seostada riigiga.

| (46) | Igal juhul väitsid huvitatud isikud ka seda, et Trenčíni kohtu otsus lubada NCHZ tegevusel jätkuda oli samuti seostatav riigiga. |
| --- | --- |

(46)

Igal juhul väitsid huvitatud isikud ka seda, et Trenčíni kohtu otsus lubada NCHZ tegevusel jätkuda oli samuti seostatav riigiga.

| (47) | Mõlemad huvitatud isikud väitsid, et NCHZ tegevuse jätkamine moonutas konkurentsi, eriti kaltsiumkarbiiditurul, ja et NCHZ-l oli sel ajavahemikul väga jõuline hinnakujunduspoliitika. |
| --- | --- |

(47)

Mõlemad huvitatud isikud väitsid, et NCHZ tegevuse jätkamine moonutas konkurentsi, eriti kaltsiumkarbiiditurul, ja et NCHZ-l oli sel ajavahemikul väga jõuline hinnakujunduspoliitika.

| (48) | Mis puudutab NCHZ müüki, siis väitis üks huvitatud isikutest, et pakkumistingimustes sätestatud kohustused muutsid pakkumise tulemuse ebakindlaks ja et just sel põhjusel ei olnud ta pakkumises osalenud, ehkki NCHZ äritegevuse omandamine oleks võinud talle huvi pakkuda. |
| --- | --- |

(48)

Mis puudutab NCHZ müüki, siis väitis üks huvitatud isikutest, et pakkumistingimustes sätestatud kohustused muutsid pakkumise tulemuse ebakindlaks ja et just sel põhjusel ei olnud ta pakkumises osalenud, ehkki NCHZ äritegevuse omandamine oleks võinud talle huvi pakkuda.

| (49) | Lõpetuseks väitsid huvitatud isikud, et Fortischemi tegevus ja turuosa olid kokkuvõttes sisuliselt identsed NCHZ tegevuse ja turuosaga. Ainus täheldatav muudatus oli nime ja omaniku vahetumine. |
| --- | --- |

(49)

Lõpetuseks väitsid huvitatud isikud, et Fortischemi tegevus ja turuosa olid kokkuvõttes sisuliselt identsed NCHZ tegevuse ja turuosaga. Ainus täheldatav muudatus oli nime ja omaniku vahetumine.

4.   SLOVAKKIA MÄRKUSED

NCHZ-le antud majandusliku eelise olemasolu

| (50) | Slovakkia väitis, et NCHZ pankrotihaldur oli strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse alusel kohustatud tagama äriühingu tegevuse jätkumise kuni 31. detsembrini 2010. Seaduse laadi kohta väitis Slovakkia, et tegemist oli üldise meetmega, mis oli kohaldatav kõikide seaduses sätestatud tingimusi täitvate äriühingute suhtes. |
| --- | --- |

(50)

Slovakkia väitis, et NCHZ pankrotihaldur oli strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse alusel kohustatud tagama äriühingu tegevuse jätkumise kuni 31. detsembrini 2010. Seaduse laadi kohta väitis Slovakkia, et tegemist oli üldise meetmega, mis oli kohaldatav kõikide seaduses sätestatud tingimusi täitvate äriühingute suhtes.

| (51) | Slovakkia väitis, et ehkki võlausaldajad ja kohus ei teinud esimesel perioodil ühtki otsust, oli tõenäoline, et võlausaldajad oleksid kõnealuse seaduse puudumise korral ikkagi otsustanud NCHZ tegevust jätkata. Slovakkia viitas 2009. aasta oktoobris (st enne kõnealuse seaduse jõustumist) esitatud halduri esialgsele analüüsile ja avalikele avaldustele, milles eelistati NCHZ tegevuse jätkamist. Seepärast ei olnud seadusel mingit olulist mõju, sest NCHZ oleks jätkanud tegevust – isegi seaduse vastuvõtmiseta – tavapäraste pankrotieeskirjade alusel. |
| --- | --- |

(51)

Slovakkia väitis, et ehkki võlausaldajad ja kohus ei teinud esimesel perioodil ühtki otsust, oli tõenäoline, et võlausaldajad oleksid kõnealuse seaduse puudumise korral ikkagi otsustanud NCHZ tegevust jätkata. Slovakkia viitas 2009. aasta oktoobris (st enne kõnealuse seaduse jõustumist) esitatud halduri esialgsele analüüsile ja avalikele avaldustele, milles eelistati NCHZ tegevuse jätkamist. Seepärast ei olnud seadusel mingit olulist mõju, sest NCHZ oleks jätkanud tegevust – isegi seaduse vastuvõtmiseta – tavapäraste pankrotieeskirjade alusel.

| (52) | Seejärel, pärast seaduse aegumist 2010. aasta detsembris, palus haldur võlausaldajate komiteelt juhiseid äriühingu tegevuse jätkamise kohta. Komitee otsustas äriühingu tegevust jätkata ja kohus kinnitas selle otsuse (11). Slovakkia esitas majandusanalüüsi, mis oli koostatud selleks, et võlausaldajate komitee saaks teha selle põhjal oma otsuse. Äriühingu tegevus jätkus kuni selle müügini 2012. aastal. |
| --- | --- |

(52)

Seejärel, pärast seaduse aegumist 2010. aasta detsembris, palus haldur võlausaldajate komiteelt juhiseid äriühingu tegevuse jätkamise kohta. Komitee otsustas äriühingu tegevust jätkata ja kohus kinnitas selle otsuse (11). Slovakkia esitas majandusanalüüsi, mis oli koostatud selleks, et võlausaldajate komitee saaks teha selle põhjal oma otsuse. Äriühingu tegevus jätkus kuni selle müügini 2012. aastal.

| (53) | Slovakkia esitas ka halduri hüpoteetilise analüüsi, mis põhines teisel perioodil (mil tegevus jätkus võlausaldajate ja kohtu otsuse alusel) analüüsimiseks kasutatud metoodikal ja mis näitas, et kui likvideerimist oleks kaalutud esimese perioodi alguses (mil tegevus jätkus strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse alusel), oleks analüüsi tulemus olnud sama. Kuigi lühiajaliste kohustuste tase oleks olnud madalam – kokku 8,5 miljonit eurot –, ei oleks likvideerimisega teenitud tulu kulusid ja lühiajalisi kohustusi ületanud. |
| --- | --- |

(53)

Slovakkia esitas ka halduri hüpoteetilise analüüsi, mis põhines teisel perioodil (mil tegevus jätkus võlausaldajate ja kohtu otsuse alusel) analüüsimiseks kasutatud metoodikal ja mis näitas, et kui likvideerimist oleks kaalutud esimese perioodi alguses (mil tegevus jätkus strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse alusel), oleks analüüsi tulemus olnud sama. Kuigi lühiajaliste kohustuste tase oleks olnud madalam – kokku 8,5 miljonit eurot –, ei oleks likvideerimisega teenitud tulu kulusid ja lühiajalisi kohustusi ületanud.

| (54) | Eespool öeldut arvesse võttes väitis Slovakkia, et riigi käitumine oli kogu pankrotimenetluse jooksul kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja põhimõttega. Seepärast ei antud NCHZ-le mingit majanduslikku eelist ega riigiabi. |
| --- | --- |

(54)

Eespool öeldut arvesse võttes väitis Slovakkia, et riigi käitumine oli kogu pankrotimenetluse jooksul kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja põhimõttega. Seepärast ei antud NCHZ-le mingit majanduslikku eelist ega riigiabi.

Slovakkia nõuete sissenõudmine pankrotis NCHZ-lt

| (55) | Slovakkia väitis, et peamine võlausaldaja – sotsiaalkindlustusettevõte (Sociálna poisťovňa) – oli toiminud NCHZ vastu esitatud nõuete haldamisel ja sissenõudmisel kooskõlas sotsiaalkindlustusseadusega nr 461/2003 (muudetud versioonis) ja Slovakkia pankrotiseadusega. Sotsiaalkindlustusettevõte rakendas kõiki seadusega ette nähtud õiguskaitsevahendeid. Ettevõte ei olnud nõus sotsiaalkindlustusmaksete tasumatajätmisega ja esitas haldurile nõuetekohaselt oma nõude. |
| --- | --- |

(55)

Slovakkia väitis, et peamine võlausaldaja – sotsiaalkindlustusettevõte (Sociálna poisťovňa) – oli toiminud NCHZ vastu esitatud nõuete haldamisel ja sissenõudmisel kooskõlas sotsiaalkindlustusseadusega nr 461/2003 (muudetud versioonis) ja Slovakkia pankrotiseadusega. Sotsiaalkindlustusettevõte rakendas kõiki seadusega ette nähtud õiguskaitsevahendeid. Ettevõte ei olnud nõus sotsiaalkindlustusmaksete tasumatajätmisega ja esitas haldurile nõuetekohaselt oma nõude.

| (56) | Sotsiaalkindlustusettevõttel ei olnud NCHZ vastu ühtki enne pankroti väljakuulutamist tekkinud nõuet, mille oleks pidanud esitama Slovakkia pankrotiseaduse paragrahvi 28 kohaselt pankrotimenetluse ajal (12). Seepärast ei olnud kõnealusel ettevõttel võimalik saada võlausaldajate kogude liikmeks, et otsustada NCHZ tegevuse jätkamise üle. |
| --- | --- |

(56)

Sotsiaalkindlustusettevõttel ei olnud NCHZ vastu ühtki enne pankroti väljakuulutamist tekkinud nõuet, mille oleks pidanud esitama Slovakkia pankrotiseaduse paragrahvi 28 kohaselt pankrotimenetluse ajal (12). Seepärast ei olnud kõnealusel ettevõttel võimalik saada võlausaldajate kogude liikmeks, et otsustada NCHZ tegevuse jätkamise üle.

| (57) | Seetõttu oli ainus võimalik viis, kuidas tagada oma nõuete tasumine, registreerida need käimasoleva pankrotimenetluse raames kui nõuded vara suhtes. Seda sotsiaalkindlustusettevõte (oma Prievidza filiaali kaudu) kooskõlas Slovakkia pankrotiseaduse paragrahvidega 87 ja 88 jooksvalt ka tegi (üksikasjad leiab tabelist 2). |
| --- | --- |

(57)

Seetõttu oli ainus võimalik viis, kuidas tagada oma nõuete tasumine, registreerida need käimasoleva pankrotimenetluse raames kui nõuded vara suhtes. Seda sotsiaalkindlustusettevõte (oma Prievidza filiaali kaudu) kooskõlas Slovakkia pankrotiseaduse paragrahvidega 87 ja 88 jooksvalt ka tegi (üksikasjad leiab tabelist 2).

| (58) | Slovakkia pankrotiseaduse paragrahvi 87 lõike 3 alusel peab haldur rahuldama vara suhtes esitatud nõuded kõnealuse vara likvideerimisel teenitavast tulust asjakohasel maksetähtpäeval. Haldur vastutab kahju eest, mida vara suhtes nõude esitanud võlausaldajad on kandnud, kui nende nõuet vara suhtes ei ole rahuldatud vastavalt käesolevale sättele nõuetekohaselt ja kiiresti, välja arvatud juhul, kui haldur suudab tõestada, et ta rakendas oma tegevuse käigus nõuetekohast ametialast hoolsust. 24. augustil 2011 toimus Prievidza filiaalis sotsiaalkindlustusettevõtte ja NCHZ esindajate kohtumine. Sel kohtumisel teatas haldur sotsiaalkindlustusettevõtte esindajatele, et ta ei saa vara suhtes esitatud nõudeid rahuldada, sest ta peab seadma esikohale äriühingu tegevuse jätkumise, et äriühingut saaks müüa võimalikult hea hinnaga. |
| --- | --- |

(58)

Slovakkia pankrotiseaduse paragrahvi 87 lõike 3 alusel peab haldur rahuldama vara suhtes esitatud nõuded kõnealuse vara likvideerimisel teenitavast tulust asjakohasel maksetähtpäeval. Haldur vastutab kahju eest, mida vara suhtes nõude esitanud võlausaldajad on kandnud, kui nende nõuet vara suhtes ei ole rahuldatud vastavalt käesolevale sättele nõuetekohaselt ja kiiresti, välja arvatud juhul, kui haldur suudab tõestada, et ta rakendas oma tegevuse käigus nõuetekohast ametialast hoolsust. 24. augustil 2011 toimus Prievidza filiaalis sotsiaalkindlustusettevõtte ja NCHZ esindajate kohtumine. Sel kohtumisel teatas haldur sotsiaalkindlustusettevõtte esindajatele, et ta ei saa vara suhtes esitatud nõudeid rahuldada, sest ta peab seadma esikohale äriühingu tegevuse jätkumise, et äriühingut saaks müüa võimalikult hea hinnaga.

| (59) | Slovakkia pankrotiseaduse paragrahvi 47 lõike 1 alusel peatab pankroti väljakuulutamine kõik pankrotimenetlusega hõlmatud ja pankrotistunud isikule kuuluvate varadega seotud kohtu- ja muud menetlused. Selliste menetluste raames kehtestatud tähtajad peatamise perioodil ei lõpe. |
| --- | --- |

(59)

Slovakkia pankrotiseaduse paragrahvi 47 lõike 1 alusel peatab pankroti väljakuulutamine kõik pankrotimenetlusega hõlmatud ja pankrotistunud isikule kuuluvate varadega seotud kohtu- ja muud menetlused. Selliste menetluste raames kehtestatud tähtajad peatamise perioodil ei lõpe.

| (60) | Slovakkia pankrotiseaduse paragrahvi 47 kohaselt ei tohi sotsiaalkindlustusettevõte esitada nõuet sotsiaalkindlustusseaduse alusel tehtud otsuse kaudu ega nõuda nõuet sisse täitemenetluse algatamise teel (vt Slovakkia pankrotiseaduse paragrahv 48). Tabelis 2 on antud ülevaade nõuetest, mille sotsiaalkindlustusettevõte registreeris 2009. aasta septembrist kuni 2012. aasta jaanuarini. |
| --- | --- |

(60)

Slovakkia pankrotiseaduse paragrahvi 47 kohaselt ei tohi sotsiaalkindlustusettevõte esitada nõuet sotsiaalkindlustusseaduse alusel tehtud otsuse kaudu ega nõuda nõuet sisse täitemenetluse algatamise teel (vt Slovakkia pankrotiseaduse paragrahv 48). Tabelis 2 on antud ülevaade nõuetest, mille sotsiaalkindlustusettevõte registreeris 2009. aasta septembrist kuni 2012. aasta jaanuarini.

| (61) | 15. novembril 2011 esitas sotsiaalkindlustusettevõtte Prievidza filiaal Prievidza ringkonnaprokurörile kaebuse NCHZ nimel tegutsema volitatud isikute suhtes, väites, et nad olid sooritanud ajavahemikus 2011. aasta juulist kuni 2011. aasta septembrini kriminaalkuriteo, jättes kogumata ja tasumata kindlustusmaksed vastavalt seaduse nr 300/2005 (kriminaalseadustik) paragrahvidele 277 ja 278 (muudetud versioonis). 7. veebruaril 2012 peatas Prievidza piirkondliku politseiprefektuuri uurija kriminaalmenetluse, sest ei olnud võimalik kindlaks teha fakte, mis võimaldanuks esitada asjaomastele isikutele süüdistust.

  Tabel 2.


  Nõuded, mille sotsiaalkindlustusettevõte registreeris pankrotimenetluse käigus 2009. aasta septembrist kuni 2012. aasta jaanuarini
   (13)








  Nõude kirjeldus | Nõude pankrotihalduri juures registreerimise kuupäev | Summa (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- | --- | --- |
| Sotsiaal- ja pensionikindlustus | 11. oktoober 2010 | [...] |
| Sotsiaal- ja pensionikindlustus | 24. juuni 2011 | [...] |
| Sotsiaal- ja pensionikindlustus | detsember 2011 | [...] |
| Kindlustuskaitse tagamine | 11. oktoober 2010 | [...] |
| Kindlustuskaitse tagamine | 24. juuni 2011 | [...] |
| Kindlustuskaitse tagamine | 18. jaanuar 2012 | [...] |
| Kuni 31. jaanuarini 2012 registreeritud nõuete kogusumma | | [...] |

(61)

15. novembril 2011 esitas sotsiaalkindlustusettevõtte Prievidza filiaal Prievidza ringkonnaprokurörile kaebuse NCHZ nimel tegutsema volitatud isikute suhtes, väites, et nad olid sooritanud ajavahemikus 2011. aasta juulist kuni 2011. aasta septembrini kriminaalkuriteo, jättes kogumata ja tasumata kindlustusmaksed vastavalt seaduse nr 300/2005 (kriminaalseadustik) paragrahvidele 277 ja 278 (muudetud versioonis). 7. veebruaril 2012 peatas Prievidza piirkondliku politseiprefektuuri uurija kriminaalmenetluse, sest ei olnud võimalik kindlaks teha fakte, mis võimaldanuks esitada asjaomastele isikutele süüdistust.

Tabel 2.

Nõuded, mille sotsiaalkindlustusettevõte registreeris pankrotimenetluse käigus 2009. aasta septembrist kuni 2012. aasta jaanuarini
   (13)

Nõude kirjeldus

Nõude pankrotihalduri juures registreerimise kuupäev

Summa (tuhandetes eurodes)

Sotsiaal- ja pensionikindlustus

11. oktoober 2010

[...]

Sotsiaal- ja pensionikindlustus

24. juuni 2011

[...]

Sotsiaal- ja pensionikindlustus

detsember 2011

[...]

Kindlustuskaitse tagamine

11. oktoober 2010

[...]

Kindlustuskaitse tagamine

24. juuni 2011

[...]

Kindlustuskaitse tagamine

18. jaanuar 2012

[...]

Kuni 31. jaanuarini 2012 registreeritud nõuete kogusumma

[...]

NCHZ müük

| (62) | NCHZ müügi kohta väitis Slovakkia, et müük oli avatud, läbipaistev ja tingimusteta ning pakkumismenetluse teel valiti nõuetekohaselt välja kõige kallima pakkumuse esitaja. Mis puudutab müügi liiki, siis Slovakkia väitel tuleks käesolevat juhtumit käsitada varade müügi erijuhtumina, kus kõik varad antakse üle koos nendega kaasnevate õiguste ja teatavate kohustustega. |
| --- | --- |

(62)

NCHZ müügi kohta väitis Slovakkia, et müük oli avatud, läbipaistev ja tingimusteta ning pakkumismenetluse teel valiti nõuetekohaselt välja kõige kallima pakkumuse esitaja. Mis puudutab müügi liiki, siis Slovakkia väitel tuleks käesolevat juhtumit käsitada varade müügi erijuhtumina, kus kõik varad antakse üle koos nendega kaasnevate õiguste ja teatavate kohustustega.

| (63) | Veel väitis Slovakkia, et käesoleva juhtumi puhul puudus tõenäosus, et teise pakkumismenetluse tingimused mõjutavad võimalikult kõrge hinna saamise võimalust, sest kumbki teises pakkumises osalenud pakkujatest ei kavatsenud võtta enda kanda pakkumistingimustes ette nähtud kohustusi. Lisaks oli hind, mis lõpuks saadi (2,2 miljonit eurot), väga lähedal esimese, tühistatud pakkumismenetluse tulemusel saadud hinnale (2 miljonit eurot). Esimene pakkumismenetlus ei hõlmanud mingeid kohustusi. |
| --- | --- |

(63)

Veel väitis Slovakkia, et käesoleva juhtumi puhul puudus tõenäosus, et teise pakkumismenetluse tingimused mõjutavad võimalikult kõrge hinna saamise võimalust, sest kumbki teises pakkumises osalenud pakkujatest ei kavatsenud võtta enda kanda pakkumistingimustes ette nähtud kohustusi. Lisaks oli hind, mis lõpuks saadi (2,2 miljonit eurot), väga lähedal esimese, tühistatud pakkumismenetluse tulemusel saadud hinnale (2 miljonit eurot). Esimene pakkumismenetlus ei hõlmanud mingeid kohustusi.

| (64) | Kuna NCHZ müüdi Slovakkia arvates piisavalt avatud, läbipaistva ja tingimusteta pakkumismenetluse teel, saadi NCHZ varade eest turuhind. Slovakkia meelest ei ole NCHZ, Via Chem Slovakia ega Fortischemi vahel mingit majanduslikku järjepidevust. Slovakkia väitis, et Via Chem Slovakia ja Fortischemi vahelise tehinguga anti üle vähem kui 60 % äritegevusest, eelkõige põhjusel, et müük ei hõlmanud kinnisvara. Viimaks väitis Slovakkia, et komisjonil ei ole mingeid tõendeid selle kohta, et NCHZ müüdi tegevuse jätkuvuse põhimõtte alusel selleks, et vältida riigiabi tagasimaksmist. |
| --- | --- |

(64)

Kuna NCHZ müüdi Slovakkia arvates piisavalt avatud, läbipaistva ja tingimusteta pakkumismenetluse teel, saadi NCHZ varade eest turuhind. Slovakkia meelest ei ole NCHZ, Via Chem Slovakia ega Fortischemi vahel mingit majanduslikku järjepidevust. Slovakkia väitis, et Via Chem Slovakia ja Fortischemi vahelise tehinguga anti üle vähem kui 60 % äritegevusest, eelkõige põhjusel, et müük ei hõlmanud kinnisvara. Viimaks väitis Slovakkia, et komisjonil ei ole mingeid tõendeid selle kohta, et NCHZ müüdi tegevuse jätkuvuse põhimõtte alusel selleks, et vältida riigiabi tagasimaksmist.

| (65) | Slovakkia kinnitas, et uuele ostjale – Via Chem Slovakiale – anti üle ka kõik mitterahalised kohustused, mis olid seotud töötajatega sõlmitud lepingutega. Samuti selgitas Slovakkia, et ei koostatud ühtki hindamisaruannet, kus oleks hinnatud äriühingu koguvara selle tegevuse jätkuvuse põhimõtte alusel. Veel kinnitas Slovakkia, et kõik pankrotimenetluse käigus tekkinud kohustused riigi ees jäid NCHZ-le ja need oleks arveldatud müügiga teenitud tulust. |
| --- | --- |

(65)

Slovakkia kinnitas, et uuele ostjale – Via Chem Slovakiale – anti üle ka kõik mitterahalised kohustused, mis olid seotud töötajatega sõlmitud lepingutega. Samuti selgitas Slovakkia, et ei koostatud ühtki hindamisaruannet, kus oleks hinnatud äriühingu koguvara selle tegevuse jätkuvuse põhimõtte alusel. Veel kinnitas Slovakkia, et kõik pankrotimenetluse käigus tekkinud kohustused riigi ees jäid NCHZ-le ja need oleks arveldatud müügiga teenitud tulust.

5.   MEETME HINDAMINE

5.1.   Riigiabi olemasolu

| (66) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik millisel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(66)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik millisel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (67) | Et teha järeldus riigiabi olemasolu kohta, tuleb järelikult hinnata, kas ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 loetletud kumulatiivsed kriteeriumid (riigi ressursside ülekandmine, riigiga seostatavus, valikulise eelise andmine, konkurentsi võimalik kahjustamine ja mõju ELi-sisesele kaubandusele) on käesoleval juhul täidetud. Seda tuleks hinnata eeskätt seoses sotsiaalkindlustusmaksete tasumata jätmisega ja muude riigi ees võetud kohustuste täitmata jätmisega ajal, mil pankrotis NCHZ jätkas tegevust i) strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse kohaldamisega pärast valitsuse otsust, millega NCHZ kuulutati strateegiliseks äriühinguks kõnealuse seaduse tähenduses (vt punkt 5.2), ja ii) avaliku sektori võlausaldajate nõusolekul võlausaldajate komitee otsuse alusel (vt punkt 5.3). |
| --- | --- |

(67)

Et teha järeldus riigiabi olemasolu kohta, tuleb järelikult hinnata, kas ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 loetletud kumulatiivsed kriteeriumid (riigi ressursside ülekandmine, riigiga seostatavus, valikulise eelise andmine, konkurentsi võimalik kahjustamine ja mõju ELi-sisesele kaubandusele) on käesoleval juhul täidetud. Seda tuleks hinnata eeskätt seoses sotsiaalkindlustusmaksete tasumata jätmisega ja muude riigi ees võetud kohustuste täitmata jätmisega ajal, mil pankrotis NCHZ jätkas tegevust i) strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse kohaldamisega pärast valitsuse otsust, millega NCHZ kuulutati strateegiliseks äriühinguks kõnealuse seaduse tähenduses (vt punkt 5.2), ja ii) avaliku sektori võlausaldajate nõusolekul võlausaldajate komitee otsuse alusel (vt punkt 5.3).

| (68) | Hindamise käigus tuleb meeles pidada, et võttes arvesse NCHZ rahalisi raskusi pankrotiavalduse esitamise eel, riskis riik NCHZ strateegiliseks äriühinguks kuulutamisega tegelikult sellega, et NCHZ-l kuhjuvad avaliku sektori ees kohustused, mida ta ei suuda täita. Oli tõsine risk, et pankrotimenetluse ajal jätkuv NCHZ tegevus ei too piisavalt tulu, et katta kõik tegevuskulud, sealhulgas sotsiaalkindlustusmaksed ja muud riigi nõuded, ning et riigi ees kasvavad kohustused jäävad nõuetekohaselt täitmata. Kuna see stsenaarium läkski 2010. aasta jooksul täide, sai riigi ees võetud ja täitmata jäänud kohustuste edasise kasvamise risk veelgi selgemaks 2011. aasta alguses, mil võlausaldajate komitee otsustas pärast strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse aegumist NCHZ tegevust jätkata. Õigupoolest hoiatas haldur spetsiaalselt NCHZ võlausaldajaid selle eest. |
| --- | --- |

(68)

Hindamise käigus tuleb meeles pidada, et võttes arvesse NCHZ rahalisi raskusi pankrotiavalduse esitamise eel, riskis riik NCHZ strateegiliseks äriühinguks kuulutamisega tegelikult sellega, et NCHZ-l kuhjuvad avaliku sektori ees kohustused, mida ta ei suuda täita. Oli tõsine risk, et pankrotimenetluse ajal jätkuv NCHZ tegevus ei too piisavalt tulu, et katta kõik tegevuskulud, sealhulgas sotsiaalkindlustusmaksed ja muud riigi nõuded, ning et riigi ees kasvavad kohustused jäävad nõuetekohaselt täitmata. Kuna see stsenaarium läkski 2010. aasta jooksul täide, sai riigi ees võetud ja täitmata jäänud kohustuste edasise kasvamise risk veelgi selgemaks 2011. aasta alguses, mil võlausaldajate komitee otsustas pärast strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse aegumist NCHZ tegevust jätkata. Õigupoolest hoiatas haldur spetsiaalselt NCHZ võlausaldajaid selle eest.

| (69) | Pankrotis äriühingu tegevuse jätkamise tõttu suurenes riigivõlg. Pankrotimenetluse (2009–2012) ajal kogunenud tasumata võla kogusumma on üle 13,3 miljoni euro. |
| --- | --- |

(69)

Pankrotis äriühingu tegevuse jätkamise tõttu suurenes riigivõlg. Pankrotimenetluse (2009–2012) ajal kogunenud tasumata võla kogusumma on üle 13,3 miljoni euro.

| (70) | Märkida tuleks ka seda, et avaliku sektori ees kogunenud kohustuste täielik täitmine NCHZ äritegevuse müügi tulust (müügihind 2,2 miljonit eurot ja [...] tulu [...]) on ebatõenäoline. Seni on müügiga teenitud tulust tasutud avalike üksuste nõudeid tõesti vaid ligikaudu 4 miljoni euro ulatuses. |
| --- | --- |

(70)

Märkida tuleks ka seda, et avaliku sektori ees kogunenud kohustuste täielik täitmine NCHZ äritegevuse müügi tulust (müügihind 2,2 miljonit eurot ja [...] tulu [...]) on ebatõenäoline. Seni on müügiga teenitud tulust tasutud avalike üksuste nõudeid tõesti vaid ligikaudu 4 miljoni euro ulatuses.

5.2.   Strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse kohaldamine NCHZ suhtes

| (71) | 13 kuu jooksul (alates strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse jõustumisest 1. detsembril 2009 kuni selle aegumiseni 31. detsembril 2010) andis selle seaduse kohaldamine NCHZ suhtes aluse jätkata NCHZ tegevust hoolimata asjaolust, et äriühingu tegevuskulud olid pidevalt suuremad kui tegevusega teenitud tulu, ja seetõttu võlg üha suurenes. |
| --- | --- |

(71)

13 kuu jooksul (alates strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse jõustumisest 1. detsembril 2009 kuni selle aegumiseni 31. detsembril 2010) andis selle seaduse kohaldamine NCHZ suhtes aluse jätkata NCHZ tegevust hoolimata asjaolust, et äriühingu tegevuskulud olid pidevalt suuremad kui tegevusega teenitud tulu, ja seetõttu võlg üha suurenes.

| (72) | Kooskõlas seaduse paragrahvi 5 punktiga a oli pankrotihaldur kohustatud tagama valitsuse poolt strateegiliselt tähtsaks kuulutatud äriühingu tegevuse. Oma vastuses teabenõudele väitis haldur, et pankrotis äriühingu tegevuse jätkamine oli kõnealusest seadusest tema jaoks otseselt tulenevate kohustuste täitmise paratamatu tagajärg. Seega sai NCHZ jätkata tegevust ja säilitada oma ärisuhted, hoolimata sellest, et äriühing oli olukorras, kus haldur oleks olnud kohustatud kaaluma võimalust äriühingu tegevus peatada (sest äriühing ei suutnud tasuda kõiki oma võlgu). |
| --- | --- |

(72)

Kooskõlas seaduse paragrahvi 5 punktiga a oli pankrotihaldur kohustatud tagama valitsuse poolt strateegiliselt tähtsaks kuulutatud äriühingu tegevuse. Oma vastuses teabenõudele väitis haldur, et pankrotis äriühingu tegevuse jätkamine oli kõnealusest seadusest tema jaoks otseselt tulenevate kohustuste täitmise paratamatu tagajärg. Seega sai NCHZ jätkata tegevust ja säilitada oma ärisuhted, hoolimata sellest, et äriühing oli olukorras, kus haldur oleks olnud kohustatud kaaluma võimalust äriühingu tegevus peatada (sest äriühing ei suutnud tasuda kõiki oma võlgu).

5.2.1.   Riigi ressursside ülekandmine ja riigiga seostatavus

| (73) | Nagu eespool märgitud, võttis Slovakkia vastu strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse ja kuulutas NCHZ selle seaduse alusel strateegiliseks äriühinguks. Seepärast oli haldur kohustatud laskma kõnealuse seaduse rakendumisel NCHZ tegevusel pankrotimenetluse ajal jätkuda. |
| --- | --- |

(73)

Nagu eespool märgitud, võttis Slovakkia vastu strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse ja kuulutas NCHZ selle seaduse alusel strateegiliseks äriühinguks. Seepärast oli haldur kohustatud laskma kõnealuse seaduse rakendumisel NCHZ tegevusel pankrotimenetluse ajal jätkuda.

| (74) | NCHZ strateegiliseks äriühinguks kuulutamise tõttu jätkus äriühingu tegevus, hoolimata selgest riskist (mis sai tõepoolest ka tegelikkuseks), et pankrotimenetluse ajal ei piisa tuludest äriühingu tegevuskulude katmiseks, sealhulgas sotsiaalkindlustusmaksete tasumiseks ja muude riigi ees võetud kohustuste täitmiseks. |
| --- | --- |

(74)

NCHZ strateegiliseks äriühinguks kuulutamise tõttu jätkus äriühingu tegevus, hoolimata selgest riskist (mis sai tõepoolest ka tegelikkuseks), et pankrotimenetluse ajal ei piisa tuludest äriühingu tegevuskulude katmiseks, sealhulgas sotsiaalkindlustusmaksete tasumiseks ja muude riigi ees võetud kohustuste täitmiseks.

| (75) | Seega oleks riik saanud seda riigi ees võetud ja täitmata jäänud kohustuste kuhjumise prognoositavat riski vältida, kui ta oleks kasutanud kõnealuse seaduse kohast kaalutlusõigust, mitte andnud NCHZ-le strateegilise äriühingu staatust, mis kohustas haldurit laskma NCHZ tegevusel pankrotimenetluse ajal jätkuda. |
| --- | --- |

(75)

Seega oleks riik saanud seda riigi ees võetud ja täitmata jäänud kohustuste kuhjumise prognoositavat riski vältida, kui ta oleks kasutanud kõnealuse seaduse kohast kaalutlusõigust, mitte andnud NCHZ-le strateegilise äriühingu staatust, mis kohustas haldurit laskma NCHZ tegevusel pankrotimenetluse ajal jätkuda.

| (76) | Tegevuse jätkumine ja lisakohustuste kuhjumine strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse kohaldamise tagajärjel muutis NCHZ olemasolevatele avaliku sektori võlausaldajatele seniste nõuete sissenõudmise veelgi keerulisemaks. |
| --- | --- |

(76)

Tegevuse jätkumine ja lisakohustuste kuhjumine strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse kohaldamise tagajärjel muutis NCHZ olemasolevatele avaliku sektori võlausaldajatele seniste nõuete sissenõudmise veelgi keerulisemaks.

| (77) | Seepärast järeldab komisjon, et NCHZ kuulutamine strateegiliseks äriühinguks tõi kaasa riigi ressursside ülekandmise ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. See ülekandmine väljendus tuluna, mis jäi saamata sotsiaalkindlustusmaksetest ja muudest avaliku sektori nõuetest, mida NCHZ ei tasunud ajal, mil tema suhtes kohaldati strateegilise tähtsusega äriühingute seadust. Komisjon märgib ka seda, et otsuse kuulutada NCHZ strateegiliseks äriühinguks tegi valitsus ja seepärast on see selgelt seostatav Slovakkia riigiga. |
| --- | --- |

(77)

Seepärast järeldab komisjon, et NCHZ kuulutamine strateegiliseks äriühinguks tõi kaasa riigi ressursside ülekandmise ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. See ülekandmine väljendus tuluna, mis jäi saamata sotsiaalkindlustusmaksetest ja muudest avaliku sektori nõuetest, mida NCHZ ei tasunud ajal, mil tema suhtes kohaldati strateegilise tähtsusega äriühingute seadust. Komisjon märgib ka seda, et otsuse kuulutada NCHZ strateegiliseks äriühinguks tegi valitsus ja seepärast on see selgelt seostatav Slovakkia riigiga.

5.2.2.   Majanduslik eelis

| (78) | Strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse kohaldamisega NCHZ suhtes anti talle majanduslik eelis, sest sellega kaitsti äriühingut tavapärase pankrotimenetluse eest vastavalt üldkehtivale pankrotiõigusele. NCHZ jätkas oma tegevust peaaegu 13 kuu jooksul üksnes tänu kõnealuse seaduse kohaldamisele. Pankrotihaldur oli kohustatud tagama äriühingu tegevuse, isegi kui äriühingu tulud ei katnud täielikult tema tegevuskulusid, sealhulgas makse ja sotsiaalkindlustusmakseid. Kõnealuse seaduse kohaldamisega jäeti haldur ja võlausaldajad seega ilma õigusest otsustada, kas äriühingu tegevuse jätkamine on majanduslikult kasulik. |
| --- | --- |

(78)

Strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse kohaldamisega NCHZ suhtes anti talle majanduslik eelis, sest sellega kaitsti äriühingut tavapärase pankrotimenetluse eest vastavalt üldkehtivale pankrotiõigusele. NCHZ jätkas oma tegevust peaaegu 13 kuu jooksul üksnes tänu kõnealuse seaduse kohaldamisele. Pankrotihaldur oli kohustatud tagama äriühingu tegevuse, isegi kui äriühingu tulud ei katnud täielikult tema tegevuskulusid, sealhulgas makse ja sotsiaalkindlustusmakseid. Kõnealuse seaduse kohaldamisega jäeti haldur ja võlausaldajad seega ilma õigusest otsustada, kas äriühingu tegevuse jätkamine on majanduslikult kasulik.

| (79) | Jätkunud tegevuse kahjumlikkuse tõttu ei olnud NCHZ võimeline täitma kõiki oma kohustusi, sealhulgas tasuma pankrotimenetluse ajal oma töötajate sotsiaal- ja tervisekindlustusmakseid ning täitma muid kohustusi eri riiklike üksuste ees. |
| --- | --- |

(79)

Jätkunud tegevuse kahjumlikkuse tõttu ei olnud NCHZ võimeline täitma kõiki oma kohustusi, sealhulgas tasuma pankrotimenetluse ajal oma töötajate sotsiaal- ja tervisekindlustusmakseid ning täitma muid kohustusi eri riiklike üksuste ees.

| (80) | Seaduse kohaldamine NCHZ suhtes kohustas haldurit: i) tagama NCHZ tegevuse ja ii) ära hoidma töötajate põhjendamatu kollektiivse koondamise. Seda aluseks võttes nentis ka haldur ise, et seaduse kohaldamise tõttu oli ta kohustatud laskma NCHZ tegevusel jätkuda täies mahus, saamata võimalust analüüsida alternatiive ja valida neist välja see, mis on pankrotis äriühingu võlausaldajatele kõige kasulikum. |
| --- | --- |

(80)

Seaduse kohaldamine NCHZ suhtes kohustas haldurit: i) tagama NCHZ tegevuse ja ii) ära hoidma töötajate põhjendamatu kollektiivse koondamise. Seda aluseks võttes nentis ka haldur ise, et seaduse kohaldamise tõttu oli ta kohustatud laskma NCHZ tegevusel jätkuda täies mahus, saamata võimalust analüüsida alternatiive ja valida neist välja see, mis on pankrotis äriühingu võlausaldajatele kõige kasulikum.

| (81) | Seaduse kehtimise ajal ei saanud toimuda ühtki võlausaldajate koosolekut, kus oleks otsustatud NCHZ majandusliku tuleviku üle, ega koostatud ühtki analüüsi, et hinnata, kas NCHZ tegevuse jätkamine oli selles etapis võlausaldajate huvides. Alles siis, kui seadus hakkas aeguma, tellis haldur põhjaliku majandusanalüüsi ja kutsus kokku äriühingu võlausaldajate koosoleku, et otsustada, kas jätkata NCHZ tegevusega või mitte. |
| --- | --- |

(81)

Seaduse kehtimise ajal ei saanud toimuda ühtki võlausaldajate koosolekut, kus oleks otsustatud NCHZ majandusliku tuleviku üle, ega koostatud ühtki analüüsi, et hinnata, kas NCHZ tegevuse jätkamine oli selles etapis võlausaldajate huvides. Alles siis, kui seadus hakkas aeguma, tellis haldur põhjaliku majandusanalüüsi ja kutsus kokku äriühingu võlausaldajate koosoleku, et otsustada, kas jätkata NCHZ tegevusega või mitte.

| (82) | Peale selle ei kohaldatud kõnealust seadust NCHZ suhtes kaalutlustel, mida oleksid arvesse võtnud äriühingu võlausaldajad, vaid kaalutlustel, mis olid seotud ühiskondlik-poliitiliste kaalutlustega. Seletuskirjas, mis on lisatud valitsuse 2. detsembri 2009. aasta otsusele, millega NCHZ kuulutatakse strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse alusel strateegiliseks äriühinguks, on nimetatud ohtu, et äriühingu sulgemise korral kaob 1 700 töökohta otseselt NCHZs ja veel 5 000 NCHZ tarnijate juures. Samuti on selles öeldud, et tootmise peatamine NCHZs kahjustab kogu Slovakkia keemiatööstuse suutlikkust ja konkurentsivõimet ning halvendab seega suurel määral kogu Slovakkia majanduse olukorda. Seepärast ei olnud kõnealuse seaduse valitsusepoolne kohaldamine NCHZ suhtes turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja põhimõtte alusel sugugi õigustatud. Slovakkia väidab, et ehkki ei võlausaldajad ega kohus ei teinud esimesel perioodil ühtki otsust, on tõenäoline, et võlausaldajad oleksid otsustanud jätkata NCHZ tegevusega, isegi kui kõnealust seadust ei oleks NCHZ suhtes kohaldatud. Slovakkia viitab 26. oktoobril 2009 esitatud esialgsele analüüsile ja avalikele avaldustele, mille haldur tegi 2009. aasta oktoobris (st enne kõnealuse seaduse jõustumist), mis näitasid, et tema eelistatud valikuvõimalus oli NCHZ tegevuse jätkamine. |
| --- | --- |

(82)

Peale selle ei kohaldatud kõnealust seadust NCHZ suhtes kaalutlustel, mida oleksid arvesse võtnud äriühingu võlausaldajad, vaid kaalutlustel, mis olid seotud ühiskondlik-poliitiliste kaalutlustega. Seletuskirjas, mis on lisatud valitsuse 2. detsembri 2009. aasta otsusele, millega NCHZ kuulutatakse strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse alusel strateegiliseks äriühinguks, on nimetatud ohtu, et äriühingu sulgemise korral kaob 1 700 töökohta otseselt NCHZs ja veel 5 000 NCHZ tarnijate juures. Samuti on selles öeldud, et tootmise peatamine NCHZs kahjustab kogu Slovakkia keemiatööstuse suutlikkust ja konkurentsivõimet ning halvendab seega suurel määral kogu Slovakkia majanduse olukorda. Seepärast ei olnud kõnealuse seaduse valitsusepoolne kohaldamine NCHZ suhtes turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja põhimõtte alusel sugugi õigustatud. Slovakkia väidab, et ehkki ei võlausaldajad ega kohus ei teinud esimesel perioodil ühtki otsust, on tõenäoline, et võlausaldajad oleksid otsustanud jätkata NCHZ tegevusega, isegi kui kõnealust seadust ei oleks NCHZ suhtes kohaldatud. Slovakkia viitab 26. oktoobril 2009 esitatud esialgsele analüüsile ja avalikele avaldustele, mille haldur tegi 2009. aasta oktoobris (st enne kõnealuse seaduse jõustumist), mis näitasid, et tema eelistatud valikuvõimalus oli NCHZ tegevuse jätkamine.

| (83) | Halduri esialgne analüüs on siiski võrdlemisi pealiskaudne ega sisalda alternatiivsete valikuvõimaluste (varade müük või likvideerimine) analüüsi. Seepärast ei saa seda pidada kindlaks aluseks, mida võlausaldajad oleksid saanud kasutada, et otsustada NCHZ tegevuse jätkamise üle. Lisaks asendas kohus 2009. aasta detsembris NCHZ esialgse halduri uue halduriga, kes oleks võinud jõuda põhjalikuma analüüsi põhjal teistsugusele järeldusele. Küsimuse igasuguse edasise analüüsimise peatas aga strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse jõustumine ning seega ei antud võlausaldajatele ja kohtule mingit võimalust arutada seda teemat ja teha selle kohta otsus, mille puhul oleks lähtutud võlausaldajate majanduslikest huvidest. |
| --- | --- |

(83)

Halduri esialgne analüüs on siiski võrdlemisi pealiskaudne ega sisalda alternatiivsete valikuvõimaluste (varade müük või likvideerimine) analüüsi. Seepärast ei saa seda pidada kindlaks aluseks, mida võlausaldajad oleksid saanud kasutada, et otsustada NCHZ tegevuse jätkamise üle. Lisaks asendas kohus 2009. aasta detsembris NCHZ esialgse halduri uue halduriga, kes oleks võinud jõuda põhjalikuma analüüsi põhjal teistsugusele järeldusele. Küsimuse igasuguse edasise analüüsimise peatas aga strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse jõustumine ning seega ei antud võlausaldajatele ja kohtule mingit võimalust arutada seda teemat ja teha selle kohta otsus, mille puhul oleks lähtutud võlausaldajate majanduslikest huvidest.

| (84) | Ehkki võlausaldajad ja kohus otsustasid jätkata pärast kõnealuse seaduse aegumist NCHZ tegevust, tehti see otsus teistsuguses majandusolukorras ning see põhines märksa keerulisemal ja kindlamal majanduslikul hinnangul, mis esitati 2010. aasta detsembris, pidades silmas seaduse peatset aegumist. Selle analüüsi koostamisel tuli arvesse võtta eelkõige seda, et pärast esimest tegevuse jätkamise perioodi olid NCHZ-l sellest perioodist tulenevad tasumata kohustused (nii avaliku kui erasektori ees) kogusummas 16 miljonit eurot ja et need kohustused paiknesid eelisjärjekorras kõikide pankrotieelsete kohustuste ees. Seepärast ei olnud olukord võlausaldajate jaoks sama mis pankrotimenetluse alguses, kui suurt osa kõnealustest kohustustest ei olnud veel tekkinud. |
| --- | --- |

(84)

Ehkki võlausaldajad ja kohus otsustasid jätkata pärast kõnealuse seaduse aegumist NCHZ tegevust, tehti see otsus teistsuguses majandusolukorras ning see põhines märksa keerulisemal ja kindlamal majanduslikul hinnangul, mis esitati 2010. aasta detsembris, pidades silmas seaduse peatset aegumist. Selle analüüsi koostamisel tuli arvesse võtta eelkõige seda, et pärast esimest tegevuse jätkamise perioodi olid NCHZ-l sellest perioodist tulenevad tasumata kohustused (nii avaliku kui erasektori ees) kogusummas 16 miljonit eurot ja et need kohustused paiknesid eelisjärjekorras kõikide pankrotieelsete kohustuste ees. Seepärast ei olnud olukord võlausaldajate jaoks sama mis pankrotimenetluse alguses, kui suurt osa kõnealustest kohustustest ei olnud veel tekkinud.

| (85) | Lisaks kaotati tavapäraste pankrotieeskirjade kohase otsustusprotsessiga automaatselt kaasnev ebakindlus NCHZ suhtes strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse kohaldamisega, millega tagati, et NCHZ tegevus jätkub vähemalt kõnealuse seaduse aegumiseni 2010. aasta lõpus täies mahus. See oli jõuline märguanne äriühingu tarnijatele ja klientidele, kes said kinnituse selle kohta, et nad saavad jätkata NCHZga kauplemist, sest äriühingu tegevus jätkub tänu kõnealuse seaduse kohasele strateegilise äriühingu staatusele täies mahus. Kuna tarnekindlus on keemiasektoris klientidele tähtis, anti seaduse kohaldamisega NCHZ-le võrreldes tavapärase pankrotimenetlusega suur eelis. Sellega said NCHZ kliendid märksa rohkem kindlust, et hoolimata ükskõik millisest edasisest kahjust ning sõltumata NCHZ võlausaldajate seisukohtadest ja huvidest jätkab NCHZ tegutsemist vähemalt kuni seaduse aegumiseni. Seega sai NCHZ-le võrreldes temaga sarnases olukorras olevate konkurentidega osaks eeliskohtlemine. |
| --- | --- |

(85)

Lisaks kaotati tavapäraste pankrotieeskirjade kohase otsustusprotsessiga automaatselt kaasnev ebakindlus NCHZ suhtes strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse kohaldamisega, millega tagati, et NCHZ tegevus jätkub vähemalt kõnealuse seaduse aegumiseni 2010. aasta lõpus täies mahus. See oli jõuline märguanne äriühingu tarnijatele ja klientidele, kes said kinnituse selle kohta, et nad saavad jätkata NCHZga kauplemist, sest äriühingu tegevus jätkub tänu kõnealuse seaduse kohasele strateegilise äriühingu staatusele täies mahus. Kuna tarnekindlus on keemiasektoris klientidele tähtis, anti seaduse kohaldamisega NCHZ-le võrreldes tavapärase pankrotimenetlusega suur eelis. Sellega said NCHZ kliendid märksa rohkem kindlust, et hoolimata ükskõik millisest edasisest kahjust ning sõltumata NCHZ võlausaldajate seisukohtadest ja huvidest jätkab NCHZ tegutsemist vähemalt kuni seaduse aegumiseni. Seega sai NCHZ-le võrreldes temaga sarnases olukorras olevate konkurentidega osaks eeliskohtlemine.

| (86) | Risk, et kliendid pöörduvad pankroti tagajärjel teiste tarnijate poole, ei ole pelgalt hüpoteetiline. Tegelikult kaotati 2009. ja 2010. aastal mõni klient isegi hoolimata strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse kohaldamisega tagatud kaitsest, nagu nähtub majandusanalüüsist, mille haldur esitas pärast kõnealuse seaduse aegumist. Ilma seaduse kohaldamiseta oleks risk, et pankrotimenetluse põhjustatava ebakindluse tõttu väheneb müük veelgi, olnud palju suurem. Sellega oleks suurenenud ka risk, et võlausaldajad ei pea NCHZ tegevuse jätkamist enam majanduslikult otstarbekaks. |
| --- | --- |

(86)

Risk, et kliendid pöörduvad pankroti tagajärjel teiste tarnijate poole, ei ole pelgalt hüpoteetiline. Tegelikult kaotati 2009. ja 2010. aastal mõni klient isegi hoolimata strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse kohaldamisega tagatud kaitsest, nagu nähtub majandusanalüüsist, mille haldur esitas pärast kõnealuse seaduse aegumist. Ilma seaduse kohaldamiseta oleks risk, et pankrotimenetluse põhjustatava ebakindluse tõttu väheneb müük veelgi, olnud palju suurem. Sellega oleks suurenenud ka risk, et võlausaldajad ei pea NCHZ tegevuse jätkamist enam majanduslikult otstarbekaks.

| (87) | Slovakkia esitas halduri hüpoteetilise analüüsi, mis põhines teisel perioodil analüüsimiseks kasutatud metoodikal ja mis näitas, et kui likvideerimist oleks kaalutud esimese perioodi alguses, ei oleks analüüsi tulemus erinenud teisel perioodil tehtud analüüsi tulemusest. Lühiajaliste kohustuste madalamale tasemele (kokku 8,5 miljonit eurot) vaatamata ei oleks likvideerimisega teenitud tulu kulusid ja lühiajalisi kohustusi ületanud. See analüüs on siiski väga lühike ja hüpoteetiline ning haldur koostas selle alles pärast eelise andmist (14), nii et seda ei esitatud enne 2014. aasta märtsi. |
| --- | --- |

(87)

Slovakkia esitas halduri hüpoteetilise analüüsi, mis põhines teisel perioodil analüüsimiseks kasutatud metoodikal ja mis näitas, et kui likvideerimist oleks kaalutud esimese perioodi alguses, ei oleks analüüsi tulemus erinenud teisel perioodil tehtud analüüsi tulemusest. Lühiajaliste kohustuste madalamale tasemele (kokku 8,5 miljonit eurot) vaatamata ei oleks likvideerimisega teenitud tulu kulusid ja lühiajalisi kohustusi ületanud. See analüüs on siiski väga lühike ja hüpoteetiline ning haldur koostas selle alles pärast eelise andmist (14), nii et seda ei esitatud enne 2014. aasta märtsi.

| (88) | Slovakkia ei ole tõestanud, et NCHZ tegevuse jätkamine oleks pankrotiperioodi alguses põhjaliku analüüsi ja kõikide sidusrühmade arutelu põhjal tõesti heaks kiidetud, isegi kui NCHZ suhtes ei oleks kohaldatud strateegilise tähtsusega äriühingute seadust. Tegelikult oleks NCHZ juhul, kui kõnealust seadust ei oleks äriühingu suhtes kohaldatud, seisnud silmitsi uute negatiivsete tagajärgedega (nt klientide pöördumine kindlamate tarnijate poole), millega oleks märkimisväärselt suurenenud risk, et võlausaldajad oleksid otsustanud selles etapis äriühingu tegevuse katkestada. |
| --- | --- |

(88)

Slovakkia ei ole tõestanud, et NCHZ tegevuse jätkamine oleks pankrotiperioodi alguses põhjaliku analüüsi ja kõikide sidusrühmade arutelu põhjal tõesti heaks kiidetud, isegi kui NCHZ suhtes ei oleks kohaldatud strateegilise tähtsusega äriühingute seadust. Tegelikult oleks NCHZ juhul, kui kõnealust seadust ei oleks äriühingu suhtes kohaldatud, seisnud silmitsi uute negatiivsete tagajärgedega (nt klientide pöördumine kindlamate tarnijate poole), millega oleks märkimisväärselt suurenenud risk, et võlausaldajad oleksid otsustanud selles etapis äriühingu tegevuse katkestada.

| (89) | Seega anti seaduse kohaldamisega NCHZ-le majanduslik eelis, sest sellega kaitsti äriühingut tavapärase pankrotimenetluse eest vastavalt üldkehtivale pankrotiõigusele. Sellega jäeti haldur, võlausaldajad ja kohus ilma võimalusest katkestada NCHZ tegevus või teha märkimisväärseid personalikärpeid (vt põhjendus 27) kas pankrotimenetluse alguses või hiljem (st 2010. aasta jooksul), pidades silmas NCHZ majandusliku olukorra muutumist. Samuti anti sellega NCHZ-le ja kolmandatele isikutele (kliendid ja tarnijad) kindlus tegevuse jätkumise suhtes, mis ei ole tavapäraste pankrotieeskirjade alusel kunagi tagatud. |
| --- | --- |

(89)

Seega anti seaduse kohaldamisega NCHZ-le majanduslik eelis, sest sellega kaitsti äriühingut tavapärase pankrotimenetluse eest vastavalt üldkehtivale pankrotiõigusele. Sellega jäeti haldur, võlausaldajad ja kohus ilma võimalusest katkestada NCHZ tegevus või teha märkimisväärseid personalikärpeid (vt põhjendus 27) kas pankrotimenetluse alguses või hiljem (st 2010. aasta jooksul), pidades silmas NCHZ majandusliku olukorra muutumist. Samuti anti sellega NCHZ-le ja kolmandatele isikutele (kliendid ja tarnijad) kindlus tegevuse jätkumise suhtes, mis ei ole tavapäraste pankrotieeskirjade alusel kunagi tagatud.

| (90) | Eespool öeldut arvesse võttes asub komisjon seisukohale, et strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse kohaldamisega anti NCHZ-le põhjendamatu majanduslik eelis. |
| --- | --- |

(90)

Eespool öeldut arvesse võttes asub komisjon seisukohale, et strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse kohaldamisega anti NCHZ-le põhjendamatu majanduslik eelis.

5.2.3.   Meetme valikulisus

| (91) | Otsus kohaldada NCHZ suhtes strateegilise tähtsusega äriühingute seadust, millega tagati äriühingu tegevuse jätkumine, on valitsuse võetud individuaalne meede, mis puudutas konkreetselt NCHZd ja on seepärast oma olemuselt valikuline. |
| --- | --- |

(91)

Otsus kohaldada NCHZ suhtes strateegilise tähtsusega äriühingute seadust, millega tagati äriühingu tegevuse jätkumine, on valitsuse võetud individuaalne meede, mis puudutas konkreetselt NCHZd ja on seepärast oma olemuselt valikuline.

| (92) | Slovakkia ametiasutused väidavad, et kõnealune seadus kujutas endast üldist meedet, mis oli kohaldatav kõikide seaduses sätestatud tingimusi täitvate äriühingute suhtes. Jättes kõrvale asjaolu, et asjaomane meede ei ole mitte seadus ise, vaid selle kohaldamine NCHZ suhtes valitsuse otsuse tulemusena, märgib komisjon, et ELi kohtute väljakujunenud praktika kohaselt ei välista tõik, et seadus oli üldine meede, võimalust, et sellega anti konkreetsele üksusele valikuline eelis. |
| --- | --- |

(92)

Slovakkia ametiasutused väidavad, et kõnealune seadus kujutas endast üldist meedet, mis oli kohaldatav kõikide seaduses sätestatud tingimusi täitvate äriühingute suhtes. Jättes kõrvale asjaolu, et asjaomane meede ei ole mitte seadus ise, vaid selle kohaldamine NCHZ suhtes valitsuse otsuse tulemusena, märgib komisjon, et ELi kohtute väljakujunenud praktika kohaselt ei välista tõik, et seadus oli üldine meede, võimalust, et sellega anti konkreetsele üksusele valikuline eelis.

| (93) | Esiteks – ehkki seadus oli üldine seadusandlik meede, viitavad juhtumi asjaolud sellele, et see oli mõeldud spetsiaalselt NCHZ jaoks (mõnes ajakirjanduses avaldatud artiklis ristiti see seadus isegi NCHZ seaduseks). Seadus võeti vastu üks kuu pärast äriühingu pankroti väljakuulutamist ja NCHZ oli ainus äriühing, mille suhtes seda kohaldati. |
| --- | --- |

(93)

Esiteks – ehkki seadus oli üldine seadusandlik meede, viitavad juhtumi asjaolud sellele, et see oli mõeldud spetsiaalselt NCHZ jaoks (mõnes ajakirjanduses avaldatud artiklis ristiti see seadus isegi NCHZ seaduseks). Seadus võeti vastu üks kuu pärast äriühingu pankroti väljakuulutamist ja NCHZ oli ainus äriühing, mille suhtes seda kohaldati.

| (94) | Teiseks oli kõnealuse seaduse kohaldamiseks konkreetse äriühingu suhtes vaja valitsuse otsust, millega äriühing kuulutati strateegiliseks, sest seadus ei kohaldunud kõikide seaduse paragrahvi 1 lõikes 2 sätestatud tingimustele vastavate äriühingute suhtes automaatselt. Lisaks oli valitsusel kõnealuste tingimuste üldist sõnastust arvesse võttes märkimisväärne õigus kaaluda, milliseid äriühinguid pidada strateegiliseks (15). |
| --- | --- |

(94)

Teiseks oli kõnealuse seaduse kohaldamiseks konkreetse äriühingu suhtes vaja valitsuse otsust, millega äriühing kuulutati strateegiliseks, sest seadus ei kohaldunud kõikide seaduse paragrahvi 1 lõikes 2 sätestatud tingimustele vastavate äriühingute suhtes automaatselt. Lisaks oli valitsusel kõnealuste tingimuste üldist sõnastust arvesse võttes märkimisväärne õigus kaaluda, milliseid äriühinguid pidada strateegiliseks (15).

| (95) | Seepärast leiab komisjon, et meede, millega võimaldati riigile tasumata NCHZ võlgadel kuhjuda, kujutab endast valikulist meedet ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(95)

Seepärast leiab komisjon, et meede, millega võimaldati riigile tasumata NCHZ võlgadel kuhjuda, kujutab endast valikulist meedet ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

5.2.4.   Konkurentsi ja liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamine

| (96) | NCHZ tegevuse jätkumisega strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse alusel vähenesid kulud, mida NCHZ oleks pidanud muidu kandma. NCHZ tegevus ei toonud piisavalt tulu, et katta kõik tegevuskulud, sealhulgas sotsiaalkindlustusmaksed ja muud pankrotimenetluse käigus tekkinud riigi nõuded. Hoolimata oma suutmatusest täita kõiki oma kohustusi, eeskätt riigi ees (mis jäid täitmata 13 kuu eest, mil kõnealune seadus kehtis), jätkas NCHZ turul tegutsemist, pakkudes oma tooteid konkurentsis Euroopa teiste kemikaalitootjatega. |
| --- | --- |

(96)

NCHZ tegevuse jätkumisega strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse alusel vähenesid kulud, mida NCHZ oleks pidanud muidu kandma. NCHZ tegevus ei toonud piisavalt tulu, et katta kõik tegevuskulud, sealhulgas sotsiaalkindlustusmaksed ja muud pankrotimenetluse käigus tekkinud riigi nõuded. Hoolimata oma suutmatusest täita kõiki oma kohustusi, eeskätt riigi ees (mis jäid täitmata 13 kuu eest, mil kõnealune seadus kehtis), jätkas NCHZ turul tegutsemist, pakkudes oma tooteid konkurentsis Euroopa teiste kemikaalitootjatega.

| (97) | Lisaks – nagu eespool kirjeldatud – anti seadusega NCHZ-le majanduslikud eelised, mis teistele sarnases olukorras olevatele äriühingutele osaks ei saanud. Eelkõige vähendati sellega tõenäoliselt märgatavalt klientide ja tarnijate kaotamise riski pankrotimenetluse ajal. Asjaolu, et äriühing oli seaduse alusel kohustatud oma tegevust jätkama, julgustas NCHZ äripartnereid oma suhteid äriühinguga säilitama. Äriühingu tegevuse jätkamisega kõnealuse seaduse kohaselt tagati klientidele tarnekindlus, mis on keemiatööstuses iseäranis tähtis. Kui seadust ei oleks kohaldatud, oleks olnud tõenäolisem, et NCHZ kliendid oleksid otsinud alternatiivseid tarneallikaid, kartes, et pankrotis NCHZ tegevus katkeb äriühingu üha halveneva finants- ja majandusolukorra tõttu ootamatult. |
| --- | --- |

(97)

Lisaks – nagu eespool kirjeldatud – anti seadusega NCHZ-le majanduslikud eelised, mis teistele sarnases olukorras olevatele äriühingutele osaks ei saanud. Eelkõige vähendati sellega tõenäoliselt märgatavalt klientide ja tarnijate kaotamise riski pankrotimenetluse ajal. Asjaolu, et äriühing oli seaduse alusel kohustatud oma tegevust jätkama, julgustas NCHZ äripartnereid oma suhteid äriühinguga säilitama. Äriühingu tegevuse jätkamisega kõnealuse seaduse kohaselt tagati klientidele tarnekindlus, mis on keemiatööstuses iseäranis tähtis. Kui seadust ei oleks kohaldatud, oleks olnud tõenäolisem, et NCHZ kliendid oleksid otsinud alternatiivseid tarneallikaid, kartes, et pankrotis NCHZ tegevus katkeb äriühingu üha halveneva finants- ja majandusolukorra tõttu ootamatult.

| (98) | Ühe äriühingu kulude vähendamine tähendab tegevusabi ja kahjustab seega konkurentsi, sest NCHZ konkurentidel tuli need kulud kanda või vastutada oma maksevõimetuse tagajärgede eest. Lisaks võisid meetmed kahjustada konkurentsi NCHZ kunstliku hoidmisega kaltsiumkarbiidi turul ja muudel turgudel, kus äriühing tegutses. |
| --- | --- |

(98)

Ühe äriühingu kulude vähendamine tähendab tegevusabi ja kahjustab seega konkurentsi, sest NCHZ konkurentidel tuli need kulud kanda või vastutada oma maksevõimetuse tagajärgede eest. Lisaks võisid meetmed kahjustada konkurentsi NCHZ kunstliku hoidmisega kaltsiumkarbiidi turul ja muudel turgudel, kus äriühing tegutses.

| (99) | Kuna kaltsiumkarbiidi tootjate arv ELis on piiratud ja toodetega kaubeldakse üle kogu Euroopa, kahjustab kõnealune meede selgelt ka liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(99)

Kuna kaltsiumkarbiidi tootjate arv ELis on piiratud ja toodetega kaubeldakse üle kogu Euroopa, kahjustab kõnealune meede selgelt ka liikmesriikidevahelist kaubandust.

5.2.5.   Järeldus riigiabi olemasolu kohta

| (100) | Eespool öeldut arvesse võttes järeldab komisjon, et NCHZ kuulutamisega strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse alusel strateegiliseks äriühinguks anti NCHZ-le valikuline eelis, mis on seostatav riigiga ja millega kaasnes riigi ressursside kasutamine ning konkurentsi kahjustamine turul, mis oli avatud liikmesriikidevahelisele kaubandusele. Seepärast kujutab meede endast ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabi. |
| --- | --- |

(100)

Eespool öeldut arvesse võttes järeldab komisjon, et NCHZ kuulutamisega strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse alusel strateegiliseks äriühinguks anti NCHZ-le valikuline eelis, mis on seostatav riigiga ja millega kaasnes riigi ressursside kasutamine ning konkurentsi kahjustamine turul, mis oli avatud liikmesriikidevahelisele kaubandusele. Seepärast kujutab meede endast ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabi.

| (101) | Abi summa võrdub riigi ja riiklike üksuste ees võetud ja tasumata jäänud kohustustega, mis kuhjusid ajal, mil NCHZ suhtes kohaldati kõnealust seadust. Slovakkia esitatud teabe põhjal oli tasumata võla suurus asjaomase perioodi alguses 735 817,44 eurot (16). Seaduse aegumise hetkel oli tasumata kohustusi 5 519 241,54 eurot (17). Seepärast on abi suurus 4 783 424,10 eurot. |
| --- | --- |

(101)

Abi summa võrdub riigi ja riiklike üksuste ees võetud ja tasumata jäänud kohustustega, mis kuhjusid ajal, mil NCHZ suhtes kohaldati kõnealust seadust. Slovakkia esitatud teabe põhjal oli tasumata võla suurus asjaomase perioodi alguses 735 817,44 eurot (16). Seaduse aegumise hetkel oli tasumata kohustusi 5 519 241,54 eurot (17). Seepärast on abi suurus 4 783 424,10 eurot.

5.3.   Tegevuse jätkamine võlausaldajate komitee otsuse alusel

| (102) | Pärast strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse aegumist ei olnud haldur enam seaduse järgi kohustatud äriühingu tegevusega jätkama. Haldur andis (nii tagatud nõuete kui ka tagamata nõuetega) võlausaldajatele teada, et NCHZ kahju oli äriühingu pankroti väljakuulutamisest saati pidevalt kasvanud ja et äriühingu käigushoidmise kulud olid suuremad kui selle tegevusega teenitav tulu. Olles teadlikud äriühingu viletsast seisust, leppisid kõik võlausaldajate komitee liikmed ja tagatud nõuetega võlausaldajad sellegipoolest 2011. aasta jaanuaris kokku, et NCHZ peaks tegevust jätkama. Seejärel kinnitas selle otsuse vastavalt Slovakkia pankrotiseadusele pankrotikohus, millega otsus muutus halduri jaoks siduvaks. |
| --- | --- |

(102)

Pärast strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse aegumist ei olnud haldur enam seaduse järgi kohustatud äriühingu tegevusega jätkama. Haldur andis (nii tagatud nõuete kui ka tagamata nõuetega) võlausaldajatele teada, et NCHZ kahju oli äriühingu pankroti väljakuulutamisest saati pidevalt kasvanud ja et äriühingu käigushoidmise kulud olid suuremad kui selle tegevusega teenitav tulu. Olles teadlikud äriühingu viletsast seisust, leppisid kõik võlausaldajate komitee liikmed ja tagatud nõuetega võlausaldajad sellegipoolest 2011. aasta jaanuaris kokku, et NCHZ peaks tegevust jätkama. Seejärel kinnitas selle otsuse vastavalt Slovakkia pankrotiseadusele pankrotikohus, millega otsus muutus halduri jaoks siduvaks.

5.3.1.   Seostatavus riigiga ja majanduslik eelis

| (103) | Pärast strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse aegumist oli NCHZ tegevuse jätkamise aluseks otsus, mille tegi võlausaldajate komitee (tagamata nõuetega võlausaldajate esinduskogu), kuhu kuulusid peamiselt erasektori äriühingud. Ametliku uurimismenetluse käigus ilmnes, et ühelgi võlausaldajate komitee liikmel ega tagatud nõuetega võlausaldajal ei olnud Slovakkia pankrotiseaduse alusel vetoõigust. Otsused tehti nendes kogudes häälteenamuse alusel. Seepärast ei saanud ükski riiklik üksus maksma panna oma tahet peatada edasine võlgade kuhjumine. |
| --- | --- |

(103)

Pärast strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse aegumist oli NCHZ tegevuse jätkamise aluseks otsus, mille tegi võlausaldajate komitee (tagamata nõuetega võlausaldajate esinduskogu), kuhu kuulusid peamiselt erasektori äriühingud. Ametliku uurimismenetluse käigus ilmnes, et ühelgi võlausaldajate komitee liikmel ega tagatud nõuetega võlausaldajal ei olnud Slovakkia pankrotiseaduse alusel vetoõigust. Otsused tehti nendes kogudes häälteenamuse alusel. Seepärast ei saanud ükski riiklik üksus maksma panna oma tahet peatada edasine võlgade kuhjumine.

| (104) | Seetõttu võib järeldada, et NCHZ tegevuse jätkamine põhines otsusel, mille tegid erasektori võlausaldajad, sest avaliku sektori võlausaldajatel ei olnud õigust panna NCHZ tegevuse jätkamisele vetot. Seepärast ei saa otsust jätkata pärast strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse aegumist NCHZ tegevust pidada seostatavaks riigiga. |
| --- | --- |

(104)

Seetõttu võib järeldada, et NCHZ tegevuse jätkamine põhines otsusel, mille tegid erasektori võlausaldajad, sest avaliku sektori võlausaldajatel ei olnud õigust panna NCHZ tegevuse jätkamisele vetot. Seepärast ei saa otsust jätkata pärast strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse aegumist NCHZ tegevust pidada seostatavaks riigiga.

| (105) | See näitab ka seda, et avaliku sektori võlausaldajate otsus toetada aktiivselt NCHZ tegevuse jätkamist teisel perioodil tehti samal ajal ja samaväärsetel tingimustel kui võrreldavate erasektori võlausaldajate otsused, mis tähendab, et avaliku sektori võlausaldajad toimisid kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja põhimõttega. |
| --- | --- |

(105)

See näitab ka seda, et avaliku sektori võlausaldajate otsus toetada aktiivselt NCHZ tegevuse jätkamist teisel perioodil tehti samal ajal ja samaväärsetel tingimustel kui võrreldavate erasektori võlausaldajate otsused, mis tähendab, et avaliku sektori võlausaldajad toimisid kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva võlausaldaja põhimõttega.

| (106) | Peale selle kontrollis komisjon täielikkuse huvides halduri esitatud majandusanalüüsi, mis oli asjaomasel hetkel võlausaldajatele ja kohtule kättesaadav. Analüüsis on kindlaks tehtud mitu võimalikku stsenaariumi ning võrreldud kulusid ja tulusid NCHZ võlausaldajate vaatenurgast. Eeskätt on analüüsis nimetatud, et NCHZ tegevuse katkestamine tooks kaasa suured kulud, mille kogusumma on üle 48 miljoni euro. Lõviosa kuludest oli seotud kemikaalide tootmise rajatiste sulgemise ja keskkonnanõuetele vastava puhastamisega (ligikaudu 37,3 miljonit eurot) ning tööjõuga (kõikide seadusest tulenevate kohustuste täitmise korral 10,5 miljonit eurot). Samal ajal jäi üksikute varade müügiga teenitav eeldatav tulu vahemikku 47–52 miljonit eurot (võtmata arvesse seadmete lahtimonteerimise ja kõrvaldamise lisakulusid). |
| --- | --- |

(106)

Peale selle kontrollis komisjon täielikkuse huvides halduri esitatud majandusanalüüsi, mis oli asjaomasel hetkel võlausaldajatele ja kohtule kättesaadav. Analüüsis on kindlaks tehtud mitu võimalikku stsenaariumi ning võrreldud kulusid ja tulusid NCHZ võlausaldajate vaatenurgast. Eeskätt on analüüsis nimetatud, et NCHZ tegevuse katkestamine tooks kaasa suured kulud, mille kogusumma on üle 48 miljoni euro. Lõviosa kuludest oli seotud kemikaalide tootmise rajatiste sulgemise ja keskkonnanõuetele vastava puhastamisega (ligikaudu 37,3 miljonit eurot) ning tööjõuga (kõikide seadusest tulenevate kohustuste täitmise korral 10,5 miljonit eurot). Samal ajal jäi üksikute varade müügiga teenitav eeldatav tulu vahemikku 47–52 miljonit eurot (võtmata arvesse seadmete lahtimonteerimise ja kõrvaldamise lisakulusid).

| (107) | Kuna eelisjärjekorras tuli käsitleda täitmata jäänud kohustusi, mis olid tekkinud (avaliku ja erasektori ees) seoses äriühingu tegevusega pankrotimenetluse ajal (16 miljonit eurot), ei oleks rahuldatud ühtki pankrotieelset nõuet. Analüüsis leiti, et tegevust jätkava äriühingu müük tooks tõenäoliselt suuremat tulu, sest tegevuse katkestamise korral saaks osa seadmetest pöördumatult kahjustada. Samuti väidetakse analüüsis, et hoolimata esimese pakkumismenetluse läbikukkumisest oli huvitatud ostjaid mitu. Kokkuvõttes järeldatakse analüüsis, et võlausaldajate huvides oli jätkata NCHZ tegevust ja müüa NCHZ tegevuse jätkuvuse põhimõtte alusel. |
| --- | --- |

(107)

Kuna eelisjärjekorras tuli käsitleda täitmata jäänud kohustusi, mis olid tekkinud (avaliku ja erasektori ees) seoses äriühingu tegevusega pankrotimenetluse ajal (16 miljonit eurot), ei oleks rahuldatud ühtki pankrotieelset nõuet. Analüüsis leiti, et tegevust jätkava äriühingu müük tooks tõenäoliselt suuremat tulu, sest tegevuse katkestamise korral saaks osa seadmetest pöördumatult kahjustada. Samuti väidetakse analüüsis, et hoolimata esimese pakkumismenetluse läbikukkumisest oli huvitatud ostjaid mitu. Kokkuvõttes järeldatakse analüüsis, et võlausaldajate huvides oli jätkata NCHZ tegevust ja müüa NCHZ tegevuse jätkuvuse põhimõtte alusel.

| (108) | Halduri majandusanalüüsile lisati ka NCHZ juhtkonna koostatud analüüs. Selles leiti, et NCHZ tegevuse katkestamise korral oleks äriühingu varade eeldatav tegelik väärtus vaid 15,5 miljonit eurot, mis muutis NCHZ tegevuse katkestamise võlausaldajate silmis veel vähem atraktiivseks. Veel väideti analüüsis, et äriühing oleks võimalik edukalt maha müüa pärast teatavate restruktureerimismeetmete vastuvõtmist – kuna strateegilise tähtsusega äriühingute seadus muutis töötajate koondamise võrdlemisi keeruliseks, tegi NCHZ personalikärpeid alles pärast seda, kui kõnealune seadus teise perioodi alguses aegus. Kokkuvõttes järeldati analüüsis, et võlausaldajatele oleks kõige parem, kui NCHZ müüdaks tegevuse jätkuvuse põhimõtte alusel. |
| --- | --- |

(108)

Halduri majandusanalüüsile lisati ka NCHZ juhtkonna koostatud analüüs. Selles leiti, et NCHZ tegevuse katkestamise korral oleks äriühingu varade eeldatav tegelik väärtus vaid 15,5 miljonit eurot, mis muutis NCHZ tegevuse katkestamise võlausaldajate silmis veel vähem atraktiivseks. Veel väideti analüüsis, et äriühing oleks võimalik edukalt maha müüa pärast teatavate restruktureerimismeetmete vastuvõtmist – kuna strateegilise tähtsusega äriühingute seadus muutis töötajate koondamise võrdlemisi keeruliseks, tegi NCHZ personalikärpeid alles pärast seda, kui kõnealune seadus teise perioodi alguses aegus. Kokkuvõttes järeldati analüüsis, et võlausaldajatele oleks kõige parem, kui NCHZ müüdaks tegevuse jätkuvuse põhimõtte alusel.

| (109) | Nimetatud analüüside alusel tehtud ettepaneku jätkata äriühingu tegevust kiitsid heaks kõik võlausaldajad nii avalikust kui ka erasektorist. Komisjon märgib, et pankrotiperioodil olid suurenenud ka võlgnevused vähemalt teatavate erasektori võlausaldajate ees, nii et need ulatusid lõpuks 11,5 miljoni euroni. |
| --- | --- |

(109)

Nimetatud analüüside alusel tehtud ettepaneku jätkata äriühingu tegevust kiitsid heaks kõik võlausaldajad nii avalikust kui ka erasektorist. Komisjon märgib, et pankrotiperioodil olid suurenenud ka võlgnevused vähemalt teatavate erasektori võlausaldajate ees, nii et need ulatusid lõpuks 11,5 miljoni euroni.

| (110) | Lisaks näitas põhjalik uurimine, et neljast võlausaldajate kogudes esindatud avaliku sektori võlausaldajast (riigivara fond, keskkonnafond, Slovakkia garantii- ja arengupank ning Nováky linn) vaid kahte ähvardas otseselt oht, et NCHZ tegevuse jätkumise ajal tekib äriühingul nende ees veel võlgu. Need kaks olid keskkonnafond, mille lisanõuete summa oli teisel perioodil vaid [100 000–500 000] eurot, ja Nováky linn, mille rahuldamata nõuete summa ulatus teisel perioodil [300 000–800 000] euroni. Peamised avaliku sektori võlausaldajad, kellele võlgnetavad summad pankrotimenetluse käigus kasvasid – eeskätt riiklikud tervise- ja sotsiaalkindlustusettevõtted –, ei olnud esindatud üheski võlausaldajate kogus, mis otsustas NCHZ tegevuse jätkamise üle. Seepärast ei olnud neil mingit võimalust otsuse tegemist otseselt mõjutada ja seega ei saanud nad takistada NCHZ tegevuse jätkamist. Kõnealused avaliku sektori võlausaldajad tegid kõik endast oleneva, et võlad sisse nõuda, registreerides oma nõuded pankrotihalduri juures ja kasutades kõiki olemasolevaid pankrotiseaduse kohaseid jõustamismehhanisme. |
| --- | --- |

(110)

Lisaks näitas põhjalik uurimine, et neljast võlausaldajate kogudes esindatud avaliku sektori võlausaldajast (riigivara fond, keskkonnafond, Slovakkia garantii- ja arengupank ning Nováky linn) vaid kahte ähvardas otseselt oht, et NCHZ tegevuse jätkumise ajal tekib äriühingul nende ees veel võlgu. Need kaks olid keskkonnafond, mille lisanõuete summa oli teisel perioodil vaid [100 000–500 000] eurot, ja Nováky linn, mille rahuldamata nõuete summa ulatus teisel perioodil [300 000–800 000] euroni. Peamised avaliku sektori võlausaldajad, kellele võlgnetavad summad pankrotimenetluse käigus kasvasid – eeskätt riiklikud tervise- ja sotsiaalkindlustusettevõtted –, ei olnud esindatud üheski võlausaldajate kogus, mis otsustas NCHZ tegevuse jätkamise üle. Seepärast ei olnud neil mingit võimalust otsuse tegemist otseselt mõjutada ja seega ei saanud nad takistada NCHZ tegevuse jätkamist. Kõnealused avaliku sektori võlausaldajad tegid kõik endast oleneva, et võlad sisse nõuda, registreerides oma nõuded pankrotihalduri juures ja kasutades kõiki olemasolevaid pankrotiseaduse kohaseid jõustamismehhanisme.

| (111) | Eespool öeldut arvesse võttes leiab komisjon, et erinevate riiklike üksuste käitumine oli kooskõlas eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga. |
| --- | --- |

(111)

Eespool öeldut arvesse võttes leiab komisjon, et erinevate riiklike üksuste käitumine oli kooskõlas eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga.

| (112) | Seepärast järeldab komisjon, et NCHZ ei saanud teisel perioodil, mil strateegilise tähtsusega äriühingute seadus ei olnud enam kohaldatav ja NCHZ jätkas oma tegevust võlausaldajate komitee otsuse alusel, oma konkurentide ees ühtki eelist, mida ta tavapärastel turutingimustel ei oleks saanud. |
| --- | --- |

(112)

Seepärast järeldab komisjon, et NCHZ ei saanud teisel perioodil, mil strateegilise tähtsusega äriühingute seadus ei olnud enam kohaldatav ja NCHZ jätkas oma tegevust võlausaldajate komitee otsuse alusel, oma konkurentide ees ühtki eelist, mida ta tavapärastel turutingimustel ei oleks saanud.

5.3.2.   Järeldus riigiabi olemasolu kohta

| (113) | Kuna riigiabi kindlaksmääramisel kasutatavatest kumulatiivsetest tingimustest vähemalt kaks (seostatavus riigiga ja majandusliku eelise olemasolu) ei ole täidetud, järeldab komisjon, et NCHZ tegevuse jätkamine võlausaldajate komitee otsuse alusel ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(113)

Kuna riigiabi kindlaksmääramisel kasutatavatest kumulatiivsetest tingimustest vähemalt kaks (seostatavus riigiga ja majandusliku eelise olemasolu) ei ole täidetud, järeldab komisjon, et NCHZ tegevuse jätkamine võlausaldajate komitee otsuse alusel ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

5.4.   Ebaseaduslik abi

| (114) | Komisjon märgib, et strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse kohaldamine NCHZ suhtes kujutab endast riigiabi, mille andmisel ei peetud kinni ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustusest ja rakendamiskeelust. Seepärast märgib komisjon, et NCHZ-le antud abi on ebaseaduslik riigiabi. |
| --- | --- |

(114)

Komisjon märgib, et strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse kohaldamine NCHZ suhtes kujutab endast riigiabi, mille andmisel ei peetud kinni ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustusest ja rakendamiskeelust. Seepärast märgib komisjon, et NCHZ-le antud abi on ebaseaduslik riigiabi.

5.5.   Meetmete kokkusobivus siseturuga

| (115) | Kuna eespool kindlaks määratud meede kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb hinnata selle kokkusobivust siseturuga kõnealuse artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandite valguses. |
| --- | --- |

(115)

Kuna eespool kindlaks määratud meede kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb hinnata selle kokkusobivust siseturuga kõnealuse artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandite valguses.

| (116) | Euroopa Kohtu praktika kohaselt on liikmesriigi ülesanne esitada siseturuga kokkusobivuse võimalikud põhjused ja tõendada, et sellise kokkusobivuse tingimused on täidetud (18). Slovakkia ametiasutused leiavad, et meede ei kujuta endast riigiabi, ega ole esitanud võimalikke põhjendusi, mille alusel hinnata kokkusobivust siseturuga. |
| --- | --- |

(116)

Euroopa Kohtu praktika kohaselt on liikmesriigi ülesanne esitada siseturuga kokkusobivuse võimalikud põhjused ja tõendada, et sellise kokkusobivuse tingimused on täidetud (18). Slovakkia ametiasutused leiavad, et meede ei kujuta endast riigiabi, ega ole esitanud võimalikke põhjendusi, mille alusel hinnata kokkusobivust siseturuga.

| (117) | Komisjon on sellegipoolest hinnanud, kas mõni ELi toimimise lepingus sätestatud põhjustest on hinnatavate meetmete suhtes esmapilgul kohaldatav. |
| --- | --- |

(117)

Komisjon on sellegipoolest hinnanud, kas mõni ELi toimimise lepingus sätestatud põhjustest on hinnatavate meetmete suhtes esmapilgul kohaldatav.

| (118) | Kuna NCHZ suhtes kohaldati meetmete võtmise ajal pankrotimenetlust, oli raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (edaspidi „päästmise ja ümberkorraldamise suunised”) (19) tähenduses selgelt tegemist raskustes oleva äriühinguga. |
| --- | --- |

(118)

Kuna NCHZ suhtes kohaldati meetmete võtmise ajal pankrotimenetlust, oli raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (edaspidi „päästmise ja ümberkorraldamise suunised”) (19) tähenduses selgelt tegemist raskustes oleva äriühinguga.

| (119) | Seepärast tuleks riigiabi siseturuga kokkusobivuse mis tahes hindamisel lähtuda kõnealustes suunistes sätestatud kriteeriumidest. |
| --- | --- |

(119)

Seepärast tuleks riigiabi siseturuga kokkusobivuse mis tahes hindamisel lähtuda kõnealustes suunistes sätestatud kriteeriumidest.

| (120) | Komisjon märgib, et päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 3.1 sätestatud päästmisabi tingimused ei tundu olevat täidetud: eeskätt ei kujuta meetmed endast laenugarantiide või laenudena antavat likviidsustoetust ning Slovakkia ei võtnud endale nendega seoses kohustust edastada komisjonile ümberkorraldus- või likvideerimiskava. |
| --- | --- |

(120)

Komisjon märgib, et päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 3.1 sätestatud päästmisabi tingimused ei tundu olevat täidetud: eeskätt ei kujuta meetmed endast laenugarantiide või laenudena antavat likviidsustoetust ning Slovakkia ei võtnud endale nendega seoses kohustust edastada komisjonile ümberkorraldus- või likvideerimiskava.

| (121) | Seoses päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 3.2 määratletud ümberkorraldamisabiga täheldab komisjon, et Slovakkia ei teatanud ühestki eespool kindlaks määratud meetmest kui ümberkorraldamisabist ning ei ole suutnud tõestada ükskõik millise sellise elemendi (ümberkorralduskava, omapanus, kompensatsioonimeetmed jne) olemasolu, mis võimaldaks käsitada neid meetmeid ümberkorraldusabina. |
| --- | --- |

(121)

Seoses päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 3.2 määratletud ümberkorraldamisabiga täheldab komisjon, et Slovakkia ei teatanud ühestki eespool kindlaks määratud meetmest kui ümberkorraldamisabist ning ei ole suutnud tõestada ükskõik millise sellise elemendi (ümberkorralduskava, omapanus, kompensatsioonimeetmed jne) olemasolu, mis võimaldaks käsitada neid meetmeid ümberkorraldusabina.

| (122) | Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 34 kohaselt on ümberkorraldusabi andmise tingimus ümberkorralduskava rakendamine, kusjuures selle kava kinnitab komisjon iga abimeetme puhul eraldi. Käesoleva juhtumi puhul on antud abi ilma päästmise ja ümberkorraldamise suunistes sätestatud tingimustele vastava usaldusväärse ümberkorralduskavata. See asjaolu oleks iseenesest piisav, et välistada meetmete kokkusobivus siseturuga. |
| --- | --- |

(122)

Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 34 kohaselt on ümberkorraldusabi andmise tingimus ümberkorralduskava rakendamine, kusjuures selle kava kinnitab komisjon iga abimeetme puhul eraldi. Käesoleva juhtumi puhul on antud abi ilma päästmise ja ümberkorraldamise suunistes sätestatud tingimustele vastava usaldusväärse ümberkorralduskavata. See asjaolu oleks iseenesest piisav, et välistada meetmete kokkusobivus siseturuga.

| (123) | Lisaks märgib komisjon, et Slovakkia ei ole juhtinud komisjoni tähelepanu ühelegi asjaolule, mis tagaks ümberkorraldamisabi siseturuga kokkusobivaks pidamiseks vajalike nõuete täitmise: NCHZ pikaajalise elujõulisuse taastamine, vastuvõetav omapanuse tase, piisavad kompensatsioonimeetmed jne. |
| --- | --- |

(123)

Lisaks märgib komisjon, et Slovakkia ei ole juhtinud komisjoni tähelepanu ühelegi asjaolule, mis tagaks ümberkorraldamisabi siseturuga kokkusobivaks pidamiseks vajalike nõuete täitmise: NCHZ pikaajalise elujõulisuse taastamine, vastuvõetav omapanuse tase, piisavad kompensatsioonimeetmed jne.

| (124) | Komisjon järeldab, et eespool kirjeldatud meede ei ole päästmise ja ümberkorraldamise suuniste alusel siseturuga kokkusobiv ning kujutab seega endast siseturuga kokkusobimatut riigiabi. |
| --- | --- |

(124)

Komisjon järeldab, et eespool kirjeldatud meede ei ole päästmise ja ümberkorraldamise suuniste alusel siseturuga kokkusobiv ning kujutab seega endast siseturuga kokkusobimatut riigiabi.

5.6.   Abi tagasinõudmine

| (125) | ELi toimimise lepingu ja Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt tuleks komisjonil juhul, kui ta leiab, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv, üldjuhul otsustada, et asjaomane liikmesriik peab sellise ebaseadusliku abi andmise lõpetama (20). Samuti on Euroopa Kohus korduvalt sedastanud, et liikmesriigi kohustus lõpetada siseturuga kokkusobimatuks kuulutatud abi andmine on kehtestatud selleks, et taastada varasem olukord (21). |
| --- | --- |

(125)

ELi toimimise lepingu ja Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt tuleks komisjonil juhul, kui ta leiab, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv, üldjuhul otsustada, et asjaomane liikmesriik peab sellise ebaseadusliku abi andmise lõpetama (20). Samuti on Euroopa Kohus korduvalt sedastanud, et liikmesriigi kohustus lõpetada siseturuga kokkusobimatuks kuulutatud abi andmine on kehtestatud selleks, et taastada varasem olukord (21).

| (126) | Sellega seoses on Euroopa Kohus leidnud, et kõnealune eesmärk on saavutatud, kui abisaaja on ebaseadusliku abina saadud summad tagasi maksnud ja seega loobunud eelisest, mis tal turul konkurentide ees oli, ja kui on taastatud abi väljamaksmisele eelnenud olukord (22). |
| --- | --- |

(126)

Sellega seoses on Euroopa Kohus leidnud, et kõnealune eesmärk on saavutatud, kui abisaaja on ebaseadusliku abina saadud summad tagasi maksnud ja seega loobunud eelisest, mis tal turul konkurentide ees oli, ja kui on taastatud abi väljamaksmisele eelnenud olukord (22).

| (127) | Kooskõlas kohtupraktikaga on nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõikes 1 sätestatud: „Kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada” (23). |
| --- | --- |

(127)

Kooskõlas kohtupraktikaga on nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõikes 1 sätestatud: „Kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada” (23).

| (128) | Seega, võttes arvesse, et ELi toimimise lepingu artiklit 108 rikkudes ei teatatud komisjonile ühestki kõnealusest meetmest ning kuna need meetmed tuleb lugeda ebaseaduslikuks ja siseturuga kokkusobimatuks abiks, tuleb antud summad sisse nõuda, et taastada enne nende andmist turul valitsenud olukord. Abi tuleks tagasi nõuda alates kuupäevast, mil abisaaja sai eelise, st alates ajast, mil abi anti abisaaja käsutusse, kuni tegeliku tagasimaksmiseni, ning abisaajal tuleb tasuda abisumma pealt intressi kuni abi tegeliku tagasimaksmiseni. Abi sissenõudmisel võetakse arvesse riigiabi moodustanud võlasummasid, mille kohta on tõendeid, et need on NCHZ varade müügiga teenitud tulust juba tagasi makstud. |
| --- | --- |

(128)

Seega, võttes arvesse, et ELi toimimise lepingu artiklit 108 rikkudes ei teatatud komisjonile ühestki kõnealusest meetmest ning kuna need meetmed tuleb lugeda ebaseaduslikuks ja siseturuga kokkusobimatuks abiks, tuleb antud summad sisse nõuda, et taastada enne nende andmist turul valitsenud olukord. Abi tuleks tagasi nõuda alates kuupäevast, mil abisaaja sai eelise, st alates ajast, mil abi anti abisaaja käsutusse, kuni tegeliku tagasimaksmiseni, ning abisaajal tuleb tasuda abisumma pealt intressi kuni abi tegeliku tagasimaksmiseni. Abi sissenõudmisel võetakse arvesse riigiabi moodustanud võlasummasid, mille kohta on tõendeid, et need on NCHZ varade müügiga teenitud tulust juba tagasi makstud.

| (129) | Pidades silmas NCHZ äritegevuse müüki Via Chem Slovakiale ja Fortischemile, hindab komisjon nende kahe äriühingu vahelist võimalikku majanduslikku järjepidevust, et analüüsida, kas abi tagasinõudmine peaks laienema ka neile. |
| --- | --- |

(129)

Pidades silmas NCHZ äritegevuse müüki Via Chem Slovakiale ja Fortischemile, hindab komisjon nende kahe äriühingu vahelist võimalikku majanduslikku järjepidevust, et analüüsida, kas abi tagasinõudmine peaks laienema ka neile.

5.7.   NCHZ majanduslik järjepidevus äritegevuse müügi kaudu

| (130) | Nagu märgitud, peab liikmesriik juhul, kui komisjon on teinud ELi toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaselt ettevõtjale antud abi siseturuga kokkusobivuse kohta negatiivse otsuse, kõnealuse siseturuga kokkusobimatu abi tagasi saama. Abi sissenõudmise kohustus võib laieneda uuele äriühingule, kellele vana äriühing kandis üle või müüs osa oma varast, kui selle ülekandmise või müügi laad viib järelduseni, et kahe äriühingu vahel on majanduslik järjepidevus (24). |
| --- | --- |

(130)

Nagu märgitud, peab liikmesriik juhul, kui komisjon on teinud ELi toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaselt ettevõtjale antud abi siseturuga kokkusobivuse kohta negatiivse otsuse, kõnealuse siseturuga kokkusobimatu abi tagasi saama. Abi sissenõudmise kohustus võib laieneda uuele äriühingule, kellele vana äriühing kandis üle või müüs osa oma varast, kui selle ülekandmise või müügi laad viib järelduseni, et kahe äriühingu vahel on majanduslik järjepidevus (24).

| (131) | Tehingu eesmärgi kohta märgib komisjon, et ehkki tal puuduvad otsesed tõendid selle kohta, et tehinguga püüti kõrvale hiilida võimaliku sissenõudmisotsuse tagajärgedest, olid Slovakkia ametiasutused siiski teadlikud, et komisjon oli uurinud alates 17. oktoobrist 2011 NCHZ vastu esitatud kaebust (vt põhjendus 2) ning et olemas oli nõue tasuda 19,6 miljoni euro suurune kartellitrahv, mis oli kehtestatud NCHZ-le 22. juuli 2009. aasta otsusega (vt põhjendus 12). |
| --- | --- |

(131)

Tehingu eesmärgi kohta märgib komisjon, et ehkki tal puuduvad otsesed tõendid selle kohta, et tehinguga püüti kõrvale hiilida võimaliku sissenõudmisotsuse tagajärgedest, olid Slovakkia ametiasutused siiski teadlikud, et komisjon oli uurinud alates 17. oktoobrist 2011 NCHZ vastu esitatud kaebust (vt põhjendus 2) ning et olemas oli nõue tasuda 19,6 miljoni euro suurune kartellitrahv, mis oli kehtestatud NCHZ-le 22. juuli 2009. aasta otsusega (vt põhjendus 12).

| (132) | Vastavalt otsusele kohtuasjas Itaalia ja SIM 2 vs. komisjon (25), millele komisjon rajas oma otsused ettevõtjate Olympic Airlines, Alitalia ja SERNAM kohta (26), tehakse majanduslik järjepidevus abisaaja ja ettevõtja vahel, kellele abisaaja varad üle anti, kindlaks teatava näitajate kogumi põhjal. Arvesse võidakse võtta järgmisi tegureid: müügihinna vastavus turuhinnale, müüdud varade ulatus (varad ja kohustused, tööjõu säilitamine, varad kokku), ostja(te) isik, müügi ajastus (pärast esialgse hindamise alustamist, ametlikku uurimismenetlust või lõpliku otsuse tegemist) ja tehingu majanduslik loogika. Sellele näitajate kogumile andis kohus kinnituse oma 28. märtsi 2012. aasta otsusega kohtuasjas Ryanair vs. komisjon, millega kinnitati Alitaliat käsitlevat otsust (27). |
| --- | --- |

(132)

Vastavalt otsusele kohtuasjas Itaalia ja SIM 2 vs. komisjon (25), millele komisjon rajas oma otsused ettevõtjate Olympic Airlines, Alitalia ja SERNAM kohta (26), tehakse majanduslik järjepidevus abisaaja ja ettevõtja vahel, kellele abisaaja varad üle anti, kindlaks teatava näitajate kogumi põhjal. Arvesse võidakse võtta järgmisi tegureid: müügihinna vastavus turuhinnale, müüdud varade ulatus (varad ja kohustused, tööjõu säilitamine, varad kokku), ostja(te) isik, müügi ajastus (pärast esialgse hindamise alustamist, ametlikku uurimismenetlust või lõpliku otsuse tegemist) ja tehingu majanduslik loogika. Sellele näitajate kogumile andis kohus kinnituse oma 28. märtsi 2012. aasta otsusega kohtuasjas Ryanair vs. komisjon, millega kinnitati Alitaliat käsitlevat otsust (27).

| (133) | Pidades silmas NCHZ äritegevuse müüki Via Chem Slovakiale ja seejärel Fortischemile, analüüsib komisjon seega eespool loetletud kriteeriumide põhjal seda, kas NCHZ ning lõppkokkuvõttes Fortischemi omandatud ja praegu käitatava äriühingu vahel on majanduslik järjepidevus. |
| --- | --- |

(133)

Pidades silmas NCHZ äritegevuse müüki Via Chem Slovakiale ja seejärel Fortischemile, analüüsib komisjon seega eespool loetletud kriteeriumide põhjal seda, kas NCHZ ning lõppkokkuvõttes Fortischemi omandatud ja praegu käitatava äriühingu vahel on majanduslik järjepidevus.

| (134) | Komisjoni meelest ei ole asjakohane nende kahe tehingu majanduslikku järjepidevust, mille tulemusel Fortischem omandas NCHZ äritegevuse (st esimene müük Via Chem Slovakiale ja seejärel müük Fortischemile), eraldi analüüsida. Via Chem Slovakia müüs äritegevuse Fortischemile teise tehingu käigus 1. augustil 2012, st vaid päev pärast esimese tehingu lõpuleviimist. Seepärast ei hallanud ega juhtinud Via Chem Slovakia enda omandatud NCHZ äritegevust tegelikult kunagi. |
| --- | --- |

(134)

Komisjoni meelest ei ole asjakohane nende kahe tehingu majanduslikku järjepidevust, mille tulemusel Fortischem omandas NCHZ äritegevuse (st esimene müük Via Chem Slovakiale ja seejärel müük Fortischemile), eraldi analüüsida. Via Chem Slovakia müüs äritegevuse Fortischemile teise tehingu käigus 1. augustil 2012, st vaid päev pärast esimese tehingu lõpuleviimist. Seepärast ei hallanud ega juhtinud Via Chem Slovakia enda omandatud NCHZ äritegevust tegelikult kunagi.

| (135) | Komisjon tunnistab, et nende kahe tehingu ulatus ei ole täpselt sama, sest teatud kinnisvara (hooned ja maa) jäi Via Chem Slovakia omandisse. Esitatud teabest selgub siiski, et kogu NCHZ majandustegevus, mille Via Chem Slovakia omandas, anti viivitamata üle Fortischemile. Jättes kõrvale vaid kinnisvara, võttis Fortischem Via Chem Slovakialt üle kõik kemikaalide tootmisega seotud varad ja õigused (tootmismasinad ja -seadmed, lepingud jne), samuti kemikaalide tootmisega seotud kohustused (sh kõik töölepingud). Kinnisvara, mida Fortischemile ei müüdud, kuid mis oli vajalik NCHZ majandustegevuse jätkamiseks, tehti Fortischemile kättesaadavaks rendilepingu alusel. Seepärast analüüsib komisjon otse seda, kas NCHZ ja Fortischemi omandatud NCHZ äritegevuse vahel on majanduslik järjepidevus. Kahe tehingu eripärasid võetakse arvesse niivõrd, kuivõrd need on selle hindamise puhul asjakohased. |
| --- | --- |

(135)

Komisjon tunnistab, et nende kahe tehingu ulatus ei ole täpselt sama, sest teatud kinnisvara (hooned ja maa) jäi Via Chem Slovakia omandisse. Esitatud teabest selgub siiski, et kogu NCHZ majandustegevus, mille Via Chem Slovakia omandas, anti viivitamata üle Fortischemile. Jättes kõrvale vaid kinnisvara, võttis Fortischem Via Chem Slovakialt üle kõik kemikaalide tootmisega seotud varad ja õigused (tootmismasinad ja -seadmed, lepingud jne), samuti kemikaalide tootmisega seotud kohustused (sh kõik töölepingud). Kinnisvara, mida Fortischemile ei müüdud, kuid mis oli vajalik NCHZ majandustegevuse jätkamiseks, tehti Fortischemile kättesaadavaks rendilepingu alusel. Seepärast analüüsib komisjon otse seda, kas NCHZ ja Fortischemi omandatud NCHZ äritegevuse vahel on majanduslik järjepidevus. Kahe tehingu eripärasid võetakse arvesse niivõrd, kuivõrd need on selle hindamise puhul asjakohased.

5.7.1.   Müügihind

| (136) | Oma otsuses algatada ametlik uurimismenetlus kahtles komisjon, kas hind (2,2 miljonit eurot), mida Via Chem Slovakia kui edukas pakkuja äriühingu varade eest maksis, oli turuhind. |
| --- | --- |

(136)

Oma otsuses algatada ametlik uurimismenetlus kahtles komisjon, kas hind (2,2 miljonit eurot), mida Via Chem Slovakia kui edukas pakkuja äriühingu varade eest maksis, oli turuhind.

| (137) | Pakkumismenetluse kohta olid kehtestatud tingimused, mis tundusid vähendavat varade väärtust. Pakkumistingimuste kohaselt võisid potentsiaalsed pakkujad valida, kas võtta pakkumuse esitamisel omandaja kohustused enda kanda või mitte (lisateavet leiab põhjendustest 17 ja 18). |
| --- | --- |

(137)

Pakkumismenetluse kohta olid kehtestatud tingimused, mis tundusid vähendavat varade väärtust. Pakkumistingimuste kohaselt võisid potentsiaalsed pakkujad valida, kas võtta pakkumuse esitamisel omandaja kohustused enda kanda või mitte (lisateavet leiab põhjendustest 17 ja 18).

| (138) | Pakkumismenetluse eeskirjades oli sätestatud, et kui kalleim pakkumus tuleb pakkujalt, kes otsustab kõnealuseid kohustusi enda kanda mitte võtta, on need kohustused võtnud kalleima pakkumuse esitajal võimalus oma pakkumus kalleima pakkumusega vastavusse viia. Komisjon leiab, et see ühele pakkujale antav võimalus suurendada oma pakkumust pärast seda, kui kõik ülejäänud pakkumused on juba esitatud, heidutab tõenäoliselt potentsiaalseid osalejaid ja/või avaldab esitatavatele pakkumustele kahjulikku mõju. |
| --- | --- |

(138)

Pakkumismenetluse eeskirjades oli sätestatud, et kui kalleim pakkumus tuleb pakkujalt, kes otsustab kõnealuseid kohustusi enda kanda mitte võtta, on need kohustused võtnud kalleima pakkumuse esitajal võimalus oma pakkumus kalleima pakkumusega vastavusse viia. Komisjon leiab, et see ühele pakkujale antav võimalus suurendada oma pakkumust pärast seda, kui kõik ülejäänud pakkumused on juba esitatud, heidutab tõenäoliselt potentsiaalseid osalejaid ja/või avaldab esitatavatele pakkumustele kahjulikku mõju.

| (139) | Õigupoolest on ebakindlus teiste pakkujate pakutud hindade suhtes üks teguritest, mis tagab, et pakkumismenetluses saavutatakse kõige kõrgem hind. Kui pakkuja, kes esitab oma pakkumuse koos nõusolekuga võtta endale teatavad kohustused, teab, et tema pakkumus peab olema kõige kallim üksnes nende pakkumuste seas, millega kaasneb nende kohustuste täitmine, ja et tal on võimalik viia oma pakkumus vastavusse kõige kallima pakkumuse esitanud, kuid kõnealused kohustused võtmata jätnud pakkuja pakkumusega, võib ta väga hästi esitada odavama pakkumuse kui juhul, kui pakkumistingimustes ei oleks kõnealust vastavusse viimise võimalust ette nähtud. |
| --- | --- |

(139)

Õigupoolest on ebakindlus teiste pakkujate pakutud hindade suhtes üks teguritest, mis tagab, et pakkumismenetluses saavutatakse kõige kõrgem hind. Kui pakkuja, kes esitab oma pakkumuse koos nõusolekuga võtta endale teatavad kohustused, teab, et tema pakkumus peab olema kõige kallim üksnes nende pakkumuste seas, millega kaasneb nende kohustuste täitmine, ja et tal on võimalik viia oma pakkumus vastavusse kõige kallima pakkumuse esitanud, kuid kõnealused kohustused võtmata jätnud pakkuja pakkumusega, võib ta väga hästi esitada odavama pakkumuse kui juhul, kui pakkumistingimustes ei oleks kõnealust vastavusse viimise võimalust ette nähtud.

| (140) | Pealegi võib see tingimus heidutada pakkujad, kes ei soovi pakkumuse esitamisel kõnealuseid kohustusi võtta, sest nad teavad, et isegi kui nende pakkumus on kõige kallim, võidakse see tagasi lükata, sest mõni teine ostja, kes on valmis kõnealused kohustused enda kanda võtma, saab oma pakkumust suurendada. Kui see peaks juhtuma, ei anta pakkujale, kes endale kõnealuseid kohustusi ei võtnud, võimalust uut pakkumust esitada ega kõrgemat ostuhinda pakkuda. |
| --- | --- |

(140)

Pealegi võib see tingimus heidutada pakkujad, kes ei soovi pakkumuse esitamisel kõnealuseid kohustusi võtta, sest nad teavad, et isegi kui nende pakkumus on kõige kallim, võidakse see tagasi lükata, sest mõni teine ostja, kes on valmis kõnealused kohustused enda kanda võtma, saab oma pakkumust suurendada. Kui see peaks juhtuma, ei anta pakkujale, kes endale kõnealuseid kohustusi ei võtnud, võimalust uut pakkumust esitada ega kõrgemat ostuhinda pakkuda.

| (141) | Eespool öeldut arvesse võttes tundub, et pakkumistingimustega antakse eelis pakkujatele, kes võtavad kõnealused kohustused enda kanda, sest kui kaks pakkujat – üks, kes on nõus endale kohustusi võtma, ja teine, kes ei ole nõus seda tegema – pakuvad sama hinda, eelistatakse seda pakkumust, millega kaasneb kohustuste võtmine. See paistab viitavat sellele, et kohustuste puudumise korral saavutatav hind võiks olla kõrgem kui hind, mida on pakkunud pakkuja, kellega sõlmitakse leping. On põhjust eeldada, et kõnealuste kohustuste täitmisel on ostjale finantsmõju, mida ostja võtab oma pakkumuse esitamisel arvesse. Kohustuste puudumise korral oleks selle ostja pakutav hind seega tõenäoliselt kõrgem. |
| --- | --- |

(141)

Eespool öeldut arvesse võttes tundub, et pakkumistingimustega antakse eelis pakkujatele, kes võtavad kõnealused kohustused enda kanda, sest kui kaks pakkujat – üks, kes on nõus endale kohustusi võtma, ja teine, kes ei ole nõus seda tegema – pakuvad sama hinda, eelistatakse seda pakkumust, millega kaasneb kohustuste võtmine. See paistab viitavat sellele, et kohustuste puudumise korral saavutatav hind võiks olla kõrgem kui hind, mida on pakkunud pakkuja, kellega sõlmitakse leping. On põhjust eeldada, et kõnealuste kohustuste täitmisel on ostjale finantsmõju, mida ostja võtab oma pakkumuse esitamisel arvesse. Kohustuste puudumise korral oleks selle ostja pakutav hind seega tõenäoliselt kõrgem.

| (142) | Slovakkia väidab, et isegi pakkuja, kes oli kohustuste võtmisega nõus, ei saanud olla kindel, et mõni teine kohustustega nõustuv pakkuja ei esita kallimat pakkumust. See ei muuda siiski tõsiasja, et pakkujatele, kes endale kõnealuseid kohustusi ei võtnud, sai üldjuhul osaks ebasoodsam kohtlemine kui pakkujatele, kes olid valmis neid kohustusi võtma, ning et see võis heidutada osalemast potentsiaalseid pakkujaid, kes ei soovinud endale kõnealuseid kohustusi võtta. |
| --- | --- |

(142)

Slovakkia väidab, et isegi pakkuja, kes oli kohustuste võtmisega nõus, ei saanud olla kindel, et mõni teine kohustustega nõustuv pakkuja ei esita kallimat pakkumust. See ei muuda siiski tõsiasja, et pakkujatele, kes endale kõnealuseid kohustusi ei võtnud, sai üldjuhul osaks ebasoodsam kohtlemine kui pakkujatele, kes olid valmis neid kohustusi võtma, ning et see võis heidutada osalemast potentsiaalseid pakkujaid, kes ei soovinud endale kõnealuseid kohustusi võtta.

| (143) | Slovakkia väidab ka seda, et võttes arvesse kohustuste kogumahtu, mis ületas 11 miljonit eurot, oli ülimalt ebatõenäoline, et mõni pakkuja esitab pakkumuse, milles ta võtab kõnealused kohustused enda kanda. Slovakkia väidab, et pidades silmas eelkõige seda, et esimese pakkumismenetluse käigus pakuti hinnaks vaid 2 miljonit eurot, ei oleks ükski mõistlik pakkumises osaleja võtnud endale kohustusi, millel on selline finantsmõju. Kõnealused kohustused hõlmavad nimelt vähemalt 11 miljoni euro investeerimist. Need investeeringud on mõeldud siiski selliste meetmete rahastamiseks, millega tagatakse kohaldatavate keskkonnaeeskirjade järgimine, mis on vajalik kemikaalide tootmise jätkamiseks. Sellise investeeringu peab tegema iga pakkuja, kes soovib kemikaalide tootmist jätkata, ja seega peavad selle summaga arvestama ka need pakkujad, kes endale pakkumismenetluse raames kohustusi ei võta. Ehkki pakutavat hinda võisid mõjutada ka kaks ülejäänud kohustust (millele on viidatud põhjenduses 17), ei tohiks ostja, kes plaanib NCHZ tegevust jätkata või isegi laiendada, pidada neid kohustusi liiga koormavateks, võttes arvesse eelist, mis anti pakkumismenetluse käigus pakkujatele, kes olid valmis need kohustused enda kanda võtma. Seepärast ei saa pidada ülimalt ebatõenäoliseks võimalust, et esitatakse pakkumus, millega võetakse endale kõnealused kohustused, ning seega võis see võimalus mõjutada pakkumismenetluse raames pakutud hinda. |
| --- | --- |

(143)

Slovakkia väidab ka seda, et võttes arvesse kohustuste kogumahtu, mis ületas 11 miljonit eurot, oli ülimalt ebatõenäoline, et mõni pakkuja esitab pakkumuse, milles ta võtab kõnealused kohustused enda kanda. Slovakkia väidab, et pidades silmas eelkõige seda, et esimese pakkumismenetluse käigus pakuti hinnaks vaid 2 miljonit eurot, ei oleks ükski mõistlik pakkumises osaleja võtnud endale kohustusi, millel on selline finantsmõju. Kõnealused kohustused hõlmavad nimelt vähemalt 11 miljoni euro investeerimist. Need investeeringud on mõeldud siiski selliste meetmete rahastamiseks, millega tagatakse kohaldatavate keskkonnaeeskirjade järgimine, mis on vajalik kemikaalide tootmise jätkamiseks. Sellise investeeringu peab tegema iga pakkuja, kes soovib kemikaalide tootmist jätkata, ja seega peavad selle summaga arvestama ka need pakkujad, kes endale pakkumismenetluse raames kohustusi ei võta. Ehkki pakutavat hinda võisid mõjutada ka kaks ülejäänud kohustust (millele on viidatud põhjenduses 17), ei tohiks ostja, kes plaanib NCHZ tegevust jätkata või isegi laiendada, pidada neid kohustusi liiga koormavateks, võttes arvesse eelist, mis anti pakkumismenetluse käigus pakkujatele, kes olid valmis need kohustused enda kanda võtma. Seepärast ei saa pidada ülimalt ebatõenäoliseks võimalust, et esitatakse pakkumus, millega võetakse endale kõnealused kohustused, ning seega võis see võimalus mõjutada pakkumismenetluse raames pakutud hinda.

| (144) | Ehkki lõppkokkuvõttes ei saadud ühtki pakkumust, kus oleks nõustutud kõnealuste kohustuste võtmisega, ei võimaldanud pakkumistingimused kaasata võimalikult suurt arvu üksteisega konkureerivaid kallite pakkumuste esitajaid, mis on eeltingimus müümiseks võimalikult kõrge turuhinnaga. |
| --- | --- |

(144)

Ehkki lõppkokkuvõttes ei saadud ühtki pakkumust, kus oleks nõustutud kõnealuste kohustuste võtmisega, ei võimaldanud pakkumistingimused kaasata võimalikult suurt arvu üksteisega konkureerivaid kallite pakkumuste esitajaid, mis on eeltingimus müümiseks võimalikult kõrge turuhinnaga.

| (145) | Lisaks oli müük korraldatud kogu äritegevuse müügina tegevuse jätkuvuse põhimõtte alusel, st kõik varad müüdi koos ja ükski pakkuja ei saanud osta mõnda vara eraldi. Sellega välistati võimalus saada pakkumustega, mis esitatakse NCHZ tegevuse üksikute valdkondade kohta, võimalikult kõrge lõpphind (samal ajal vältides või piirates võimalikke raskusi, mis tulenevad tegevuse võimalikust katkestamisest). Komisjon täheldab, et Slovakkia ametiasutuste esitatud dokumentidest on näha, et olid olemas potentsiaalsed pakkujad, kes olid huvitatud vaid NCHZ äritegevuse teatava osa omandamisest (nt bluO Epsilon Limited soovis omandada vaid karbiidi tootmise seadmed). Seepärast ei saa välistada, et NCHZ äritegevuse üksikvaldkondade müük oleks võinud viia kokkuvõttes kõrgema müügihinnani. |
| --- | --- |

(145)

Lisaks oli müük korraldatud kogu äritegevuse müügina tegevuse jätkuvuse põhimõtte alusel, st kõik varad müüdi koos ja ükski pakkuja ei saanud osta mõnda vara eraldi. Sellega välistati võimalus saada pakkumustega, mis esitatakse NCHZ tegevuse üksikute valdkondade kohta, võimalikult kõrge lõpphind (samal ajal vältides või piirates võimalikke raskusi, mis tulenevad tegevuse võimalikust katkestamisest). Komisjon täheldab, et Slovakkia ametiasutuste esitatud dokumentidest on näha, et olid olemas potentsiaalsed pakkujad, kes olid huvitatud vaid NCHZ äritegevuse teatava osa omandamisest (nt bluO Epsilon Limited soovis omandada vaid karbiidi tootmise seadmed). Seepärast ei saa välistada, et NCHZ äritegevuse üksikvaldkondade müük oleks võinud viia kokkuvõttes kõrgema müügihinnani.

| (146) | Mis puudutab müüki Via Chem Slovakialt Fortischemile, siis oli tegemist kahe erasektori ettevõtja vahelise tehinguga, mille puhul pakkumismenetlust ei korraldatud. Kaks erasektori ettevõtjat lihtsalt leppisid omavahel hinnas kokku, ilma et teistel isikutel oleks olnud võimalus kõrgemat hinda pakkuda. Seepärast on kahtlus, kas Via Chem Slovakia makstud hind vastas turuhinnale, seotud ka Fortischemi makstud hinnaga. |
| --- | --- |

(146)

Mis puudutab müüki Via Chem Slovakialt Fortischemile, siis oli tegemist kahe erasektori ettevõtja vahelise tehinguga, mille puhul pakkumismenetlust ei korraldatud. Kaks erasektori ettevõtjat lihtsalt leppisid omavahel hinnas kokku, ilma et teistel isikutel oleks olnud võimalus kõrgemat hinda pakkuda. Seepärast on kahtlus, kas Via Chem Slovakia makstud hind vastas turuhinnale, seotud ka Fortischemi makstud hinnaga.

| (147) | Eespool öeldut arvesse võttes tundub olevat tõenäoline, et NCHZ varasid ei müüdud viisil, mis oleks taganud äritegevuse üleandmisel võimalikult suure tulu. |
| --- | --- |

(147)

Eespool öeldut arvesse võttes tundub olevat tõenäoline, et NCHZ varasid ei müüdud viisil, mis oleks taganud äritegevuse üleandmisel võimalikult suure tulu.

| (148) | Ülalkirjeldatu põhjal järeldab komisjon, et hind, mille Via Chem Slovakia maksis NCHZ äritegevuse eest, ei olnud ilmselt tõeline turuhind, sest seda mõjutasid pakkumistingimused ja asjaolu, et pakkujad pidid esitama pakkumuse kogu vara kohta. |
| --- | --- |

(148)

Ülalkirjeldatu põhjal järeldab komisjon, et hind, mille Via Chem Slovakia maksis NCHZ äritegevuse eest, ei olnud ilmselt tõeline turuhind, sest seda mõjutasid pakkumistingimused ja asjaolu, et pakkujad pidid esitama pakkumuse kogu vara kohta.

5.7.2.   Tehingu ulatus

| (149) | Majandusliku järjepidevuse vältimiseks peavad üleantavad varad ja muud äritegevuse elemendid moodustama vaid osa eelmisest äriühingust või selle tegevusest. Mida suurem on uuele üksusele üle antav äriühingu osa, seda suurem on tõenäosus, et üleantavate varadega seotud majandustegevuses saadakse jätkuvalt kasu siseturuga kokkusobimatust abist. |
| --- | --- |

(149)

Majandusliku järjepidevuse vältimiseks peavad üleantavad varad ja muud äritegevuse elemendid moodustama vaid osa eelmisest äriühingust või selle tegevusest. Mida suurem on uuele üksusele üle antav äriühingu osa, seda suurem on tõenäosus, et üleantavate varadega seotud majandustegevuses saadakse jätkuvalt kasu siseturuga kokkusobimatust abist.

| (150) | Ehkki Slovakkia väidab, et tegu oli varade müügiga, viitavad müügitingimused tegelikult sellele, et äriühing müüdi tegevuse jätkuvuse põhimõtte alusel. Nagu on märgitud põhjenduses 19, müüdi uuele omanikule kõik varad ja vähemalt osa üleantavatest kohustustest. |
| --- | --- |

(150)

Ehkki Slovakkia väidab, et tegu oli varade müügiga, viitavad müügitingimused tegelikult sellele, et äriühing müüdi tegevuse jätkuvuse põhimõtte alusel. Nagu on märgitud põhjenduses 19, müüdi uuele omanikule kõik varad ja vähemalt osa üleantavatest kohustustest.

| (151) | NCHZ müümise Via Chem Slovakiale kiitis 19. juulil 2012 heaks Slovakkia Konkurentsiamet. Selle otsuse põhjal on selge, et teatatud ühinemise ja seega müügi ese oli NCHZ kogu äritegevus tegevuse jätkuvuse põhimõtte alusel (28). |
| --- | --- |

(151)

NCHZ müümise Via Chem Slovakiale kiitis 19. juulil 2012 heaks Slovakkia Konkurentsiamet. Selle otsuse põhjal on selge, et teatatud ühinemise ja seega müügi ese oli NCHZ kogu äritegevus tegevuse jätkuvuse põhimõtte alusel (28).

| (152) | Fortischemi omandatud äritegevuse ulatus jääb samaks, kui see oli ajal, mil äritegevust viis ellu NCHZ. Seda on näha, kui võrrelda NCHZ tootmisprogrammi pankrotimenetluse alguses (29) praeguse tootmisprogrammiga, mida on kirjeldatud Fortischemi veebisaidil (30). Mõlemal juhul hõlmab tegevus peamiselt anorgaanilisi (elektrolüütilisi) kemikaale, sealhulgas kaltsiumkarbiidi, orgaanilisi kemikaale, polümeere ja PVC töötlemisel saadavaid tooteid. Kõiki 14 põhitoodet, mis andsid 2008. aastal 99 % NCHZ tulust (31), toodab ka Fortischem. Fortischem teenis nende toodete müügiga 2013. aastal tulu kokku 161,3 miljoni eurot (32). See tulu on võrreldav NCHZ pankrotimenetluseaegse 150–160 miljoni euro suuruse tuluga (33). Seega on nii üleantud äritegevuse tootmisprogramm kui ka tulu jäänud samaks mis NCHZ-l. Samuti läks Fortischemi üle enam kui 95 % NCHZ 1 412 töötajast. Töötajaid mitte ei koondatud ega võetud seejärel uuesti Fortischemi tööle, vaid nende töölepingud lihtsalt anti Fortischemile üle. |
| --- | --- |

(152)

Fortischemi omandatud äritegevuse ulatus jääb samaks, kui see oli ajal, mil äritegevust viis ellu NCHZ. Seda on näha, kui võrrelda NCHZ tootmisprogrammi pankrotimenetluse alguses (29) praeguse tootmisprogrammiga, mida on kirjeldatud Fortischemi veebisaidil (30). Mõlemal juhul hõlmab tegevus peamiselt anorgaanilisi (elektrolüütilisi) kemikaale, sealhulgas kaltsiumkarbiidi, orgaanilisi kemikaale, polümeere ja PVC töötlemisel saadavaid tooteid. Kõiki 14 põhitoodet, mis andsid 2008. aastal 99 % NCHZ tulust (31), toodab ka Fortischem. Fortischem teenis nende toodete müügiga 2013. aastal tulu kokku 161,3 miljoni eurot (32). See tulu on võrreldav NCHZ pankrotimenetluseaegse 150–160 miljoni euro suuruse tuluga (33). Seega on nii üleantud äritegevuse tootmisprogramm kui ka tulu jäänud samaks mis NCHZ-l. Samuti läks Fortischemi üle enam kui 95 % NCHZ 1 412 töötajast. Töötajaid mitte ei koondatud ega võetud seejärel uuesti Fortischemi tööle, vaid nende töölepingud lihtsalt anti Fortischemile üle.

| (153) | Slovakkia väitel anti üle vähem kui 60 % äritegevusest eeskätt seetõttu, et tehing ei hõlmanud kinnisvara. Ent nagu on selgitatud eespool (vt põhjendus 134), rendib Fortischem Via Chem Slovakialt kemikaalide tootmiseks vajalikku kinnisvara (maa ja hooned). Kui kinnisvara kõrvale jätta, siis läksid kõik muud üleantud äritegevusega seotud varad, õigused ja kohustused üle Fortischemile. Seega viib Fortischem ellu NCHZ äritegevust ja jätkab sama tootevalikuga. |
| --- | --- |

(153)

Slovakkia väitel anti üle vähem kui 60 % äritegevusest eeskätt seetõttu, et tehing ei hõlmanud kinnisvara. Ent nagu on selgitatud eespool (vt põhjendus 134), rendib Fortischem Via Chem Slovakialt kemikaalide tootmiseks vajalikku kinnisvara (maa ja hooned). Kui kinnisvara kõrvale jätta, siis läksid kõik muud üleantud äritegevusega seotud varad, õigused ja kohustused üle Fortischemile. Seega viib Fortischem ellu NCHZ äritegevust ja jätkab sama tootevalikuga.

| (154) | Lisaks jättis Fortischem alles NCHZ olemasoleva juhtkonna. Näiteks on isikust, kes oli enne äritegevuse üleandmist NCHZ tegevjuht, saanud Fortischemi juhatuse esimees. |
| --- | --- |

(154)

Lisaks jättis Fortischem alles NCHZ olemasoleva juhtkonna. Näiteks on isikust, kes oli enne äritegevuse üleandmist NCHZ tegevjuht, saanud Fortischemi juhatuse esimees.

| (155) | Samuti teatas Fortischem NCHZ äritegevuse omandamise ajal ajakirjanduse vahendusel avalikult, et tal ei ole kavas teha personalis ega tootmises suuri muudatusi ja et ta säilitab olemasoleva juhtkonna (34). |
| --- | --- |

(155)

Samuti teatas Fortischem NCHZ äritegevuse omandamise ajal ajakirjanduse vahendusel avalikult, et tal ei ole kavas teha personalis ega tootmises suuri muudatusi ja et ta säilitab olemasoleva juhtkonna (34).

| (156) | Seega – mis puudutab tehingu ulatust, siis võttis Fortischem tulemuslikult üle kogu NCHZ majandustegevuse koos kõikide sellega seotud varade, õiguste ja kohustustega. Asjaolu, et osa varadest ei kasutata mitte omandiõiguse, vaid rendilepingu alusel, ei muuda fakti, et Fortischem lihtsalt jätkab NCHZ majandustegevust samas ulatuses kui enne tehingu toimumist. |
| --- | --- |

(156)

Seega – mis puudutab tehingu ulatust, siis võttis Fortischem tulemuslikult üle kogu NCHZ majandustegevuse koos kõikide sellega seotud varade, õiguste ja kohustustega. Asjaolu, et osa varadest ei kasutata mitte omandiõiguse, vaid rendilepingu alusel, ei muuda fakti, et Fortischem lihtsalt jätkab NCHZ majandustegevust samas ulatuses kui enne tehingu toimumist.

| (157) | Peale selle väidavad kaks huvitatud isikut, kes esitasid oma märkused, ka seda, et Fortischem jätkab tegutsemist samal viisil, kui seda tegi NCHZ, pakkudes samadel geograafilistel turgudel sama tootevalikut, ning et ainus täheldatav muudatus on nime vahetumine. |
| --- | --- |

(157)

Peale selle väidavad kaks huvitatud isikut, kes esitasid oma märkused, ka seda, et Fortischem jätkab tegutsemist samal viisil, kui seda tegi NCHZ, pakkudes samadel geograafilistel turgudel sama tootevalikut, ning et ainus täheldatav muudatus on nime vahetumine.

| (158) | Niisiis jätkab Fortischem NCHZ äritegevust ilma ühegi olulise muudatuseta kaubandus-, personali- või tootmispoliitikas. |
| --- | --- |

(158)

Niisiis jätkab Fortischem NCHZ äritegevust ilma ühegi olulise muudatuseta kaubandus-, personali- või tootmispoliitikas.

5.7.3.   Omanike isik

| (159) | Kui omandava äriühingu omanikud on samad mis müüva äriühingu omanikud, on see selge märk majanduslikust järjepidevusest. |
| --- | --- |

(159)

Kui omandava äriühingu omanikud on samad mis müüva äriühingu omanikud, on see selge märk majanduslikust järjepidevusest.

| (160) | Käesolevas juhtumis ei suutnud komisjon koguda ühtegi tõendit, mis kinnitaks kaebuse esitaja väiteid, et NCHZ äritegevuse esialgsete omanike ja uute lõppomanike vahel on seos. Otsesed omanikud on erinevad ja seda, kes on mõne Küprosel asuva otsese või kaudse emaettevõtja lõppomanikud, ei ole võimalik sõltumatute ja usaldusväärsete allikate abil kontrollida. |
| --- | --- |

(160)

Käesolevas juhtumis ei suutnud komisjon koguda ühtegi tõendit, mis kinnitaks kaebuse esitaja väiteid, et NCHZ äritegevuse esialgsete omanike ja uute lõppomanike vahel on seos. Otsesed omanikud on erinevad ja seda, kes on mõne Küprosel asuva otsese või kaudse emaettevõtja lõppomanikud, ei ole võimalik sõltumatute ja usaldusväärsete allikate abil kontrollida.

| (161) | Slovakkia ametiasutused esitasid siiski Fortischemi praeguse emaettevõtja Energochemica vande all antud ütlused, milles kinnitati, et Fortischemi omanikud ei ole NCHZ endiste omanikega mingil moel seotud. |
| --- | --- |

(161)

Slovakkia ametiasutused esitasid siiski Fortischemi praeguse emaettevõtja Energochemica vande all antud ütlused, milles kinnitati, et Fortischemi omanikud ei ole NCHZ endiste omanikega mingil moel seotud.

| (162) | Kuna puuduvad tõendid, mis veenaksid vastupidises, eeldab komisjon, et Fortischemile üle antud NCHZ äritegevuse esialgsete ja uute omanike vahel ei ole mingit seost. |
| --- | --- |

(162)

Kuna puuduvad tõendid, mis veenaksid vastupidises, eeldab komisjon, et Fortischemile üle antud NCHZ äritegevuse esialgsete ja uute omanike vahel ei ole mingit seost.

5.7.4.   Müügi ajastus

| (163) | Müük toimus pärast seda, kui komisjon oli algatanud seoses kaebusega esialgse uurimise ja edastanud kaebuse märkuste saamiseks riigile. Seega oli vähemalt Slovakkia riik teadlik võimalusest, et kõnealused meetmed võivad kujutada endast ebaseaduslikku ja siseturuga kokkusobimatut abi, mis tuleb tagasi nõuda. |
| --- | --- |

(163)

Müük toimus pärast seda, kui komisjon oli algatanud seoses kaebusega esialgse uurimise ja edastanud kaebuse märkuste saamiseks riigile. Seega oli vähemalt Slovakkia riik teadlik võimalusest, et kõnealused meetmed võivad kujutada endast ebaseaduslikku ja siseturuga kokkusobimatut abi, mis tuleb tagasi nõuda.

5.7.5.   Tehingu majanduslik loogika

| (164) | Majandusliku loogika kriteeriumi eesmärk on kontrollida, kas varade omandaja kasutab varasid samal viisil kui nende müüja või lisab need varad hoopiski enda kaubandusstrateegiasse ja saavutab sellega koostoime, mis õigustab tema huvi kõnealuste varade omandamise vastu. |
| --- | --- |

(164)

Majandusliku loogika kriteeriumi eesmärk on kontrollida, kas varade omandaja kasutab varasid samal viisil kui nende müüja või lisab need varad hoopiski enda kaubandusstrateegiasse ja saavutab sellega koostoime, mis õigustab tema huvi kõnealuste varade omandamise vastu.

| (165) | Fortischem omandas kogu NCHZ keemiaosakonna, st NCHZ äritegevuse põhiosa tegevuse jätkuvuse põhimõtte alusel koos 95 %ga töötajatest ning seotud õigustest ja kohustustest. Nagu on näidatud eespool, on Fortischemi tootevalik ja tegevuse ulatus NCHZ omaga identsed. |
| --- | --- |

(165)

Fortischem omandas kogu NCHZ keemiaosakonna, st NCHZ äritegevuse põhiosa tegevuse jätkuvuse põhimõtte alusel koos 95 %ga töötajatest ning seotud õigustest ja kohustustest. Nagu on näidatud eespool, on Fortischemi tootevalik ja tegevuse ulatus NCHZ omaga identsed.

| (166) | Samuti teatas Fortischem ajakirjanduse vahendusel avalikult, et tal ei ole kavas teha NCHZ äritegevuse elluviimises ja tegevuse ulatuses mingeid suuri muudatusi (35). Ehkki Fortischem on osa suuremast äriühingute kontsernist Energochemica, ei tundu tal olevat teiste kontserni liikmetega mingit olulist koostoimet. Kuigi mõni kontserni liige tegutseb samuti keemiatööstuses, on nende tegevusvaldkond erinev (fotostabilisaatorid, fenoolvaigud, detergendid jne), mistõttu ei tundu sel olevat Fortischemi tegevusega mingit erilist seost. |
| --- | --- |

(166)

Samuti teatas Fortischem ajakirjanduse vahendusel avalikult, et tal ei ole kavas teha NCHZ äritegevuse elluviimises ja tegevuse ulatuses mingeid suuri muudatusi (35). Ehkki Fortischem on osa suuremast äriühingute kontsernist Energochemica, ei tundu tal olevat teiste kontserni liikmetega mingit olulist koostoimet. Kuigi mõni kontserni liige tegutseb samuti keemiatööstuses, on nende tegevusvaldkond erinev (fotostabilisaatorid, fenoolvaigud, detergendid jne), mistõttu ei tundu sel olevat Fortischemi tegevusega mingit erilist seost.

| (167) | Seepärast ei toimunud kaubandusstrateegias mingit muutust ja Fortischem kasutab varasid samal viisil kui varade müüja. |
| --- | --- |

(167)

Seepärast ei toimunud kaubandusstrateegias mingit muutust ja Fortischem kasutab varasid samal viisil kui varade müüja.

5.7.6.   Järeldus NCHZ ning Fortischemi omandatud ja elluviidava majandustegevuse vahelise majandusliku järjepidevuse kohta

| (168) | Kokkuvõttes tundub, et ainsad muudatused olid seotud äriühingu nimega ja juriidilise isikuga, kellele see kuulub. Pakkumistingimuste artiklis 1.2 on sätestatud, et NCHZ müüakse tervikuna, materiaalsete ja immateriaalsete varade kogumina ning koos personaliga. Via Chem Slovakia ja NCHZ 16. jaanuari 2012. aasta müügilepingu artiklis 3.1 on öeldud, et lepingukohane üleandmine tegevuse jätkuvuse põhimõtte alusel hõlmab kogu kinnisvara, vallasvara, muid õigusi ja varasid, mis: i) alluvad tegevuse jätkuvuse põhimõttele või on oma laadilt mõeldud sellele põhimõttele alluma ja ii) kuuluvad asjaomasel kuupäeval müüjale. Peale selle jätkab omandaja NCHZ tootevaliku ja kaubanduspoliitikaga. Ja lõpetuseks – NCHZ äritegevuse eest makstud hind ei kujuta endast tõenäoliselt turuhinda. |
| --- | --- |

(168)

Kokkuvõttes tundub, et ainsad muudatused olid seotud äriühingu nimega ja juriidilise isikuga, kellele see kuulub. Pakkumistingimuste artiklis 1.2 on sätestatud, et NCHZ müüakse tervikuna, materiaalsete ja immateriaalsete varade kogumina ning koos personaliga. Via Chem Slovakia ja NCHZ 16. jaanuari 2012. aasta müügilepingu artiklis 3.1 on öeldud, et lepingukohane üleandmine tegevuse jätkuvuse põhimõtte alusel hõlmab kogu kinnisvara, vallasvara, muid õigusi ja varasid, mis: i) alluvad tegevuse jätkuvuse põhimõttele või on oma laadilt mõeldud sellele põhimõttele alluma ja ii) kuuluvad asjaomasel kuupäeval müüjale. Peale selle jätkab omandaja NCHZ tootevaliku ja kaubanduspoliitikaga. Ja lõpetuseks – NCHZ äritegevuse eest makstud hind ei kujuta endast tõenäoliselt turuhinda.

| (169) | Seepärast järeldab komisjon, et NCHZ ja Fortischemi vahel on majanduslik järjepidevus. |
| --- | --- |

(169)

Seepärast järeldab komisjon, et NCHZ ja Fortischemi vahel on majanduslik järjepidevus.

| (170) | Tulenevalt eespool öeldust on komisjon seisukohal, et eelis, mille Slovakkia NCHZ-le andis, kujutab endast ebaseaduslikku ja siseturuga kokkusobimatut riigiabi ning et selle NCHZ-le antud siseturuga kokkusobimatu riigiabi sissenõudmine peaks laienema ka äritegevuse uuele omanikule. Oma pideva kohalolekuga turul saab Fortischem jätkuvalt kasu NCHZ majandustegevuse jaoks antud riigiabist ja jätkab turu moonutamist. |
| --- | --- |

(170)

Tulenevalt eespool öeldust on komisjon seisukohal, et eelis, mille Slovakkia NCHZ-le andis, kujutab endast ebaseaduslikku ja siseturuga kokkusobimatut riigiabi ning et selle NCHZ-le antud siseturuga kokkusobimatu riigiabi sissenõudmine peaks laienema ka äritegevuse uuele omanikule. Oma pideva kohalolekuga turul saab Fortischem jätkuvalt kasu NCHZ majandustegevuse jaoks antud riigiabist ja jätkab turu moonutamist.

6.   JÄRELDUS

| (171) | Komisjon järeldab, et Slovakkia valitsuse otsus kuulutada NCHZ strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse alusel strateegiliseks äriühinguks ja kaitsta niimoodi äriühingut pankrotiõiguse tavapärase kohaldamise eest kujutas endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(171)

Komisjon järeldab, et Slovakkia valitsuse otsus kuulutada NCHZ strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse alusel strateegiliseks äriühinguks ja kaitsta niimoodi äriühingut pankrotiõiguse tavapärase kohaldamise eest kujutas endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (172) | Samuti leiab komisjon, et seda abi anti ebaseaduslikult, pidamata kinni ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustusest ja rakendamiskeelust. |
| --- | --- |

(172)

Samuti leiab komisjon, et seda abi anti ebaseaduslikult, pidamata kinni ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustusest ja rakendamiskeelust.

| (173) | Lõpetuseks järeldab komisjon, et selline abi on kokkusobimatu siseturuga, sest 2004. aasta päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste asjakohased tingimused ei ole täidetud ja ühtki muud siseturuga kokkusobivuse põhjust ei ole kindlaks tehtud. |
| --- | --- |

(173)

Lõpetuseks järeldab komisjon, et selline abi on kokkusobimatu siseturuga, sest 2004. aasta päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste asjakohased tingimused ei ole täidetud ja ühtki muud siseturuga kokkusobivuse põhjust ei ole kindlaks tehtud.

| (174) | See abi tuleb NCHZ-lt sisse nõuda ja sissenõudekorraldust tuleks laiendada ka Fortischemile, kellel on NCHZga majandusliku järjepidevuse seos, |
| --- | --- |

(174)

See abi tuleb NCHZ-lt sisse nõuda ja sissenõudekorraldust tuleks laiendada ka Fortischemile, kellel on NCHZga majandusliku järjepidevuse seos,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

4 783 424,10 euro suurune riigiabi, mille Slovakkia NCHZ-le andis, kuulutades NCHZ strateegilise tähtsusega äriühingute seaduse alusel strateegiliseks äriühinguks ja kaitstes niimoodi kõnealust äriühingut pankrotiõiguse tavapärase kohaldamise eest, eraldati ebaseaduslikult, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3, ning see abi on siseturuga kokkusobimatu.

Artikkel 2

Võlausaldajate komitee otsuse alusel tehtud otsus lubada NCHZ-l pärast kõnealuse seaduse aegumist edasi tegutseda ei kujutanud endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 3

1.   Slovakkia nõuab artiklis 1 nimetatud siseturuga kokkusobimatu abi NCHZ-lt sisse.

2.   Võttes arvesse NCHZ ja Fortischemi vahelist majanduslikku järjepidevust, tuleks abi tagasimaksmise kohustust laiendada ka Fortischemile.

3.   Sissenõutavatelt summadelt arvestatakse intressi alates kuupäevast, mil need anti NCHZ käsutusse, kuni nende tegeliku tagasimaksmiseni.

4.   Intress arvutatakse liitintressina vastavalt määruse (EÜ) nr 794/2004 (36) V peatükile ja määrusele (EÜ) nr 271/2008 (37), millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004.

Artikkel 4

1.   Artiklis 1 nimetatud abi tuleb sisse nõuda viivitamata ja tõhusalt.

2.   Slovakkia tagab käesoleva otsuse täitmise nelja kuu jooksul alates selle teatavakstegemise kuupäevast.

Artikkel 5

1.   Kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavaks tegemisest esitab Slovakkia järgmise teabe:

| a) | abisaajatelt sissenõutav kogusumma (põhisumma ja intress); |
| --- | --- |

a)

abisaajatelt sissenõutav kogusumma (põhisumma ja intress);

| b) | käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete üksikasjalik kirjeldus;

| c) | dokumendid, millega kinnitatakse, et abisaajale on antud korraldus abi tagasi maksta. |
| --- | --- |

c)

dokumendid, millega kinnitatakse, et abisaajale on antud korraldus abi tagasi maksta.

2.   Slovakkia teavitab komisjoni käesoleva otsuse täitmiseks võetud siseriiklike meetmetega seotud edusammudest seni, kuni artiklis 1 nimetatud abi on lõplikult tagasi makstud. Komisjoni nõudmisel esitab ta viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete kohta. Ta esitab ka üksikasjaliku teabe abisaajatelt juba tagasi saadud abisummade ja intressi kohta.

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud Slovakkiale.

Brüssel, 15. oktoober 2014

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Komisjoni 2. juuli 2013. aasta otsus C(2013) 3555 final (ELT C 297, 12.10.2013, lk 85).

1

(2)  Kaebuse esitaja palus oma isikut mitte avalikustada.

2

(3)  Vt joonealune märkus 1.

3

(4)  Äriühingu omanik oli Küprosel registreeritud äriühing Disor Holdings Limited, kellel puudub deklareeritud majandustegevus ja kelle tegelikud omanikud ei ole avalikkusele teada.

4

(5)  Trahv kehtestati komisjoni 22. juuli 2009. aasta otsusega, mis käsitles juhtumit COMP/39.396 – terase- ja gaasitööstusele mõeldud kaltsiumkarbiidil ja magneesiumil põhinevad reaktiivid (ELT C 301, 11.12.2009, lk 18).

5

(6)  Kohaldatavate eeskirjade kohaselt on võlausaldajate komitee liikmed tagamata nõuetega võlausaldajad, kes valitakse kõikide võlausaldajate koosolekul, kus iga võlausaldaja häälte arv vastab tema nõuete suurusele.

6

(7)  Konfidentsiaalne teave.

7

(8)  Zákon č. 7/2005 Z.z. z 9. decembra 2004 o konkurze a reštrukturalizácii a o zmene a doplnení niektorých zákonov (seadus nr 7/2005, 9. detsember 2004, pankroti ja restruktureerimise kohta, millega muudetakse teatavaid seaduseid).

8

(9)  Valitsuse 2. detsembri 2009. aasta otsuse nr 534/2009 (millega kuulutati NCHZ strateegiliseks äriühinguks) seletuskiri.

9

(10)  Võlausaldajate komiteesse kuuluvad erasektorist pärit liikmed olid INVEST – KREDIT, s.r.o. (mis kuulus ettevõtjale DISOR HOLDINGS LIMITED, kes oli NCHZ ainuaktsionär); Novácká Energetika, a.s. (algselt NCHZ tütarettevõtja, mille enamusaktsionär oli alates 2011. aasta jaanuarist STUPEFY HOLDINGS LIMITED); M-ENERGO, s.r.o. (ettevõtja STUPEFY HOLDINGS LIMITED enamusaktsionär) ja DAK KIABA, s.r.o.

10

(11)  Obchodný vestník (ärivaldkonna ametlik teataja) nr 37B, 23.2.2011.

11

(12)  Sotsiaalkindlustusettevõte ei olnud tagatud nõuetega võlausaldaja, sest kohustused tema ees tekkisid alles pärast pankrotimenetluse algust.

12

(13)  Kõik näitajad on ümardatud.

13

(14)  5. juuni 2012. aasta otsus kohtuasjas C-124/10: komisjon vs. EDF (EU:C:2012:318), punktid 83–85 ja 105; 16. mai 2002. aasta otsus kohtuasjas C-482/99: Prantsusmaa vs. komisjon (EU:C:2002:294, punktid 71 ja 72), 30. aprilli 1998. aasta otsus kohtuasjas T-16/96: City Flyer Express Ltd vs. komisjon (EU:T:1998:78), punkt 76.

14

vs

vs

vs

(15)  Vt eeskätt juhtum T-152/99: Hijos de Andrés Molina, SA (HAMSA) vs. komisjon (EU:T:2002:188), punkt 157.

15

vs

(16)  See summa vastab võlgadele, mis olid tasumata avaliku sektori võlausaldajatele 31. detsembri 2009. aasta seisuga. Slovakkia ametiasutuste väitel puudub täpne teave summade kohta päeval, mil NCHZ kuulutati strateegiliseks äriühinguks. Seepärast on esitatud näitaja kõige täpsem (ja võrdlemisi konservatiivne) olemasolev hinnang tasumata kohustuste summa kohta ajal, mil kõnealust seadust hakati kohaldama.

16

(17)  See summa vastab võlgadele, mis olid tasumata avaliku sektori võlausaldajatele 31. detsembri 2010. aasta seisuga. Slovakkia ametiasutuste väitel puudub täpne teave summade kohta päeval, mil NCHZ lakkas olemast kõnealuse seaduse alusel strateegiline äriühing. Seepärast on esitatud näitaja kõige täpsem (ja võrdlemisi konservatiivne) olemasolev hinnang tasumata kohustuste summa kohta ajal, mil seaduse kohaldamine lõppes.

17

(18)  Kohtuasi C-364/90: Itaalia vs. komisjon (EU:C:1993:157), punkt 20.

18

vs

(19)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

19

(20)  Kohtuasi C-70/72, komisjon vs. Saksamaa (EU:C:1973:87), punkt 13.

20

vs

(21)  Vt liidetud kohtuasjad C-278/92, C-279/92 ja C-280/92: Hispaania vs. komisjon (EU:C:1994:325), punkt 75.

21

vs

(22)  Vt kohtuasi C-75/97: Belgia vs. komisjon (EU:C:1999:311), punktid 64 ja 65.

22

vs

(23)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 659/1999, 22. märts 1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1).

23

(24)  Üldkohtu 28. märtsi 2012. aasta otsus kohtuasjas T-123/09: Ryanair Ltd vs. Euroopa Komisjon (punkt 155).

24

vs

(25)  8. mai 2003. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-328/99 ja C-399/00: Itaalia Vabariik ja SIM 2 Multimedia SpA vs. Euroopa Komisjon.

25

vs

(26)  Komisjoni otsus, 17. september 2008, riigiabi N 321/2008, N 322/2008 ja N 323/2008 (Kreeka – äriühingute Olympic Airlines/Olympic Airways Services teatavate varade müük) kohta; komisjoni otsus, 12. november 2008, riigiabi N 510/2008 (Itaalia – Alitalia varade müük) kohta; komisjoni otsus, 4. aprill 2012, riigiabi SA.34547 (Prantsusmaa – reprise des actifs du groupe SERNAM dans le cadre de son redressement judiciaire).

26

(27)  Üldkohtu 28. märtsi 2012. aasta otsus kohtuasjas T-123/09: Ryanair Ltd vs. Euroopa Komisjon.

27

vs

(28)  Vt eeskätt ühinemise heaks kiitva otsuse (otsus nr 2012/FH/3/1/032, mille leiab aadressilt http://www.antimon.gov.sk/2012fh31032/) põhjendused 25–29.

28

(29)  Vt pankrotihalduri 26. oktoobri 2009. aasta esitlus „Novácké chemické závody, a.s. – Prezentácia správcu”, slaidid 4 ja 5.

29

(30)  Vt www.fortischem.sk.

30

(31)  Vt pankrotihalduri 26. oktoobri 2009. aasta esitlus „Novácké chemické závody, a.s. – Prezentácia správcu”, slaid 5.

31

(32)  Vt kontserni Energochemica (mille suurim liige on Fortischem) 2013. aasta aruanne aadressil http://www.energochemica.eu/data/files/Vyrocka_ECH_2013.pdf.

32

(33)  Vt näiteks 2010. aasta detsembris esitatud halduri majandusanalüüs, lk 3 (vt põhjendus 106).

33

(34)  Vt näiteks artikkel „Novácku chemičku bude prevádzkovať spoločnosť Fortischem” („NCHZd hakkab käitama Fortischem”), mis avaldati 2. augustil 2012 portaalis Webnoviny (http://www.webnoviny.sk/ekonomika/novacku-chemicku-bude-prevadzkovat-s/526742-clanok.html).

34

(35)  Vt joonealune märkus 33.

35

(36)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 794/2004, 21. aprill 2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (EÜT L 140, 30.4.2004, lk 1).

36

(37)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 271/2008, 30. jaanuar 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (EÜT L 82, 25.3.2008, lk 1).

37

---

| 15.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 269/93 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 269/93

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2015/1827,

23. märts 2015,

riigiabi SA 28876 (12/C) (ex CP 202/09) kohta, mida Kreeka andis ettevõtjatele Piraeus Container Terminal S.A. ja Cosco Pacific Limited

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 66 all)

(Ainult kreekakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks) (1) artiklile 6 ja võttes arvesse Kreekalt ja ettevõtjalt Piraeus Container Terminal S.A. saadud märkusi

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | Pireuse prefekt esitas 30. aprilli 2009. aasta kirjaga komisjonile kaebuse, väites, et Kreeka riik andis ebaseaduslikku riigiabi Pireuse sadama teatava osa kontsessiooni uuele valdajale, ettevõtjale Piraeus Container Terminal S.A. (edaspidi „PCT”), kes on ettevõtja COSCO Pacific Limited (edaspidi „COSCO”) eriotstarbeline tütarettevõtja. Väidetavat abi anti maksuvabastuste ja soodustingimustega, mis lisati kontsessioonilepingusse pärast hanget. |
| --- | --- |

(1)

Pireuse prefekt esitas 30. aprilli 2009. aasta kirjaga komisjonile kaebuse, väites, et Kreeka riik andis ebaseaduslikku riigiabi Pireuse sadama teatava osa kontsessiooni uuele valdajale, ettevõtjale Piraeus Container Terminal S.A. (edaspidi „PCT”), kes on ettevõtja COSCO Pacific Limited (edaspidi „COSCO”) eriotstarbeline tütarettevõtja. Väidetavat abi anti maksuvabastuste ja soodustingimustega, mis lisati kontsessioonilepingusse pärast hanget.

| (2) | 7. mail 2009. aastal saatis Kreeka sadamatöötajate liit komisjonile kirja (2), milles teatas väidetavatest maksusoodustustest, mida Kreeka riik on PCT-le andnud. Oma 31. augusti 2009. aasta kirjaga kinnitas Kreeka sadamatöötajate liit, et tema esialgset kirja tuleks käsitada kaebusena, ning väitis, et abi anti maksusoodustustega ning ka kontsessioonilepingusse lisatud soodustingimustega. |
| --- | --- |

(2)

7. mail 2009. aastal saatis Kreeka sadamatöötajate liit komisjonile kirja (2), milles teatas väidetavatest maksusoodustustest, mida Kreeka riik on PCT-le andnud. Oma 31. augusti 2009. aasta kirjaga kinnitas Kreeka sadamatöötajate liit, et tema esialgset kirja tuleks käsitada kaebusena, ning väitis, et abi anti maksusoodustustega ning ka kontsessioonilepingusse lisatud soodustingimustega.

| (3) | Rahvusvaheline dokitöötajate nõukogu esitas 23. septembri 2009. aasta kirjaga (3) kaebuse, mis sisaldas riigiabiks peetavate meetmete üksikasjalikku kirjeldust. |
| --- | --- |

(3)

Rahvusvaheline dokitöötajate nõukogu esitas 23. septembri 2009. aasta kirjaga (3) kaebuse, mis sisaldas riigiabiks peetavate meetmete üksikasjalikku kirjeldust.

| (4) | 14. oktoobri 2009. aasta kirjaga taotles komisjon Kreekalt teavet väidetavate riigiabi meetmete kohta. 12. novembri 2009. aasta kirjaga palusid Kreeka ametiasutused vastamiseks ajapikendust, millega komisjon nõustus oma 18. novembri 2009. aasta kirjas. Komisjon saatis 3. veebruaril 2010. aastal meeldetuletuse oma taotluse kohta ning Kreeka ametiasutused vastasid teabetaotlusele 23. veebruaril 2010. |
| --- | --- |

(4)

14. oktoobri 2009. aasta kirjaga taotles komisjon Kreekalt teavet väidetavate riigiabi meetmete kohta. 12. novembri 2009. aasta kirjaga palusid Kreeka ametiasutused vastamiseks ajapikendust, millega komisjon nõustus oma 18. novembri 2009. aasta kirjas. Komisjon saatis 3. veebruaril 2010. aastal meeldetuletuse oma taotluse kohta ning Kreeka ametiasutused vastasid teabetaotlusele 23. veebruaril 2010.

| (5) | 5. mail 2010. aastal kohtusid komisjoni talitused Kreeka ametiasutuste esindajatega täiendavate selgituste arutamiseks. |
| --- | --- |

(5)

5. mail 2010. aastal kohtusid komisjoni talitused Kreeka ametiasutuste esindajatega täiendavate selgituste arutamiseks.

| (6) | 27. oktoobri 2010. aasta kirjaga taotles komisjon Kreeka ametiasutustelt täiendavat teavet. 18. novembri 2011. aasta kirjaga palusid Kreeka ametiasutused ajapikendust, millega komisjon nõustus 2. detsembri 2011. aasta kirjaga. Kreeka ametiasutused vastasid sellele teabetaotlusele 8. veebruaril 2011. |
| --- | --- |

(6)

27. oktoobri 2010. aasta kirjaga taotles komisjon Kreeka ametiasutustelt täiendavat teavet. 18. novembri 2011. aasta kirjaga palusid Kreeka ametiasutused ajapikendust, millega komisjon nõustus 2. detsembri 2011. aasta kirjaga. Kreeka ametiasutused vastasid sellele teabetaotlusele 8. veebruaril 2011.

| (7) | Komisjon teatas 11. juuli 2012. aasta kirjaga (4) Kreekale oma otsusest, mille kohaselt kontsessioonilepingu ja hanketeate erinevused ega maksumeede, millega PTC-le väljaspool Kreekat tarnitud kaubad, tööd ja teenused vabastatakse ettevõtte tulumaksust, ei kujuta endast riigiabi. Samuti otsustas komisjon algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse seoses kõigi ülejäänud väidetava riigiabi meetmetega. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon teatas 11. juuli 2012. aasta kirjaga (4) Kreekale oma otsusest, mille kohaselt kontsessioonilepingu ja hanketeate erinevused ega maksumeede, millega PTC-le väljaspool Kreekat tarnitud kaubad, tööd ja teenused vabastatakse ettevõtte tulumaksust, ei kujuta endast riigiabi. Samuti otsustas komisjon algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse seoses kõigi ülejäänud väidetava riigiabi meetmetega.

| (8) | Komisjoni menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas5. oktoobril 2012 (5). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama meetmete kohta oma märkusi. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas5. oktoobril 2012 (5). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama meetmete kohta oma märkusi.

| (9) | Abisaaja esitas komisjonile märkused 5. novembril 2012. aastal. Need märkused edastati 14. jaanuaril 2013. aastal Kreekale, kellele anti võimalus neile reageerida. Kreeka märkused ja täiendav teave saabusid komisjoni 2. novembri 2012. aasta, 27. märtsi 2013. aasta ja 10. juuli 2013. aasta kirjadega. 13. septembril 2013. aastal kohtusid komisjoni talitused Kreeka ametiasutustega, kellega oli kaasas abisaaja. 23. oktoobril 2013 esitasid Kreeka ametiasutused täiendavat teavet. Komisjon saatis 17. jaanuaril 2014. aastal meeldetuletuse veel puuduva teabe kohta. Kreeka ametiasutused vastasid 4. veebruaril 2014 ja järgmine kohtumine toimus 10. veebruaril 2014. Nimetatud kohtumise järel esitasid Kreeka ametiasutused täiendavat teavet 10. märtsil 2014 ja 12. märtsil 2014 toimus järgmine kohtumine. Pärast seda kohtumist esitasid Kreeka ametiasutused lisateavet 31. märtsil 2014, 16. aprillil 2014 ja 28. aprillil 2014. Täiendavad kohtumised Kreeka ametiasutuste ja abisaajaga toimusid 19. mail 2014 ja 8. detsembril 2014. |
| --- | --- |

(9)

Abisaaja esitas komisjonile märkused 5. novembril 2012. aastal. Need märkused edastati 14. jaanuaril 2013. aastal Kreekale, kellele anti võimalus neile reageerida. Kreeka märkused ja täiendav teave saabusid komisjoni 2. novembri 2012. aasta, 27. märtsi 2013. aasta ja 10. juuli 2013. aasta kirjadega. 13. septembril 2013. aastal kohtusid komisjoni talitused Kreeka ametiasutustega, kellega oli kaasas abisaaja. 23. oktoobril 2013 esitasid Kreeka ametiasutused täiendavat teavet. Komisjon saatis 17. jaanuaril 2014. aastal meeldetuletuse veel puuduva teabe kohta. Kreeka ametiasutused vastasid 4. veebruaril 2014 ja järgmine kohtumine toimus 10. veebruaril 2014. Nimetatud kohtumise järel esitasid Kreeka ametiasutused täiendavat teavet 10. märtsil 2014 ja 12. märtsil 2014 toimus järgmine kohtumine. Pärast seda kohtumist esitasid Kreeka ametiasutused lisateavet 31. märtsil 2014, 16. aprillil 2014 ja 28. aprillil 2014. Täiendavad kohtumised Kreeka ametiasutuste ja abisaajaga toimusid 19. mail 2014 ja 8. detsembril 2014.

2.   ABISAAJA JA VÄIDETAVATE ABIMEETMETE KIRJELDUS

2.1.   Pireuse sadam

| (10) | Pireuse sadam on jagatud kaheks alaks: kaubasadam ja reisisadam. Kaubasadamas on kolm terminali: konteineriterminal, lastiterminal ja autoterminal. |
| --- | --- |

(10)

Pireuse sadam on jagatud kaheks alaks: kaubasadam ja reisisadam. Kaubasadamas on kolm terminali: konteineriterminal, lastiterminal ja autoterminal.

| (11) | Konteineriterminalil on kaks kaid. Pireuse sadamaasutus (edaspidi „PPA”) otsustas konteineriterminali taristu laiendamiseks pikendada esimest kaid, uuendada teise kai seadmeid ja ehitada kolmanda kai. |
| --- | --- |

(11)

Konteineriterminalil on kaks kaid. Pireuse sadamaasutus (edaspidi „PPA”) otsustas konteineriterminali taristu laiendamiseks pikendada esimest kaid, uuendada teise kai seadmeid ja ehitada kolmanda kai.

2.2.   Piraeus Port Authority S.A.

| (12) | Ettevõtja Piraeus Port Authority S.A. asutati seadusega nr 2688/1999, millega 1930. aastal loodud avalik-õiguslik Pireuse sadamaasutus kujundati ümber kommunaalettevõtjaks. |
| --- | --- |

(12)

Ettevõtja Piraeus Port Authority S.A. asutati seadusega nr 2688/1999, millega 1930. aastal loodud avalik-õiguslik Pireuse sadamaasutus kujundati ümber kommunaalettevõtjaks.

| (13) | Kreeka riik ja PPA sõlmisid 13. veebruaril 2002. aastal neljakümneaastase tähtajaga kontsessioonilepingu. Leping ratifitseeriti seadusega nr 3654/2008. Lepingu kohaselt on PPA-l ainuõigus Pireuse sadama maismaatsoonis maa, ehitiste ja taristu kasutamiseks (6). Täpsemalt on PPA-l kontsessioonilepingu kohaselt õigus sõlmida kolmandate isikutega allhankelepinguid, tehes tasu eest osa sadama käitamise nende ülesandeks (7). |
| --- | --- |

(13)

Kreeka riik ja PPA sõlmisid 13. veebruaril 2002. aastal neljakümneaastase tähtajaga kontsessioonilepingu. Leping ratifitseeriti seadusega nr 3654/2008. Lepingu kohaselt on PPA-l ainuõigus Pireuse sadama maismaatsoonis maa, ehitiste ja taristu kasutamiseks (6). Täpsemalt on PPA-l kontsessioonilepingu kohaselt õigus sõlmida kolmandate isikutega allhankelepinguid, tehes tasu eest osa sadama käitamise nende ülesandeks (7).

2.3.   PPA ja PCT kontsessioonileping ja investeerimisprojekt

| (14) | PPA korraldas teist ja kolmandat kaid käitava alltöövõtja leidmiseks sadamahaldusteenuste Euroopa riigihanke (8). Hanke käigus sai PPA kaks pakkumust, millest ühe esitas COSCO ja teise ettevõtjate konsortsium, kuhu kuulusid Hutchinson Port Holdings L.T.D., Hutchinson Ports Investments S.A.R.L., Alapis Joint Stock Company S.A. ja Lyd S.A. |
| --- | --- |

(14)

PPA korraldas teist ja kolmandat kaid käitava alltöövõtja leidmiseks sadamahaldusteenuste Euroopa riigihanke (8). Hanke käigus sai PPA kaks pakkumust, millest ühe esitas COSCO ja teise ettevõtjate konsortsium, kuhu kuulusid Hutchinson Port Holdings L.T.D., Hutchinson Ports Investments S.A.R.L., Alapis Joint Stock Company S.A. ja Lyd S.A.

| (15) | Pakkumiskutses oli sätestatud ka hanke vaidlustamise võimalus. Siiski ei esitanud ükski osaleja kohtuasutustele vaideid hankemenetluse ega lõpptulemuse kohta. Lisaks kontrollis menetlust ja lepingu projekti Kreeka riigikontroll, kes kiitis need heaks. |
| --- | --- |

(15)

Pakkumiskutses oli sätestatud ka hanke vaidlustamise võimalus. Siiski ei esitanud ükski osaleja kohtuasutustele vaideid hankemenetluse ega lõpptulemuse kohta. Lisaks kontrollis menetlust ja lepingu projekti Kreeka riigikontroll, kes kiitis need heaks.

| (16) | 2008. aasta novembris sõlmisid PPA ja PCT kontsessioonilepingu, millega PCT andis PCT-le ainuõiguse kasutada nn „uut konteineriterminali”, mis koosnes olemasolevast uuendatavast teisest kaist, ehitatavast kolmandast kaist ja selle juurde kuuluvast alast, ning õiguse kasutada külgnevat sildumisala, mis võimaldab laevade ohutut sildumist ja teenindamist. |
| --- | --- |

(16)

2008. aasta novembris sõlmisid PPA ja PCT kontsessioonilepingu, millega PCT andis PCT-le ainuõiguse kasutada nn „uut konteineriterminali”, mis koosnes olemasolevast uuendatavast teisest kaist, ehitatavast kolmandast kaist ja selle juurde kuuluvast alast, ning õiguse kasutada külgnevat sildumisala, mis võimaldab laevade ohutut sildumist ja teenindamist.

| (17) | Kontsessioonilepingu kohaselt on PCT kohustatud uuendama olemasoleva teise kai, ehitama uue kolmanda kai ning osutama kõiki konteineriterminali käitamisega seotud sadamateenuseid. Lisaks tasub kontsessiooni valdaja oma vahenditest täielikult kõik teise kai uuendamise ning kolmanda kai ehitamise ja käitamise kulud. Seega nähti nii hankes kui ka kontsessioonilepingus ette, et kontsessiooni valdaja ei saa oma investeeringuteks raha riiklikest vahenditest. |
| --- | --- |

(17)

Kontsessioonilepingu kohaselt on PCT kohustatud uuendama olemasoleva teise kai, ehitama uue kolmanda kai ning osutama kõiki konteineriterminali käitamisega seotud sadamateenuseid. Lisaks tasub kontsessiooni valdaja oma vahenditest täielikult kõik teise kai uuendamise ning kolmanda kai ehitamise ja käitamise kulud. Seega nähti nii hankes kui ka kontsessioonilepingus ette, et kontsessiooni valdaja ei saa oma investeeringuteks raha riiklikest vahenditest.

| (18) | Lisaks on sätestatud, et kontsessiooni valdaja kanda jäävad kõik vajaliku taristu uuendamise ja ehitamisega seotud (kommerts)riskid. Samuti võtab ta endale mitmeid kohustusi seoses uue konteineriterminali garanteeritud läbilaskevõime tagamisega. |
| --- | --- |

(18)

Lisaks on sätestatud, et kontsessiooni valdaja kanda jäävad kõik vajaliku taristu uuendamise ja ehitamisega seotud (kommerts)riskid. Samuti võtab ta endale mitmeid kohustusi seoses uue konteineriterminali garanteeritud läbilaskevõime tagamisega.

| (19) | PPA ja PCT kontsessioonileping ratifitseeriti seadusega nr 3755/2009 (edaspidi „ratifitseerimisseadus”). Ratifitseerimisseaduse artikkel 1 sisaldab sõlmitud kontsessioonilepingut, artiklis 2 sätestatakse PCT-le antavad maksuvabastused ning artiklis 3 nähakse ette võimalus, et seoses kontsessioonilepinguga tehtavatele PCT investeeringutele rakendatakse välisinvesteeringute kaitse erirežiimi vastavalt seadusandlikule dekreedile nr 2687/1953. |
| --- | --- |

(19)

PPA ja PCT kontsessioonileping ratifitseeriti seadusega nr 3755/2009 (edaspidi „ratifitseerimisseadus”). Ratifitseerimisseaduse artikkel 1 sisaldab sõlmitud kontsessioonilepingut, artiklis 2 sätestatakse PCT-le antavad maksuvabastused ning artiklis 3 nähakse ette võimalus, et seoses kontsessioonilepinguga tehtavatele PCT investeeringutele rakendatakse välisinvesteeringute kaitse erirežiimi vastavalt seadusandlikule dekreedile nr 2687/1953.

3.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (20) | Komisjon otsustas oma 11. juuli 2012. aasta otsuses (9), et kontsessioonilepingu ja hanketeate erinevused ning kaks maksumeedet (10) ei kujuta endast riigiabi. Samas otsuses väljendas komisjon kahtlust järgmiste väidetava riigiabi meetmete kohta ja algatas nende suhtes ametliku uurimismenetluse:






  1) | kogunenud intressilt tulumaksu maksmise kohustusest vabastamine kuni kolmanda kai kasutusele võtmise kuupäevani (11); |
| --- | --- | --- |

(20)

Komisjon otsustas oma 11. juuli 2012. aasta otsuses (9), et kontsessioonilepingu ja hanketeate erinevused ning kaks maksumeedet (10) ei kujuta endast riigiabi. Samas otsuses väljendas komisjon kahtlust järgmiste väidetava riigiabi meetmete kohta ja algatas nende suhtes ametliku uurimismenetluse:

1)

kogunenud intressilt tulumaksu maksmise kohustusest vabastamine kuni kolmanda kai kasutusele võtmise kuupäevani (11);

| 2) | õigus käibemaksu ettemaksu tagastamisele, olenemata lepingu objekti valmiduse astmest; mõiste „kapitalikaup” määratlemine seoses käibemaksueeskirjade kohaldamisega; õigus arvestada intressi alates 61. päevast pärast käibemaksu tagastamise taotluse esitamist (12); |
| --- | --- |

2)

õigus käibemaksu ettemaksu tagastamisele, olenemata lepingu objekti valmiduse astmest; mõiste „kapitalikaup” määratlemine seoses käibemaksueeskirjade kohaldamisega; õigus arvestada intressi alates 61. päevast pärast käibemaksu tagastamise taotluse esitamist (12);

| 3) | kahjumi ajalise piiranguta edasikandmise võimaldamine (13); |
| --- | --- |

3)

kahjumi ajalise piiranguta edasikandmise võimaldamine (13);

| 4) | võimalus valida teise kai rekonstrueerimise ja kolmanda kai ehituse investeeringukulude amortiseerimisel kolme meetodi vahel (14); |
| --- | --- |

4)

võimalus valida teise kai rekonstrueerimise ja kolmanda kai ehituse investeeringukulude amortiseerimisel kolme meetodi vahel (14);

| 5) | investeerimisprojektide rahastamiseks sõlmitavate laenu- ja kõrvallepingute vabastamine tempelmaksust (15); |
| --- | --- |

5)

investeerimisprojektide rahastamiseks sõlmitavate laenu- ja kõrvallepingute vabastamine tempelmaksust (15);

| 6) | võlausaldajate vabastamine maksudest, tempelmaksust ja osamaksudest ning kohustustest riigi ja kolmandate osapoolte ees seoses võlausaldajatevaheliste lepingutega, millega antakse üle laenulepingutest tulenevad kohustused ja õigused (16); |
| --- | --- |

6)

võlausaldajate vabastamine maksudest, tempelmaksust ja osamaksudest ning kohustustest riigi ja kolmandate osapoolte ees seoses võlausaldajatevaheliste lepingutega, millega antakse üle laenulepingutest tulenevad kohustused ja õigused (16);

| 7) | kontsessioonilepingu alusel PPA poolt PCT-le makstavate käibemaksuseaduse kohaldamisalasse mittekuuluvate hüvitiste vabastamine tempelmaksust (17); |
| --- | --- |

7)

kontsessioonilepingu alusel PPA poolt PCT-le makstavate käibemaksuseaduse kohaldamisalasse mittekuuluvate hüvitiste vabastamine tempelmaksust (17);

| 8) | kaitse võimaldamine välisinvesteeringute kaitse erirežiimi alusel (18); |
| --- | --- |

8)

kaitse võimaldamine välisinvesteeringute kaitse erirežiimi alusel (18);

| 9) | erandi tegemine sundvõõrandamise eeskirjadest. |
| --- | --- |

9)

erandi tegemine sundvõõrandamise eeskirjadest.

| (21) | Täpsemalt asus komisjon seisukohale, et kõnealuste meetmetega antakse PCT-le valikuline eelis, kuna nendega tehtavat erandit tavaliselt kohaldatavatest maksustamiseeskirjadest ei saa põhjendada majanduspoliitiliste kaalutlustega, millele Kreeka ametiasutused osutasid. Komisjon leidis, et suurtes taristuprojektides tehtavate investeeringute toetamine on majanduspoliitiline kaalutlus, mis ei ole seotud maksusüsteemiga ja millega ei saa põhjendada PCT jaoks soodsamat erikohtlemist. |
| --- | --- |

(21)

Täpsemalt asus komisjon seisukohale, et kõnealuste meetmetega antakse PCT-le valikuline eelis, kuna nendega tehtavat erandit tavaliselt kohaldatavatest maksustamiseeskirjadest ei saa põhjendada majanduspoliitiliste kaalutlustega, millele Kreeka ametiasutused osutasid. Komisjon leidis, et suurtes taristuprojektides tehtavate investeeringute toetamine on majanduspoliitiline kaalutlus, mis ei ole seotud maksusüsteemiga ja millega ei saa põhjendada PCT jaoks soodsamat erikohtlemist.

| (22) | Komisjon leidis veel, et mõne samalaadse maksuvabastuse kasutamine varasemates komisjoni heakskiidu saanud riigihankelepingutes ei ole asjakohane tõend, mis kinnitaks kõnealuste meetmete põhjendatust Kreeka maksusüsteemi loogika järgi. |
| --- | --- |

(22)

Komisjon leidis veel, et mõne samalaadse maksuvabastuse kasutamine varasemates komisjoni heakskiidu saanud riigihankelepingutes ei ole asjakohane tõend, mis kinnitaks kõnealuste meetmete põhjendatust Kreeka maksusüsteemi loogika järgi.

| (23) | Lisaks väljendas komisjon kahtlust, kas kõnealused meetmed on kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktidega a ja c, nagu väitsid Kreeka ametiasutused. Eelkõige kahtles komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaldatavuses, sest komisjon on esitanud nimetatud artiklile vastavuse tingimused oma regionaalabi suunistes aastateks 2007–2013 ning Kreeka ametiasutused ei esitanud ühtegi asjakohast põhjendust selle kohta, et meetmed vastavad kõnealuste suuniste tingimustele. Seoses artikli 107 lõike 3 punkti c kohaldatavusega väljendas komisjon kahtlust meetmete vajalikkuse ja proportsionaalsuse suhtes. |
| --- | --- |

(23)

Lisaks väljendas komisjon kahtlust, kas kõnealused meetmed on kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktidega a ja c, nagu väitsid Kreeka ametiasutused. Eelkõige kahtles komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaldatavuses, sest komisjon on esitanud nimetatud artiklile vastavuse tingimused oma regionaalabi suunistes aastateks 2007–2013 ning Kreeka ametiasutused ei esitanud ühtegi asjakohast põhjendust selle kohta, et meetmed vastavad kõnealuste suuniste tingimustele. Seoses artikli 107 lõike 3 punkti c kohaldatavusega väljendas komisjon kahtlust meetmete vajalikkuse ja proportsionaalsuse suhtes.

4.   HUVITATUD ISIKUTE JA KREEKA MÄRKUSED

| (24) | Kreeka ja abisaaja esitasid kõnealuse juhtumi kohta ühised märkused. Komisjon ei saanud pärast ametliku uurimismenetluse algatamist märkusi üheltki kolmandalt isikult. |
| --- | --- |

(24)

Kreeka ja abisaaja esitasid kõnealuse juhtumi kohta ühised märkused. Komisjon ei saanud pärast ametliku uurimismenetluse algatamist märkusi üheltki kolmandalt isikult.

4.1.   Seoses riigiabi esinemisega

Eelise puudumine

| (25) | Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et üldkohaldatavatest maksueeskirjadest tehtud erandiga ei anta tingimata valikulist eelist ning et komisjon ei tee vahet valikulisusel ja eelise andmisel. Seega ei saa isegi kindlaks tehtud valikulise meetme puhul öelda, et sellega antakse automaatselt eelis ja vastupidi. Sama üldreegli kohaldamine erinevates olukordades võiks põhjustada diskrimineerimist või asetada reeglit täitma kohustatud teatud isikud ebasoodsamasse olukorda. Maksuvabastuse eesmärk võib olla tagada, et objektiivselt erinevaid olukordi käsitletakse erinevalt ja seega ei teki diskrimineerimist ega tahtmatult ebasoodsama olukorra loomist. |
| --- | --- |

(25)

Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et üldkohaldatavatest maksueeskirjadest tehtud erandiga ei anta tingimata valikulist eelist ning et komisjon ei tee vahet valikulisusel ja eelise andmisel. Seega ei saa isegi kindlaks tehtud valikulise meetme puhul öelda, et sellega antakse automaatselt eelis ja vastupidi. Sama üldreegli kohaldamine erinevates olukordades võiks põhjustada diskrimineerimist või asetada reeglit täitma kohustatud teatud isikud ebasoodsamasse olukorda. Maksuvabastuse eesmärk võib olla tagada, et objektiivselt erinevaid olukordi käsitletakse erinevalt ja seega ei teki diskrimineerimist ega tahtmatult ebasoodsama olukorra loomist.

| (26) | Lisaks väidavad nad, et nii nagu ettevõtjad, kellele tehakse ülesandeks osutada teatud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid, võtavad erasektori vahendite abil avaliku taristu loomiseks ja käitamiseks pikaajalise kontsessiooni saanud ettevõtjad lepingulise kohustuse investeerida märkimisväärseid summasid taristusse, mis tagastatakse kontsessiooniperioodi lõpus riigile. Seega on kõnealuste maksumeetmete eesmärk hüvitada nende ettevõtjate „struktuurilist ebasoodsamat olukorda”. Sellega seoses osutavad nad äriühingu Combus suhtes tehtud otsusele (19), milles Üldkohus märkis, et „struktuurilise ebasoodsama olukorra” kõrvaldamine ei kujuta endast „soodustamist” ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(26)

Lisaks väidavad nad, et nii nagu ettevõtjad, kellele tehakse ülesandeks osutada teatud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid, võtavad erasektori vahendite abil avaliku taristu loomiseks ja käitamiseks pikaajalise kontsessiooni saanud ettevõtjad lepingulise kohustuse investeerida märkimisväärseid summasid taristusse, mis tagastatakse kontsessiooniperioodi lõpus riigile. Seega on kõnealuste maksumeetmete eesmärk hüvitada nende ettevõtjate „struktuurilist ebasoodsamat olukorda”. Sellega seoses osutavad nad äriühingu Combus suhtes tehtud otsusele (19), milles Üldkohus märkis, et „struktuurilise ebasoodsama olukorra” kõrvaldamine ei kujuta endast „soodustamist” ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Valikulisuse puudumine ja/või põhjendamine maksusüsteemi loogikaga

i.   
  Uuritavate meetmete „võrdlussüsteem”

| (27) | Kreeka ametiasutuste ja PCT väitel on õige võrdlussüsteem see üldrežiim, mida kohaldatakse Kreekas avaliku taristu projektide, sealhulgas avaliku ja erasektori partnerluse suhtes. Kõnealust kava kohaldatakse kõigi ettevõtjate suhtes, kes tegelevad suurte taristuprojektidega, ning avaliku ja erasektori partnerluste suhtes ilma nende vahel vahet tegemata. Seaduse nr 3755/2009 maksundusalastes sätetes on kirjeldatud kõnealuse üldise kava kohaldamist üksikjuhul. |
| --- | --- |

(27)

Kreeka ametiasutuste ja PCT väitel on õige võrdlussüsteem see üldrežiim, mida kohaldatakse Kreekas avaliku taristu projektide, sealhulgas avaliku ja erasektori partnerluse suhtes. Kõnealust kava kohaldatakse kõigi ettevõtjate suhtes, kes tegelevad suurte taristuprojektidega, ning avaliku ja erasektori partnerluste suhtes ilma nende vahel vahet tegemata. Seaduse nr 3755/2009 maksundusalastes sätetes on kirjeldatud kõnealuse üldise kava kohaldamist üksikjuhul.

| (28) | Kuna avaliku taristu projektidel on teatud eritunnused (20), mis eristavad neid muudest projektidest, asuvad nendega tegelevad ettevõtjad objektiivselt selgelt teistsuguses õiguslikus ja faktilises olukorras kui muude tegevustega tegelevad ettevõtjad. Seega ei saa üldiselt kohaldatavaid maksueeskirju pidada kehtivaks „võrdlussüsteemiks”. Õige võrdlussüsteem peaks olema selline, milles võetakse arvesse kõnealuseid eritunnuseid, mida tunnustatakse ka ELi õigusaktides (21), millega nõutakse erikohtlemist (22). |
| --- | --- |

(28)

Kuna avaliku taristu projektidel on teatud eritunnused (20), mis eristavad neid muudest projektidest, asuvad nendega tegelevad ettevõtjad objektiivselt selgelt teistsuguses õiguslikus ja faktilises olukorras kui muude tegevustega tegelevad ettevõtjad. Seega ei saa üldiselt kohaldatavaid maksueeskirju pidada kehtivaks „võrdlussüsteemiks”. Õige võrdlussüsteem peaks olema selline, milles võetakse arvesse kõnealuseid eritunnuseid, mida tunnustatakse ka ELi õigusaktides (21), millega nõutakse erikohtlemist (22).

| (29) | Seega kasutab Kreeka muudest tegevustest eristuvate eritunnustega avaliku taristu projektide sobiva käsitlemise tagamiseks teatud maksustamisalaseid sätteid, millega selgitatakse maksustamise mõne valdkonna suhtes kohaldatavaid eeskirju, mille kohaldamine i) võiks ilma nende säteteta põhjustada avaliku taristu projektide diskrimineerimist, ii) on ebaselge ega ühti maksusüsteemi üldpõhimõtetega või iii) on väiksema prioriteediga kui eespool nimetatud nõue kasutada/jaotada avalikke vahendeid kõige tõhusamal viisil. |
| --- | --- |

(29)

Seega kasutab Kreeka muudest tegevustest eristuvate eritunnustega avaliku taristu projektide sobiva käsitlemise tagamiseks teatud maksustamisalaseid sätteid, millega selgitatakse maksustamise mõne valdkonna suhtes kohaldatavaid eeskirju, mille kohaldamine i) võiks ilma nende säteteta põhjustada avaliku taristu projektide diskrimineerimist, ii) on ebaselge ega ühti maksusüsteemi üldpõhimõtetega või iii) on väiksema prioriteediga kui eespool nimetatud nõue kasutada/jaotada avalikke vahendeid kõige tõhusamal viisil.

| (30) | Lisaks ütlevad nad, et maksumeetme üldine iseloom ei sõltu selle kehtestamiseks kasutatud seadusandlikust meetodist. Gibraltari kohtuotsusele (23) viidates väidavad nad, et kui liikmesriik teeb üldkohaldatavatest eeskirjadest erandi, ei põhjusta see automaatselt valikulisust ja eelise andmist. Üksnes „erandipõhine” tegutsemisviis oleks puhtvormiline meetod, millest oleks lihtne mööda hiilida. |
| --- | --- |

(30)

Lisaks ütlevad nad, et maksumeetme üldine iseloom ei sõltu selle kehtestamiseks kasutatud seadusandlikust meetodist. Gibraltari kohtuotsusele (23) viidates väidavad nad, et kui liikmesriik teeb üldkohaldatavatest eeskirjadest erandi, ei põhjusta see automaatselt valikulisust ja eelise andmist. Üksnes „erandipõhine” tegutsemisviis oleks puhtvormiline meetod, millest oleks lihtne mööda hiilida.

ii.   
  Kõnealuse meetme eesmärk

| (31) | Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et Adria-Wieni kohtulahendi valguses seisneb meetme eesmärk, mille alusel tuleb hinnata PCT jaoks soodsamaid sätteid, avaliku taristu projektide eduka elluviimise toetamises. Nad ei nõustu komisjoni menetluse algatamise otsuses esitatud hinnanguga sellise eesmärgi „mitteasjakohasuse” ja „kehtetuse” kohta. |
| --- | --- |

(31)

Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et Adria-Wieni kohtulahendi valguses seisneb meetme eesmärk, mille alusel tuleb hinnata PCT jaoks soodsamaid sätteid, avaliku taristu projektide eduka elluviimise toetamises. Nad ei nõustu komisjoni menetluse algatamise otsuses esitatud hinnanguga sellise eesmärgi „mitteasjakohasuse” ja „kehtetuse” kohta.

| (32) | Samuti osutavad nad keskkonnatasude eesmärgile ja väidavad, et komisjoni menetluse algatamise otsuses esitatud järeldus tähendab seda, et maksusüsteemi üldise iseloomuga ei saaks kunagi põhjendada ühtegi maksumeedet, millel on mõni muu konkreetne eesmärk peale maksude kogumise. Liikmesriigid võivad ELi õigusega lubatud piirides vabalt kasutada oma maksusüsteemi vajalikuks peetavatel poliitilistel eesmärkidel. |
| --- | --- |

(32)

Samuti osutavad nad keskkonnatasude eesmärgile ja väidavad, et komisjoni menetluse algatamise otsuses esitatud järeldus tähendab seda, et maksusüsteemi üldise iseloomuga ei saaks kunagi põhjendada ühtegi maksumeedet, millel on mõni muu konkreetne eesmärk peale maksude kogumise. Liikmesriigid võivad ELi õigusega lubatud piirides vabalt kasutada oma maksusüsteemi vajalikuks peetavatel poliitilistel eesmärkidel.

| (33) | Lisaks väidavad nad, et komisjon on ekslikult järeldanud, nagu oleks maksusüsteemi kõnealune eesmärk „mitteasjakohane” (24), sest Assooride kohtuasjas (25) ei öelnud kohus, et kõnealune eesmärk on tähtsusetu. Valikulisuse analüüsi eesmärk ei ole kindlaks teha, kas uuritava meetme „eesmärk”„üksinda” on „kehtiv” või „asjakohane”. Meetme „eesmärk” seisneb „aluses”, mille põhjal saab võrrelda ettevõtjate „õiguslikku ja faktilist” olukorda. |
| --- | --- |

(33)

Lisaks väidavad nad, et komisjon on ekslikult järeldanud, nagu oleks maksusüsteemi kõnealune eesmärk „mitteasjakohane” (24), sest Assooride kohtuasjas (25) ei öelnud kohus, et kõnealune eesmärk on tähtsusetu. Valikulisuse analüüsi eesmärk ei ole kindlaks teha, kas uuritava meetme „eesmärk”„üksinda” on „kehtiv” või „asjakohane”. Meetme „eesmärk” seisneb „aluses”, mille põhjal saab võrrelda ettevõtjate „õiguslikku ja faktilist” olukorda.

| (34) | Nad väidavad, et komisjon ei selgita, miks poliitika „eesmärk” ei ole valikulisuse hindamisel „kehtiv” või „asjakohane”. Sellega seoses osutavad nad Adria-Wieni (26), Regione Sardegna (27) ja British Aggregatesi (28) kohtuotsustele, väites, et kohus ei olnud oma seisukohas kõnealuste eesmärkide vastu, vaid lihtsalt hindas, kas vaadeldavad meetmed olid valikulised. |
| --- | --- |

(34)

Nad väidavad, et komisjon ei selgita, miks poliitika „eesmärk” ei ole valikulisuse hindamisel „kehtiv” või „asjakohane”. Sellega seoses osutavad nad Adria-Wieni (26), Regione Sardegna (27) ja British Aggregatesi (28) kohtuotsustele, väites, et kohus ei olnud oma seisukohas kõnealuste eesmärkide vastu, vaid lihtsalt hindas, kas vaadeldavad meetmed olid valikulised.

iii.   
  PCT õiguslik ja faktiline olukord asjaomase meetme eesmärgi valguses

| (35) | Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et avaliku taristu projektide eduka elluviimise eesmärki arvestades on PCT ja teised suurte taristuprojektidega tegelevad ettevõtjad muudest ettevõtjatest erinevas õiguslikus ja faktilises olukorras. Nad väidavad selle põhjal, et komisjon on menetluse algatamise otsuses tähelepanuta jätnud kõnealuste projektide asjaolud/eritunnused. PCT ja muude võrreldavas olukorras olevate ettevõtjate maksusoodustused ei saa anda neile konkurentsieelist selliseid soodustusi mittesaavate ettevõtjate ees, sest need kaks ettevõtjate kategooriat ei konkureeri omavahel avaliku taristu projektide elluviimise pärast. |
| --- | --- |

(35)

Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et avaliku taristu projektide eduka elluviimise eesmärki arvestades on PCT ja teised suurte taristuprojektidega tegelevad ettevõtjad muudest ettevõtjatest erinevas õiguslikus ja faktilises olukorras. Nad väidavad selle põhjal, et komisjon on menetluse algatamise otsuses tähelepanuta jätnud kõnealuste projektide asjaolud/eritunnused. PCT ja muude võrreldavas olukorras olevate ettevõtjate maksusoodustused ei saa anda neile konkurentsieelist selliseid soodustusi mittesaavate ettevõtjate ees, sest need kaks ettevõtjate kategooriat ei konkureeri omavahel avaliku taristu projektide elluviimise pärast.

| (36) | Kõnealune kava kehtib ühtviisi kõigi selliseid projekte ellu viivate ettevõtjate suhtes ilma kedagi välja arvamata ning nende kohaldamise piirkonda, majandusharu, eelarvet või tähtaegu ei ole kuidagi piiratud. Järelikult de facto valikulisus puudub. |
| --- | --- |

(36)

Kõnealune kava kehtib ühtviisi kõigi selliseid projekte ellu viivate ettevõtjate suhtes ilma kedagi välja arvamata ning nende kohaldamise piirkonda, majandusharu, eelarvet või tähtaegu ei ole kuidagi piiratud. Järelikult de facto valikulisus puudub.

| (37) | Lisaks ei ole Kreeka ametiasutused jätnud endale mingit kaalutlusõigust seoses kõnealuste maksustamissätete kohaldamisega ning neid on mitme aasta jooksul süstemaatiliselt kasutatud kõigis avaliku taristu projektides. |
| --- | --- |

(37)

Lisaks ei ole Kreeka ametiasutused jätnud endale mingit kaalutlusõigust seoses kõnealuste maksustamissätete kohaldamisega ning neid on mitme aasta jooksul süstemaatiliselt kasutatud kõigis avaliku taristu projektides.

iv.   
  Maksusüsteemi loogika

| (38) | Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et kõnealused maksustamissätted ja neid hõlmav kava on kooskõlas Kreeka vastavate maksustamiseeskirjade juhtpõhimõtetega, sest a) nendega tahetakse saavutada avaliku poliitika eesmärki, mis vastab üldise maksusüsteemi põhimõtetele, eelkõige proportsionaalsuse põhimõttele, samuti maksusüsteemi majanduslikele ja riigitulude kogumise eesmärkidele ning avaliku taristu loomist käsitlevale Kreeka poliitikale, b) nende eesmärk on tagada objektiivselt erinevate olukordade erinevat käsitlemist, millega järgitakse võrdsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid ning tagatakse, et maksusüsteemiga soovitud eesmärke ei moonutata, c) neid kohaldatakse objektiivsete kriteeriumide alusel, d) need on välja töötatud spetsiaalselt seadusandliku mehhanismina, millega leevendatakse avaliku taristu projektidega seotud olulisemaid rahalisi probleeme, mis võivad ohtu seada erasektori osalemise (29). |
| --- | --- |

(38)

Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et kõnealused maksustamissätted ja neid hõlmav kava on kooskõlas Kreeka vastavate maksustamiseeskirjade juhtpõhimõtetega, sest a) nendega tahetakse saavutada avaliku poliitika eesmärki, mis vastab üldise maksusüsteemi põhimõtetele, eelkõige proportsionaalsuse põhimõttele, samuti maksusüsteemi majanduslikele ja riigitulude kogumise eesmärkidele ning avaliku taristu loomist käsitlevale Kreeka poliitikale, b) nende eesmärk on tagada objektiivselt erinevate olukordade erinevat käsitlemist, millega järgitakse võrdsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid ning tagatakse, et maksusüsteemiga soovitud eesmärke ei moonutata, c) neid kohaldatakse objektiivsete kriteeriumide alusel, d) need on välja töötatud spetsiaalselt seadusandliku mehhanismina, millega leevendatakse avaliku taristu projektidega seotud olulisemaid rahalisi probleeme, mis võivad ohtu seada erasektori osalemise (29).

| (39) | Lisaks tagavad need meetmed õiguskindluse ja kaitsevad maksumaksja maksude tasumise võimekust, millega edendatakse erasektori investeeringuid avalikku taristusse ja seeläbi maksubaasi laiendamist ja suurema maksutulu kogumist. Seega on kõnealused meetmed süsteemi loogika kohaselt põhjendatud. |
| --- | --- |

(39)

Lisaks tagavad need meetmed õiguskindluse ja kaitsevad maksumaksja maksude tasumise võimekust, millega edendatakse erasektori investeeringuid avalikku taristusse ja seeläbi maksubaasi laiendamist ja suurema maksutulu kogumist. Seega on kõnealused meetmed süsteemi loogika kohaselt põhjendatud.

Konkurentsi moonutamise ja kaubanduse mõjutamisega seotud tingimuste hindamise puudumine

| (40) | Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et komisjon ei teinud kindlaks konkurentsi hindamiseks olulisi teenuseid ega geograafilisi turge, ei analüüsinud vastavatel turgudel valitsevaid konkurentsitingimusi ning ei teinud kindlaks, kas menetluse algatamise otsuses nimetatud konkureerivad ELi sadamad on Pireuse sadama ja PCT tegelikud või potentsiaalsed konkurendid. |
| --- | --- |

(40)

Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et komisjon ei teinud kindlaks konkurentsi hindamiseks olulisi teenuseid ega geograafilisi turge, ei analüüsinud vastavatel turgudel valitsevaid konkurentsitingimusi ning ei teinud kindlaks, kas menetluse algatamise otsuses nimetatud konkureerivad ELi sadamad on Pireuse sadama ja PCT tegelikud või potentsiaalsed konkurendid.

| (41) | Lisaks väidavad nad, et komisjon ei uurinud turgu, kus PCT konteineriterminal tegutseb, ega selle turu konkurentsitingimusi. Selline uurimine näitaks, et kõnealused maksustamissätted ei avalda ELis konkurentsile ja kaubandusele kahjulikku mõju. |
| --- | --- |

(41)

Lisaks väidavad nad, et komisjon ei uurinud turgu, kus PCT konteineriterminal tegutseb, ega selle turu konkurentsitingimusi. Selline uurimine näitaks, et kõnealused maksustamissätted ei avalda ELis konkurentsile ja kaubandusele kahjulikku mõju.

| (42) | Seoses turul valitsevate konkurentsitingimustega väidavad nad, et WAMi kohtuotsuse (30) põhjal ei tähenda asjaolu, et ELi liikmesriikide vahel kaubeldakse konteinerlastiga ning erinevad sadamad konkureerivad üksteisega konteinerlasti käitlemise teenuste pärast, automaatselt seda, et igasugune sadamaoperaatorile antav abi vastab ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kaubanduse kahjustamise ja/või konkurentsi moonutamise kriteeriumile. Seega nad väidavad, et komisjon ei analüüsinud maksustamissätete mõju asjaomaste turgude konkurentsile ja kaubandusele. |
| --- | --- |

(42)

Seoses turul valitsevate konkurentsitingimustega väidavad nad, et WAMi kohtuotsuse (30) põhjal ei tähenda asjaolu, et ELi liikmesriikide vahel kaubeldakse konteinerlastiga ning erinevad sadamad konkureerivad üksteisega konteinerlasti käitlemise teenuste pärast, automaatselt seda, et igasugune sadamaoperaatorile antav abi vastab ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kaubanduse kahjustamise ja/või konkurentsi moonutamise kriteeriumile. Seega nad väidavad, et komisjon ei analüüsinud maksustamissätete mõju asjaomaste turgude konkurentsile ja kaubandusele.

| (43) | PCT esitas seoses eespool esitatud põhjendusega üksikasjalikumaid märkusi. |
| --- | --- |

(43)

PCT esitas seoses eespool esitatud põhjendusega üksikasjalikumaid märkusi.

Asjaomase turu määratlus

| (44) | Seoses asjaomase turu määratlusega osutab PCT komisjoni otsustele ettevõtete ühinemise valdkonnas (31) ja väidab, et konteineriterminali sadamateenustel on kaks erinevat asjaomast turgu: tagamaavedu ja ümberlaadimine. |
| --- | --- |

(44)

Seoses asjaomase turu määratlusega osutab PCT komisjoni otsustele ettevõtete ühinemise valdkonnas (31) ja väidab, et konteineriterminali sadamateenustel on kaks erinevat asjaomast turgu: tagamaavedu ja ümberlaadimine.

| (45) | Ta väidab veel seoses tagamaaveoga, et komisjon näib pidavat turu geograafiliseks ulatuseks „Kreekat ja Vahemere idaosa”, kuid ei põhjenda, miks ta määratleb seda teisiti kui Kreeka konkurentsiamet, mille otsuse kohaselt piirdub tagamaaveoga seotud stividoriteenuste turu geograafiline ulatus Kesk- ja Lõuna-Kreekaga (32). |
| --- | --- |

(45)

Ta väidab veel seoses tagamaaveoga, et komisjon näib pidavat turu geograafiliseks ulatuseks „Kreekat ja Vahemere idaosa”, kuid ei põhjenda, miks ta määratleb seda teisiti kui Kreeka konkurentsiamet, mille otsuse kohaselt piirdub tagamaaveoga seotud stividoriteenuste turu geograafiline ulatus Kesk- ja Lõuna-Kreekaga (32).

| (46) | Lisaks väidab PCT, et Kreeka kesk- ja lõunaosa on nii pakkumise kui ka nõudluse poolest Kreeka põhjaosast erinev geograafiline turg, sest a) PCT konteineriterminali läbilaskevõime on palju suurem kui Thessaloniki sadamal või mis tahes muul Kreeka sadamal ning tänu suuremale tehnilisele võimekusele on sellel konkurentsivõimelisemad tingimused, b) tööstus, kaubandus ja rahvastik on koondunud põhiliselt Ateena piirkonda ja üldisemalt riigi kesk- ja lõunaossa, c) Kreeka topograafia tõttu põhjustab konteinervedu Kreeka põhjaosas asuva Thessaloniki sadama ning riigi kesk- ja lõunaosa vahel lisakulusid. |
| --- | --- |

(46)

Lisaks väidab PCT, et Kreeka kesk- ja lõunaosa on nii pakkumise kui ka nõudluse poolest Kreeka põhjaosast erinev geograafiline turg, sest a) PCT konteineriterminali läbilaskevõime on palju suurem kui Thessaloniki sadamal või mis tahes muul Kreeka sadamal ning tänu suuremale tehnilisele võimekusele on sellel konkurentsivõimelisemad tingimused, b) tööstus, kaubandus ja rahvastik on koondunud põhiliselt Ateena piirkonda ja üldisemalt riigi kesk- ja lõunaossa, c) Kreeka topograafia tõttu põhjustab konteinervedu Kreeka põhjaosas asuva Thessaloniki sadama ning riigi kesk- ja lõunaosa vahel lisakulusid.

| (47) | Seoses konteinerite ümberlaadimisteenustega osutab PCT komisjoni otsustele juhtumite Maersk/ECT ja Hutchinson/Evergreen kohta, milles komisjon määratles konteinerite ümberlaadimisteenuste asjaomase geograafilise turuna Vahemere idaosa ja Musta mere piirkonna. Samuti leiab ta, et komisjon käsitab menetluse algatamise otsuses turu geograafilise ulatusena „Kreekat ja Vahemere idaosa”. |
| --- | --- |

(47)

Seoses konteinerite ümberlaadimisteenustega osutab PCT komisjoni otsustele juhtumite Maersk/ECT ja Hutchinson/Evergreen kohta, milles komisjon määratles konteinerite ümberlaadimisteenuste asjaomase geograafilise turuna Vahemere idaosa ja Musta mere piirkonna. Samuti leiab ta, et komisjon käsitab menetluse algatamise otsuses turu geograafilise ulatusena „Kreekat ja Vahemere idaosa”.

Konkurentsitingimused asjaomasel turul

| (48) | Seoses ümberlaadimisega väidab PCT, et PCT konteineriterminal ei konkureeri Vahemere idaosas merekonteinerite ümberlaadimise stividoriteenuste osutamisel muude ELi sadamatega peale PPA esimese kai konteineriterminali. Veel väidab ta, et komisjon ei selgitanud, miks tema hinnangul on sellel turul mitmeid ELi liikmesriikides asuvaid sadamaid (33), mis konkureerivad PCT konteineriterminaliga. PCT hinnangul on komisjoni väide, et „... Thessaloniki sadamat, Rumeenia Constanta sadamat, Sloveenia Koperi sadamat ja mitmeid Itaalia sadamaid võib pidada otsesteks konkurentideks”, vastuolus komisjoni järeldustega juhtumi C 21/2009 kohta (34). Itaalia sadamad ja Sloveenia Koperi sadam ei asu Vahemere idaosas, mille komisjon PCT väitel turuna määratles, vaid Vahemere keskosas. Lisaks ei liigu nimetatud sadamate teenindavale tagamaale („teeninduspiirkond”) suunduvad ümberlaaditavad konteinerid praegu läbi Pireuse sadama (35). |
| --- | --- |

(48)

Seoses ümberlaadimisega väidab PCT, et PCT konteineriterminal ei konkureeri Vahemere idaosas merekonteinerite ümberlaadimise stividoriteenuste osutamisel muude ELi sadamatega peale PPA esimese kai konteineriterminali. Veel väidab ta, et komisjon ei selgitanud, miks tema hinnangul on sellel turul mitmeid ELi liikmesriikides asuvaid sadamaid (33), mis konkureerivad PCT konteineriterminaliga. PCT hinnangul on komisjoni väide, et „... Thessaloniki sadamat, Rumeenia Constanta sadamat, Sloveenia Koperi sadamat ja mitmeid Itaalia sadamaid võib pidada otsesteks konkurentideks”, vastuolus komisjoni järeldustega juhtumi C 21/2009 kohta (34). Itaalia sadamad ja Sloveenia Koperi sadam ei asu Vahemere idaosas, mille komisjon PCT väitel turuna määratles, vaid Vahemere keskosas. Lisaks ei liigu nimetatud sadamate teenindavale tagamaale („teeninduspiirkond”) suunduvad ümberlaaditavad konteinerid praegu läbi Pireuse sadama (35).

| (49) | PCT väidab, et pakkumise poolelt vaadates võib nimetatud sadamaid pidada teatud määral PCT konteineriterminali asendajaks, sest nad suudaksid teenindada teatud tüüpi konteinerlaevu, mida võib teenindada ka PCT konteinerisadam, aga nad ei suudaks teenindada kõiki laevu, sest neil on väiksem meresügavus ja kraanavõimsus (36). Nõudluse poolelt vaadates ei saa nimetatud sadamaid käsitada Pireuse sadama asendajana järgmistel põhjustel: a) Pireus võimaldab kõige lühemat ja soodsamat (37) kõrvalekallet Suessi-Gibraltari teljelt, mis on Vahemere peamine merekonteinerite veotee (38); b) Pireuse sadamas on maailma kõige soodsamad punkrikütuse hinnad; c) Constanta sadama kasutamisega kaasneks lootsiteenuse lisakulu Dardanellide ja Bosporuse väinades. |
| --- | --- |

(49)

PCT väidab, et pakkumise poolelt vaadates võib nimetatud sadamaid pidada teatud määral PCT konteineriterminali asendajaks, sest nad suudaksid teenindada teatud tüüpi konteinerlaevu, mida võib teenindada ka PCT konteinerisadam, aga nad ei suudaks teenindada kõiki laevu, sest neil on väiksem meresügavus ja kraanavõimsus (36). Nõudluse poolelt vaadates ei saa nimetatud sadamaid käsitada Pireuse sadama asendajana järgmistel põhjustel: a) Pireus võimaldab kõige lühemat ja soodsamat (37) kõrvalekallet Suessi-Gibraltari teljelt, mis on Vahemere peamine merekonteinerite veotee (38); b) Pireuse sadamas on maailma kõige soodsamad punkrikütuse hinnad; c) Constanta sadama kasutamisega kaasneks lootsiteenuse lisakulu Dardanellide ja Bosporuse väinades.

| (50) | PCT väidab, et eespool nimetatud asjaolusid arvesse võttes ei saa menetluse algatamise otsuses nimetatud sadamaid käsitada PCT konteinerisadama tegelike või potentsiaalsete asendajatena ümberlaadimise stividoriteenuste osutamisel Vahemere idaosas. |
| --- | --- |

(50)

PCT väidab, et eespool nimetatud asjaolusid arvesse võttes ei saa menetluse algatamise otsuses nimetatud sadamaid käsitada PCT konteinerisadama tegelike või potentsiaalsete asendajatena ümberlaadimise stividoriteenuste osutamisel Vahemere idaosas.

| (51) | Lisaks osutab PCT Pireuse sadama investeeringutega seotud komisjoni otsusele, milles komisjon leidis, et kindlate sadamate ja Pireuse sadama vaheline konkurents on väike (39). Ta väidab veel, et komisjon ei analüüsinud maksustamissätete mõju asjaomaste turgude konkurentsile ja kaubandusele. Lisaks eeldaks kõnealuse mõju hindamine vastavatel turgudel kehtivate samaväärsete maksusüsteemide hindamist, sest muudele sadamatele võivad kehtida samalaadsed või samaväärsed maksustamissätted. |
| --- | --- |

(51)

Lisaks osutab PCT Pireuse sadama investeeringutega seotud komisjoni otsusele, milles komisjon leidis, et kindlate sadamate ja Pireuse sadama vaheline konkurents on väike (39). Ta väidab veel, et komisjon ei analüüsinud maksustamissätete mõju asjaomaste turgude konkurentsile ja kaubandusele. Lisaks eeldaks kõnealuse mõju hindamine vastavatel turgudel kehtivate samaväärsete maksusüsteemide hindamist, sest muudele sadamatele võivad kehtida samalaadsed või samaväärsed maksustamissätted.

| (52) | Ta väidab samuti, et asjaomastel turgudel on PCT ainus konkurent PPA, kes käitab Pireuse sadama esimese kai konteineriterminali. Seoses PPAga on komisjon tunnistanud, et PCT kontsessioon suurendab Pireuse sadamas konkurentsi konteinervedude stividoriteenuste pärast (40). |
| --- | --- |

(52)

Ta väidab samuti, et asjaomastel turgudel on PCT ainus konkurent PPA, kes käitab Pireuse sadama esimese kai konteineriterminali. Seoses PPAga on komisjon tunnistanud, et PCT kontsessioon suurendab Pireuse sadamas konkurentsi konteinervedude stividoriteenuste pärast (40).

| (53) | Seoses võimalike konkurentide tekkimisega PPA ja muude Kreeka sadamate erastamise tagajärjel väidab PCT, et ilma samasuguse kontsessioonita Kreeka sadamaoperaatorid ei ole samalaadses olukorras ning seega ei tulene kõnealustest maksustamissätetest mingit konkurentsieelist ega -moonutust. |
| --- | --- |

(53)

Seoses võimalike konkurentide tekkimisega PPA ja muude Kreeka sadamate erastamise tagajärjel väidab PCT, et ilma samasuguse kontsessioonita Kreeka sadamaoperaatorid ei ole samalaadses olukorras ning seega ei tulene kõnealustest maksustamissätetest mingit konkurentsieelist ega -moonutust.

| (54) | Samuti väidab ta, et komisjon ei osuta mingitele tõenditele, mille kohaselt teised sadamaoperaatorid oleksid huvitatud Kreekasse suure konteineriterminali rajamiseks suure investeeringu tegemisest. PCT väitel on sellise konkurentsi tekkimine äärmiselt vähe tõenäoline, sest ühelgi Kreeka olemasoleval sadamal ei oleks kõiki Pireuse sadama omadusi (41). |
| --- | --- |

(54)

Samuti väidab ta, et komisjon ei osuta mingitele tõenditele, mille kohaselt teised sadamaoperaatorid oleksid huvitatud Kreekasse suure konteineriterminali rajamiseks suure investeeringu tegemisest. PCT väitel on sellise konkurentsi tekkimine äärmiselt vähe tõenäoline, sest ühelgi Kreeka olemasoleval sadamal ei oleks kõiki Pireuse sadama omadusi (41).

| (55) | Lõpuks väidab PCT seoses PPA poolt lähtuva konkurentsiga, et komisjoni seisukoht on ebaõige, sest PCT konkureerib juba praegu PPA esimese kai konteineriterminaliga ning kontsessiooni tulemuseks on turu avamine konkurentsile, mitte konkurentsi moonutamine. Seoses sellega väidab ta samuti, et PPA suhtes kehtivad teatud maksustamisalased õigussätted, mille valguses peeti mõnede vaatlusaluste maksustamissätete vastuvõtmist vajalikuks mehhanismiks, mis hoiaks ära PCT sattumise ebasoodsamasse konkurentsiolukorda. |
| --- | --- |

(55)

Lõpuks väidab PCT seoses PPA poolt lähtuva konkurentsiga, et komisjoni seisukoht on ebaõige, sest PCT konkureerib juba praegu PPA esimese kai konteineriterminaliga ning kontsessiooni tulemuseks on turu avamine konkurentsile, mitte konkurentsi moonutamine. Seoses sellega väidab ta samuti, et PPA suhtes kehtivad teatud maksustamisalased õigussätted, mille valguses peeti mõnede vaatlusaluste maksustamissätete vastuvõtmist vajalikuks mehhanismiks, mis hoiaks ära PCT sattumise ebasoodsamasse konkurentsiolukorda.

4.2.   Väidetava riigiabi meetmete võrdlus muude suurte taristuprojektide lepingutes sisalduvate samalaadsete sätetega
   (42)

| (56) | Kreeka ametiasutused ja PCT ütlevad, et ratifitseerimisseaduse artiklites 2 ja 3 esitatud sätetega sarnaseid sätteid leidub mitmetes Kreeka seadustes, millega on ratifitseeritud üksikuid avaliku taristu projekte, samuti avaliku ja erasektori partnerlust käsitlevas seaduses nr 3389/2005. Kuna komisjon uuris nimetatud seadusi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 alusel ja otsustas, et need ei ole põhjustanud riigiabi andmist, siis ohustaks järeldus, et PCT jaoks soodsad maksustamissätted kujutavad endast valikulist meedet ja annavad ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse kuuluva põhjendamatu eelise, õiguskindlust ning oleks vastuolus komisjoni tava ja varasemate avaldustega seoses selliste sätete kohaldamisega Kreeka avaliku taristu projektide suhtes. |
| --- | --- |

(56)

Kreeka ametiasutused ja PCT ütlevad, et ratifitseerimisseaduse artiklites 2 ja 3 esitatud sätetega sarnaseid sätteid leidub mitmetes Kreeka seadustes, millega on ratifitseeritud üksikuid avaliku taristu projekte, samuti avaliku ja erasektori partnerlust käsitlevas seaduses nr 3389/2005. Kuna komisjon uuris nimetatud seadusi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 alusel ja otsustas, et need ei ole põhjustanud riigiabi andmist, siis ohustaks järeldus, et PCT jaoks soodsad maksustamissätted kujutavad endast valikulist meedet ja annavad ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse kuuluva põhjendamatu eelise, õiguskindlust ning oleks vastuolus komisjoni tava ja varasemate avaldustega seoses selliste sätete kohaldamisega Kreeka avaliku taristu projektide suhtes.

| (57) | Nad väidavad seoses Ateena rahvusvahelise lennujaama juhtumiga (43), milles komisjon leidis, et maksustamissätteid kohaldati sel ajal veel vabaks laskmata lennujaamateenuste suhtes, sama järelduse saab teha ka käesoleva juhtumi puhul sadama taristuteenuste kohta. Samuti jäävad Kreeka ametiasutused oma väite juurde, et komisjon uuris kõnealuseid sätteid seoses eespool nimetatud juhtumiga. |
| --- | --- |

(57)

Nad väidavad seoses Ateena rahvusvahelise lennujaama juhtumiga (43), milles komisjon leidis, et maksustamissätteid kohaldati sel ajal veel vabaks laskmata lennujaamateenuste suhtes, sama järelduse saab teha ka käesoleva juhtumi puhul sadama taristuteenuste kohta. Samuti jäävad Kreeka ametiasutused oma väite juurde, et komisjon uuris kõnealuseid sätteid seoses eespool nimetatud juhtumiga.

| (58) | Seoses Ateena ringtee juhtumiga (44) ja Rio Antirrio maanteesilla juhtumiga uuris komisjon nende väitel hoolikalt avaliku ja erasektori rahalist panust projekti kuludesse ja sellega seotud maksustamissätteid. Seejärel tegi komisjon järelduse, et avaliku sektori panuse summa (toetuste ja riigigarantii kujul) määrati kindlaks „turuhinnaga” (st väikseim vajalik avaliku sektori panuse summa), kasutades avatud mittediskrimineerivat võistupakkumist. Ateena ringteed käsitlevas otsuses järeldas komisjon, et maksustamissätted kujutavad endast kohaldatava maksurežiimi selgitust, mille puudumine võiks ohustada projekti elluviimist, ega käsitanud neid kontsessionääri tasu osana. Vastu võetud maksustamissätete kohaldamisega seotud võimalikku rahalist väärtust ei oleks saanud käsitada avaliku sektori panuse osana, sest selle suuruse oleks saanud täpselt kindlaks teha alles pärast kontsessiooniperioodi lõppu. Kõnealused sätted olid üksnes vajalikud selgitused, millega leevendati erainvestorite kõhklusi seoses selliste suure riskiga mittetasuvate ehitusprojektidega. Seega ei saa PCTd eristada kõnealuste juhtumite kontsessionääridest, sest kõigil juhtudel kujutasid sätted endast „selgitust”, mitte „tasu”, nagu leidis komisjon oma menetluse algatamise otsuses. |
| --- | --- |

(58)

Seoses Ateena ringtee juhtumiga (44) ja Rio Antirrio maanteesilla juhtumiga uuris komisjon nende väitel hoolikalt avaliku ja erasektori rahalist panust projekti kuludesse ja sellega seotud maksustamissätteid. Seejärel tegi komisjon järelduse, et avaliku sektori panuse summa (toetuste ja riigigarantii kujul) määrati kindlaks „turuhinnaga” (st väikseim vajalik avaliku sektori panuse summa), kasutades avatud mittediskrimineerivat võistupakkumist. Ateena ringteed käsitlevas otsuses järeldas komisjon, et maksustamissätted kujutavad endast kohaldatava maksurežiimi selgitust, mille puudumine võiks ohustada projekti elluviimist, ega käsitanud neid kontsessionääri tasu osana. Vastu võetud maksustamissätete kohaldamisega seotud võimalikku rahalist väärtust ei oleks saanud käsitada avaliku sektori panuse osana, sest selle suuruse oleks saanud täpselt kindlaks teha alles pärast kontsessiooniperioodi lõppu. Kõnealused sätted olid üksnes vajalikud selgitused, millega leevendati erainvestorite kõhklusi seoses selliste suure riskiga mittetasuvate ehitusprojektidega. Seega ei saa PCTd eristada kõnealuste juhtumite kontsessionääridest, sest kõigil juhtudel kujutasid sätted endast „selgitust”, mitte „tasu”, nagu leidis komisjon oma menetluse algatamise otsuses.

| (59) | Lisaks ei saa komisjoni menetluse algatamise otsuses nimetatud kohtupraktikat (45), mille alusel komisjon väidab, et meetmete mittekäsitlemine komisjoni poolt ei tähenda nende heakskiitmist (46), kohaldada teavitatud juhtudel nii, nagu Kreeka ametiasutuste ja PCT poolt aluseks võetud kohtupraktikat. |
| --- | --- |

(59)

Lisaks ei saa komisjoni menetluse algatamise otsuses nimetatud kohtupraktikat (45), mille alusel komisjon väidab, et meetmete mittekäsitlemine komisjoni poolt ei tähenda nende heakskiitmist (46), kohaldada teavitatud juhtudel nii, nagu Kreeka ametiasutuste ja PCT poolt aluseks võetud kohtupraktikat.

| (60) | Ülejäänud taristuprojekte käsitlevate hilisemate riigiabi otsuste puhul ei olnud komisjonil vaja esitada üksikasjalikku viidet kõnealustele maksustamissätetele, sest ta ei muutnud oma seisukohta, mida ta väljendas Rio Antirrio maanteesilla ja Ateena ringtee juhtumite kohta (47). |
| --- | --- |

(60)

Ülejäänud taristuprojekte käsitlevate hilisemate riigiabi otsuste puhul ei olnud komisjonil vaja esitada üksikasjalikku viidet kõnealustele maksustamissätetele, sest ta ei muutnud oma seisukohta, mida ta väljendas Rio Antirrio maanteesilla ja Ateena ringtee juhtumite kohta (47).

| (61) | Nad väidavad, et küsimus seisneb selles, kas komisjoni poolt eespool nimetatud varasematele otsustele heakskiidu andmise valguses saab kõnealuseid maksustamissätteid pidada riigiabi eeskirjadele vastavaks, mitte selles, kas kõnealuseid sätteid on käsitletud komisjoni varasemas hinnangus, nagu on märgitud menetluse algatamise otsuses. Kui kõnealused sätted oleksid sisaldunud käsitletava kontsessiooni hankedokumentides, oleks komisjon teinud samasuguse järelduse nagu oma varasemates otsustes. |
| --- | --- |

(61)

Nad väidavad, et küsimus seisneb selles, kas komisjoni poolt eespool nimetatud varasematele otsustele heakskiidu andmise valguses saab kõnealuseid maksustamissätteid pidada riigiabi eeskirjadele vastavaks, mitte selles, kas kõnealuseid sätteid on käsitletud komisjoni varasemas hinnangus, nagu on märgitud menetluse algatamise otsuses. Kui kõnealused sätted oleksid sisaldunud käsitletava kontsessiooni hankedokumentides, oleks komisjon teinud samasuguse järelduse nagu oma varasemates otsustes.

| (62) | Nad väidavad samuti, et komisjoni menetluse algatamise otsuses tehtud eristus praeguse juhu ja varasemate juhtude vahel põhineb formaalsusel ehk maksustamissätete vastuvõtmisel seadusega nr 3755/2009 nende kontsessioonilepingusse lisamise asemel. Lisaks märgitakse järgmist: i) hankes osalenud pakkujad teadsid, et kõnealused maksustamissätted on standardraamistik, mida Kreekas kasutatakse avaliku taristu projektide ning avaliku ja erasektori partnerluste suhtes; ii) PCT kohtus Pireuse ja Thessaloniki konteinerisadamate kontsessioonide küsimuses Kreeka peaministri ja laevandusministriga, kes tutvustasid kõnealust projekti investoritele rahvusvahelisel tasandil ning pakkusid välja meetmete täispaketi, mida Kreeka rakendab erasektori vahenditest rahastatavate avaliku taristu projektide korral; iii) PCT teadis, et komisjon on kõiki samalaadseid varasemaid projekte uurinud ega ole nende suhtes vastuväiteid esitanud; iv) PCT esitas hankemenetluse käigus Kreeka valitsusele ja PPA-le taotluse, et kõnealused sätted lisataks kontsessioonilepingusse; v) PCT pöördus selle küsimusega uuesti Kreeka peaministri ja laevandusministri poole ning talle kinnitati taas, et vastavad õigusaktid võetakse vastu; vi) nimetatud kinnituste valguses ning kogu hankemenetluse ja oma pakkumuse ettevalmistamise ajal arvestas PCT sellega, et kontsessioonilepingut käsitletakse samadel alustel kõigi muude avaliku taristu kontsessioonidega ja seetõttu on kontsessiooni tingimused võlausaldajatele teada. |
| --- | --- |

(62)

Nad väidavad samuti, et komisjoni menetluse algatamise otsuses tehtud eristus praeguse juhu ja varasemate juhtude vahel põhineb formaalsusel ehk maksustamissätete vastuvõtmisel seadusega nr 3755/2009 nende kontsessioonilepingusse lisamise asemel. Lisaks märgitakse järgmist: i) hankes osalenud pakkujad teadsid, et kõnealused maksustamissätted on standardraamistik, mida Kreekas kasutatakse avaliku taristu projektide ning avaliku ja erasektori partnerluste suhtes; ii) PCT kohtus Pireuse ja Thessaloniki konteinerisadamate kontsessioonide küsimuses Kreeka peaministri ja laevandusministriga, kes tutvustasid kõnealust projekti investoritele rahvusvahelisel tasandil ning pakkusid välja meetmete täispaketi, mida Kreeka rakendab erasektori vahenditest rahastatavate avaliku taristu projektide korral; iii) PCT teadis, et komisjon on kõiki samalaadseid varasemaid projekte uurinud ega ole nende suhtes vastuväiteid esitanud; iv) PCT esitas hankemenetluse käigus Kreeka valitsusele ja PPA-le taotluse, et kõnealused sätted lisataks kontsessioonilepingusse; v) PCT pöördus selle küsimusega uuesti Kreeka peaministri ja laevandusministri poole ning talle kinnitati taas, et vastavad õigusaktid võetakse vastu; vi) nimetatud kinnituste valguses ning kogu hankemenetluse ja oma pakkumuse ettevalmistamise ajal arvestas PCT sellega, et kontsessioonilepingut käsitletakse samadel alustel kõigi muude avaliku taristu kontsessioonidega ja seetõttu on kontsessiooni tingimused võlausaldajatele teada.

| (63) | Seega ei saa PCTga kontsessioonilepingu sõlmimiseks kasutatud hankemenetlust eristada varasematest juhtudest, sest kõik pakkujad olid kursis suurte taristuprojektide suhtes kohaldatava standardse maksustamisraamistikuga. Nad ütlevad veel, et polnud mingit otsest põhjust kõnealuse teabevahetuse dokumenteerimiseks hankemenetluses, sest PPA-l ei ole kõnealuste sätete vastuvõtmiseks vajalikke õigusi ning pealegi oli nende kohaldamine Kreekas väljakujunenud tava, mis vastab komisjoni pretsedendile. |
| --- | --- |

(63)

Seega ei saa PCTga kontsessioonilepingu sõlmimiseks kasutatud hankemenetlust eristada varasematest juhtudest, sest kõik pakkujad olid kursis suurte taristuprojektide suhtes kohaldatava standardse maksustamisraamistikuga. Nad ütlevad veel, et polnud mingit otsest põhjust kõnealuse teabevahetuse dokumenteerimiseks hankemenetluses, sest PPA-l ei ole kõnealuste sätete vastuvõtmiseks vajalikke õigusi ning pealegi oli nende kohaldamine Kreekas väljakujunenud tava, mis vastab komisjoni pretsedendile.

| (64) | Seega, kui ainus alus, mille põhjal komisjon eristab PCTd kõigist ülejäänud Kreekas avaliku taristu projekte ellu viivatest ettevõtjatest, on tehniline formaalsus, on see vastuolus õiguskindluse ja õigustatud ootuse põhimõtetega. |
| --- | --- |

(64)

Seega, kui ainus alus, mille põhjal komisjon eristab PCTd kõigist ülejäänud Kreekas avaliku taristu projekte ellu viivatest ettevõtjatest, on tehniline formaalsus, on see vastuolus õiguskindluse ja õigustatud ootuse põhimõtetega.

| (65) | Seoses komisjoni väitega, et „Kreeka ametiasutuste esitatud tõendid kinnitavad järeldust, et pakkujad ei arvestanud konkreetsete soodustustega ...” (48), väidab PCT, et ta ei ole nimetatud tõenditest teadlik ning kõnealuste sätete vastuvõtmine kontsessioonilepingu ratifitseerimise seadusega ei kujuta endast tõendit. |
| --- | --- |

(65)

Seoses komisjoni väitega, et „Kreeka ametiasutuste esitatud tõendid kinnitavad järeldust, et pakkujad ei arvestanud konkreetsete soodustustega ...” (48), väidab PCT, et ta ei ole nimetatud tõenditest teadlik ning kõnealuste sätete vastuvõtmine kontsessioonilepingu ratifitseerimise seadusega ei kujuta endast tõendit.

4.3.   Väidetava riigiabi meetmete kokkusobivus siseturuga

| (66) | Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et kui komisjoni järelduse kohaselt toovad kõnealused maksustamissätted kaasa riigiabi, tuleks sellist abi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktide a ja c alusel pidada siseturuga kokkusobivaks, arvestades vastavate investeeringute, taristu ja teenuste tähtsust Kreeka majandusarengule ning eelkõige merekonteinerite veo valdkonna arendamisele ja moderniseerimisele. |
| --- | --- |

(66)

Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et kui komisjoni järelduse kohaselt toovad kõnealused maksustamissätted kaasa riigiabi, tuleks sellist abi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktide a ja c alusel pidada siseturuga kokkusobivaks, arvestades vastavate investeeringute, taristu ja teenuste tähtsust Kreeka majandusarengule ning eelkõige merekonteinerite veo valdkonna arendamisele ja moderniseerimisele.

| (67) | Kõnealuse investeerimisprojekti eesmärk on luua Pireuse sadamas suurema läbilaskevõime ja ladustamisruumiga nüüdisaegne Vahemere merekonteinerite terminal, et tõhustada merekonteinerite käitlemist. Teise kai tegevuse tulemusnäitajatest (49) ilmneb, et see eesmärk on juba saavutatud. Lisaks on projekt seotud komisjoni eesmärgiga edendada ELi transpordipoliitikas ühiseid huve, kuna seda on analüüsitud erinevates ELi määrustes ja teatistes. |
| --- | --- |

(67)

Kõnealuse investeerimisprojekti eesmärk on luua Pireuse sadamas suurema läbilaskevõime ja ladustamisruumiga nüüdisaegne Vahemere merekonteinerite terminal, et tõhustada merekonteinerite käitlemist. Teise kai tegevuse tulemusnäitajatest (49) ilmneb, et see eesmärk on juba saavutatud. Lisaks on projekt seotud komisjoni eesmärgiga edendada ELi transpordipoliitikas ühiseid huve, kuna seda on analüüsitud erinevates ELi määrustes ja teatistes.

| (68) | Seadmete soetamist ja kolmanda kai ehitamist käsitatakse alginvesteeringuna vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaldamist käsitlevatele ELi regionaalabi eeskirjadele. Selle väärtus on [...] (50) miljonit eurot ning sellega on otseselt ja kaudselt loodud ligikaudu 900 täiskohaga töökohta, mis säilivad kogu 35-aastase kontsessiooniperioodi jooksul. Suurt investeeringusummat arvestades jääks igasugune võimalik abisumma selgelt alla 30 % abi ülemmäära, mida kohaldati Attiki piirkonna suhtes 2010. aasta lõpuni, või suurimate lubatud abisummade, mille komisjon on heaks kiitnud oma sadamataristut käsitlevates otsustes (51). Seega on abimeetmed sellise suure taristuprojekti toetamiseks minimaalselt vajalikud ja asjakohased meetmed. PCT omaosalus projektis vastab selgelt regionaalabi eeskirjades sätestatud piirmääradele. Lisaks oleks võimalik abi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt ühisturuga kooskõlas samadel alustel nagu PPA-le antud abi, mille komisjon kiitis heaks seoses juhtumiga C 21/2009 (52). |
| --- | --- |

(68)

Seadmete soetamist ja kolmanda kai ehitamist käsitatakse alginvesteeringuna vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaldamist käsitlevatele ELi regionaalabi eeskirjadele. Selle väärtus on [...] (50) miljonit eurot ning sellega on otseselt ja kaudselt loodud ligikaudu 900 täiskohaga töökohta, mis säilivad kogu 35-aastase kontsessiooniperioodi jooksul. Suurt investeeringusummat arvestades jääks igasugune võimalik abisumma selgelt alla 30 % abi ülemmäära, mida kohaldati Attiki piirkonna suhtes 2010. aasta lõpuni, või suurimate lubatud abisummade, mille komisjon on heaks kiitnud oma sadamataristut käsitlevates otsustes (51). Seega on abimeetmed sellise suure taristuprojekti toetamiseks minimaalselt vajalikud ja asjakohased meetmed. PCT omaosalus projektis vastab selgelt regionaalabi eeskirjades sätestatud piirmääradele. Lisaks oleks võimalik abi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt ühisturuga kooskõlas samadel alustel nagu PPA-le antud abi, mille komisjon kiitis heaks seoses juhtumiga C 21/2009 (52).

| (69) | Eelkõige võib abi vajalikuks pidada seoses vajadusega rahastada finantskriisi ajal riiklikest vahenditest sadamataristu arendamist vastavalt ELi sellekohasele poliitikale (53) ning samuti selleks, et tagada vaadeldavaga sarnaste kontsessioonide suhtes kohaldatava maksusüsteemi selgust, paindlikkust ja ennustatavust. Seoses abimeetmete vajalikkusega väidavad Kreeka ametiasutused ja PCT, et maksustamissätted olid kooskõlas erasektori projektide rahastamise korraga ning ettevõtte laenude ja võimalike kohustiste tasumise nõudega. Ilma kõnealuste maksustamissäteteta oleks PCT jaoks saavutatav projekti rahastamise korraldus olnud oluliselt koormavam, mistõttu ta oleks võinud oma pakkumuse esitamata jätta või ei oleks saanud kontsessioonilepingut täita (turutõrge). Praktikas olid maksustamissätted vajalikud selleks, et kontsessionäär saaks kasutada erasektori rahastajate pakutavaid vajalikke rahastamisvõimalusi (54). Käsitletavate meetmete asemel rahalise toetuse andmine oleks olnud asjakohatu ja ebavajalik stiimul, kuna kõnealusest turutõrkest tingitud rahastamisvajadusi oleks raske täpselt prognoosida. |
| --- | --- |

(69)

Eelkõige võib abi vajalikuks pidada seoses vajadusega rahastada finantskriisi ajal riiklikest vahenditest sadamataristu arendamist vastavalt ELi sellekohasele poliitikale (53) ning samuti selleks, et tagada vaadeldavaga sarnaste kontsessioonide suhtes kohaldatava maksusüsteemi selgust, paindlikkust ja ennustatavust. Seoses abimeetmete vajalikkusega väidavad Kreeka ametiasutused ja PCT, et maksustamissätted olid kooskõlas erasektori projektide rahastamise korraga ning ettevõtte laenude ja võimalike kohustiste tasumise nõudega. Ilma kõnealuste maksustamissäteteta oleks PCT jaoks saavutatav projekti rahastamise korraldus olnud oluliselt koormavam, mistõttu ta oleks võinud oma pakkumuse esitamata jätta või ei oleks saanud kontsessioonilepingut täita (turutõrge). Praktikas olid maksustamissätted vajalikud selleks, et kontsessionäär saaks kasutada erasektori rahastajate pakutavaid vajalikke rahastamisvõimalusi (54). Käsitletavate meetmete asemel rahalise toetuse andmine oleks olnud asjakohatu ja ebavajalik stiimul, kuna kõnealusest turutõrkest tingitud rahastamisvajadusi oleks raske täpselt prognoosida.

| (70) | Lisaks väidavad nad, et meetmetel on selge stimuleeriv mõju, sest kontsessioonilepingu sõlmimine ja täitmine ning investeeringute tegemine toimusid pärast kõnealuste maksustamissätete vastuvõtmist. Majanduskriisi ning aastatel 2008–2009 Kreekas ja maailmas valitsenud krediidipakkumiste vähesust arvestades oli PCT-l motivatsioon kontsessiooni kasutada üksnes pärast ratifitseerimisseaduse vastuvõtmist. Ilma selleta oleks ta kontsessioonist loobunud, kandes üksnes oma pangatagatise kaotamise kulud summas viis miljonit eurot. Stimuleerivat mõju tõendas ka asjaolu, et PCT võttis endale kogu projekti rahastamise riski. |
| --- | --- |

(70)

Lisaks väidavad nad, et meetmetel on selge stimuleeriv mõju, sest kontsessioonilepingu sõlmimine ja täitmine ning investeeringute tegemine toimusid pärast kõnealuste maksustamissätete vastuvõtmist. Majanduskriisi ning aastatel 2008–2009 Kreekas ja maailmas valitsenud krediidipakkumiste vähesust arvestades oli PCT-l motivatsioon kontsessiooni kasutada üksnes pärast ratifitseerimisseaduse vastuvõtmist. Ilma selleta oleks ta kontsessioonist loobunud, kandes üksnes oma pangatagatise kaotamise kulud summas viis miljonit eurot. Stimuleerivat mõju tõendas ka asjaolu, et PCT võttis endale kogu projekti rahastamise riski.

| (71) | Nad väidavad ka, et nende esitatud kalkulatsioonide (55) kohaselt jääb maksustamissätetest tulenev kulu kogu kontsessiooniperioodi peale kokku [...] ja [...] (56) miljoni euro vahele, moodustades seega investeeringu [...] euro suurusest kogukulust [...]–[...] protsenti, mis on palju väiksem kui komisjoni poolt muude sadamainvesteeringute puhul heaks kiidetud abisummad. |
| --- | --- |

(71)

Nad väidavad ka, et nende esitatud kalkulatsioonide (55) kohaselt jääb maksustamissätetest tulenev kulu kogu kontsessiooniperioodi peale kokku [...] ja [...] (56) miljoni euro vahele, moodustades seega investeeringu [...] euro suurusest kogukulust [...]–[...] protsenti, mis on palju väiksem kui komisjoni poolt muude sadamainvesteeringute puhul heaks kiidetud abisummad.

| (72) | Nad väidavad veel, et konkreetsete soodustuste eelnev kvantifitseerimine ei olnud nende heakskiitmiseks ega investeeringu tegemiseks vajalik. Kreeka ametiasutuste ja PCT väitel on selline lähenemisviis ELi toimimise lepingu artiklis 107 osutatud ja kõnealustest maksustamissätetest tuleneda võivate eeliste eelnevale hindamisele väljakujunenud kohtupraktikat (57) arvestades asjakohane. |
| --- | --- |

(72)

Nad väidavad veel, et konkreetsete soodustuste eelnev kvantifitseerimine ei olnud nende heakskiitmiseks ega investeeringu tegemiseks vajalik. Kreeka ametiasutuste ja PCT väitel on selline lähenemisviis ELi toimimise lepingu artiklis 107 osutatud ja kõnealustest maksustamissätetest tuleneda võivate eeliste eelnevale hindamisele väljakujunenud kohtupraktikat (57) arvestades asjakohane.

| (73) | Nad osutavad ka teatavatele komisjoni otsustele (58), milles komisjon kiitis heaks teavitamata riigiabi, tehes kindlaks abi stimuleeriva mõju, vajalikkuse ja proportsionaalsuse juhtudel, kus abi suurus ei olnud eelnevalt kvantifitseeritud ja/või seda ei olnud võimalik kvantifitseerida ka komisjoni lõppotsuse vastuvõtmise ajal. Seega ei olnud soodustuse rahalise väärtuse arvutamine (59) stimuleeriva mõju ja proportsionaalsuse kindlakstegemiseks vajalik. |
| --- | --- |

(73)

Nad osutavad ka teatavatele komisjoni otsustele (58), milles komisjon kiitis heaks teavitamata riigiabi, tehes kindlaks abi stimuleeriva mõju, vajalikkuse ja proportsionaalsuse juhtudel, kus abi suurus ei olnud eelnevalt kvantifitseeritud ja/või seda ei olnud võimalik kvantifitseerida ka komisjoni lõppotsuse vastuvõtmise ajal. Seega ei olnud soodustuse rahalise väärtuse arvutamine (59) stimuleeriva mõju ja proportsionaalsuse kindlakstegemiseks vajalik.

| (74) | Lisaks on Kreeka ametiasutused ja PCT väitnud, et ühtegi uuritavatest meetmetest ei ole praktikas rakendatud. |
| --- | --- |

(74)

Lisaks on Kreeka ametiasutused ja PCT väitnud, et ühtegi uuritavatest meetmetest ei ole praktikas rakendatud.

5.   MEETMETE RIIGIABILE OMASTE TUNNUSTE HINDAMINE

| (75) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on riigiabi määratletud kui igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Seega kujutab kõnealune meede endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses juhul, kui on täidetud kõik järgmised tingimused. Meede peab olema antud a) riigi ressurssidest, b) andma ettevõtjale majandusliku eelise, c) olema valikuline, d) moonutama või ähvardama moonutada konkurentsi ning kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(75)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on riigiabi määratletud kui igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Seega kujutab kõnealune meede endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses juhul, kui on täidetud kõik järgmised tingimused. Meede peab olema antud a) riigi ressurssidest, b) andma ettevõtjale majandusliku eelise, c) olema valikuline, d) moonutama või ähvardama moonutada konkurentsi ning kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust.

5.1.   Ettevõtja mõiste

| (76) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 alusel kehtivad riigiabi eeskirjad üldjuhul vaid siis, kus abisaaja on ettevõtja. Väljakujunenud kohtupraktika järgi on ettevõtja majandustegevusega tegelev üksus, olenemata tema juriidilisest staatusest ja rahastamise viisist (60). Majandustegevus on igasugune tegevus, mis seisneb konkreetsel turul kaupade ja/või teenuste pakkumises (61). |
| --- | --- |

(76)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 alusel kehtivad riigiabi eeskirjad üldjuhul vaid siis, kus abisaaja on ettevõtja. Väljakujunenud kohtupraktika järgi on ettevõtja majandustegevusega tegelev üksus, olenemata tema juriidilisest staatusest ja rahastamise viisist (60). Majandustegevus on igasugune tegevus, mis seisneb konkreetsel turul kaupade ja/või teenuste pakkumises (61).

| (77) | Komisjon on juba leidnud, et teatud liiki taristu ehitamist ja käitamist saab pidada majandustegevuseks (62). Väljakujunenud kohtupraktika (63) järgi kujutab ka taristurajatiste kolmandatele isikutele tasu eest kasutada andmine endast majandustegevust. |
| --- | --- |

(77)

Komisjon on juba leidnud, et teatud liiki taristu ehitamist ja käitamist saab pidada majandustegevuseks (62). Väljakujunenud kohtupraktika (63) järgi kujutab ka taristurajatiste kolmandatele isikutele tasu eest kasutada andmine endast majandustegevust.

| (78) | Kuna PCT on uuendanud olemasolevat teist kaid, ehitanud uue kolmanda kai ning pakub kõiki konteineriterminali käitamisega seotud sadamateenuseid, saab teda käsitada riigiabi eeskirjade kohaldamisel ettevõtjana. Seega kehtivad riigiabi eeskirjad PCT suhtes. |
| --- | --- |

(78)

Kuna PCT on uuendanud olemasolevat teist kaid, ehitanud uue kolmanda kai ning pakub kõiki konteineriterminali käitamisega seotud sadamateenuseid, saab teda käsitada riigiabi eeskirjade kohaldamisel ettevõtjana. Seega kehtivad riigiabi eeskirjad PCT suhtes.

5.2.   Riigi ressursid

| (79) | Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikele 1 peab väidetav riigiabi meede olema antud liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest. Meetme üle otsustab ja selle eest vastutab riik. PCT-le maksusoodustusi võimaldades loobub Kreeka riigi ressurssidest, mida ta oleks võinud saada, kui ta ei oleks väidetavaid soodsaid maksustamissätteid vastu võtnud. Seega kaasneb kõnealuste meetmetega riigi ressursside saamata jäämine ja neid võib lugeda antuks riigi ressurssidest. |
| --- | --- |

(79)

Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikele 1 peab väidetav riigiabi meede olema antud liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest. Meetme üle otsustab ja selle eest vastutab riik. PCT-le maksusoodustusi võimaldades loobub Kreeka riigi ressurssidest, mida ta oleks võinud saada, kui ta ei oleks väidetavaid soodsaid maksustamissätteid vastu võtnud. Seega kaasneb kõnealuste meetmetega riigi ressursside saamata jäämine ja neid võib lugeda antuks riigi ressurssidest.

5.3.   Valikulise eelise olemasolu

| (80) | Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tuleb riikliku meetme riigiabile omaste tunnuste kindlakstegemiseks välja selgitada, kas seda saanud ettevõtjale tekib majanduslik eelis, mida ta ei oleks saanud tavapäraste turutingimuste korral ehk ilma riigi sekkumiseta (64). |
| --- | --- |

(80)

Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tuleb riikliku meetme riigiabile omaste tunnuste kindlakstegemiseks välja selgitada, kas seda saanud ettevõtjale tekib majanduslik eelis, mida ta ei oleks saanud tavapäraste turutingimuste korral ehk ilma riigi sekkumiseta (64).

| (81) | Oluline on vaid meetme mõju ettevõtjale, mitte riigi sekkumise põhjus ega eesmärk (65). Selle hindamiseks peab võrdlema ettevõtja finantsseisundit pärast meetme võtmist olukorraga, milles ettevõtja oleks olnud, kui meedet ei oleks ellu viidud. Lisaks otsestele hüvedele hõlmab abi mõiste ka meetmeid, millega erineval moel vähendatakse tavaolukorras ettevõtja eelarvest makstavaid tasusid ning mis ei ole küll rangelt võttes toetused, kuid on laadilt samalaadsed ja sama mõjuga (66). Seoses maksustamisega on Euroopa Kohus selgelt öelnud, et meede, millega avaliku sektori asutused teevad teatud ettevõtjatele maksusoodustusi, mis paneb nende saaja ülejäänud maksumaksjatega võrreldes soodsamasse olukorda, kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Samuti võib riigiabi olla meede, millega vähendatakse teatud ettevõtjate maksumäära või lükatakse edasi tavapäraselt tasumisele kuuluva maksu tasumine (67). |
| --- | --- |

(81)

Oluline on vaid meetme mõju ettevõtjale, mitte riigi sekkumise põhjus ega eesmärk (65). Selle hindamiseks peab võrdlema ettevõtja finantsseisundit pärast meetme võtmist olukorraga, milles ettevõtja oleks olnud, kui meedet ei oleks ellu viidud. Lisaks otsestele hüvedele hõlmab abi mõiste ka meetmeid, millega erineval moel vähendatakse tavaolukorras ettevõtja eelarvest makstavaid tasusid ning mis ei ole küll rangelt võttes toetused, kuid on laadilt samalaadsed ja sama mõjuga (66). Seoses maksustamisega on Euroopa Kohus selgelt öelnud, et meede, millega avaliku sektori asutused teevad teatud ettevõtjatele maksusoodustusi, mis paneb nende saaja ülejäänud maksumaksjatega võrreldes soodsamasse olukorda, kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Samuti võib riigiabi olla meede, millega vähendatakse teatud ettevõtjate maksumäära või lükatakse edasi tavapäraselt tasumisele kuuluva maksu tasumine (67).

| (82) | Uuritavate meetmetega vabastati PCT maksude tasumise kohustusest või lükati edasi tavapäraste maksude või tasude maksmist võrreldes olukorraga, kus kõnealused sätted oleksid puudunud, või võimaldati PCT-le erikohtlemist, et tagada talle ehitusetapi esimestel aastatel paremaid rahavoogusid (vt allpool tavapärase maksusüsteemi või võrdlussüsteemide kirjeldust). Seega paranes kõnealuste meetmete tagajärjel PCT finantsseisund võrreldes olukorraga, milles ta oleks olnud ilma meetmeteta. Järelikult annavad need PCT-le eelise. |
| --- | --- |

(82)

Uuritavate meetmetega vabastati PCT maksude tasumise kohustusest või lükati edasi tavapäraste maksude või tasude maksmist võrreldes olukorraga, kus kõnealused sätted oleksid puudunud, või võimaldati PCT-le erikohtlemist, et tagada talle ehitusetapi esimestel aastatel paremaid rahavoogusid (vt allpool tavapärase maksusüsteemi või võrdlussüsteemide kirjeldust). Seega paranes kõnealuste meetmete tagajärjel PCT finantsseisund võrreldes olukorraga, milles ta oleks olnud ilma meetmeteta. Järelikult annavad need PCT-le eelise.

| (83) | Eelise olemasolu saab välistada juhul, kui kõnealune ettevõtja osutab üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid, mis vastavad Altmarki kohtuasjas (68) kindlaks määratud kriteeriumidele või kui riigi sekkumine toimus tavapärastel turutingimustel (69). Nimetatud kahe juhtumi asjaolud ei kehti siiski käesoleval juhul. |
| --- | --- |

(83)

Eelise olemasolu saab välistada juhul, kui kõnealune ettevõtja osutab üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid, mis vastavad Altmarki kohtuasjas (68) kindlaks määratud kriteeriumidele või kui riigi sekkumine toimus tavapärastel turutingimustel (69). Nimetatud kahe juhtumi asjaolud ei kehti siiski käesoleval juhul.

| (84) | Seoses „struktuuriliselt ebasoodsama olukorraga”, millele abisaaja ja Kreeka ametiasutused viitavad, märgib komisjon esmalt, et Euroopa Kohtu praktika kohaselt ei ole struktuuriliselt ebasoodsam olukord asjakohane tingimus, mille alusel saaks välistada eelise ja seega riigiabi olemasolu (70). Pealegi ei ole Combusi kohtulahend uuritava juhtumi suhtes niikuinii kohaldatav. Combusi puhul oli tõepoolest tegemist struktuuriliselt ebasoodsama olukorraga võrreldes erasektoris tegutsevate konkurentidega ning kasutatud meede välistas tõesti eelise olemasolu. See oli tingitud asjaolust, et enamik Combusi juhtidest olid ametniku staatuses, millega kaasnesid suuremad personalikulud võrreldes juhtide palkamisega lepingu alusel, nagu tegid kõik teised bussiettevõtjad. Seevastu PCT ei ole oma konkurentidega võrreldes struktuuriliselt ebasoodsamas olukorras, sest otsus investeerida suurde avaliku taristu projekti ei kujuta iseenesest struktuurilist ebasoodsamat olukorda, vaid oli emaettevõtja Cosco otsus, mis tehti tavapärase äritegevuse käigus. Seega ei ole Combusi kohtuasjas tehtud järeldused käesoleval juhul kohaldatavad. |
| --- | --- |

(84)

Seoses „struktuuriliselt ebasoodsama olukorraga”, millele abisaaja ja Kreeka ametiasutused viitavad, märgib komisjon esmalt, et Euroopa Kohtu praktika kohaselt ei ole struktuuriliselt ebasoodsam olukord asjakohane tingimus, mille alusel saaks välistada eelise ja seega riigiabi olemasolu (70). Pealegi ei ole Combusi kohtulahend uuritava juhtumi suhtes niikuinii kohaldatav. Combusi puhul oli tõepoolest tegemist struktuuriliselt ebasoodsama olukorraga võrreldes erasektoris tegutsevate konkurentidega ning kasutatud meede välistas tõesti eelise olemasolu. See oli tingitud asjaolust, et enamik Combusi juhtidest olid ametniku staatuses, millega kaasnesid suuremad personalikulud võrreldes juhtide palkamisega lepingu alusel, nagu tegid kõik teised bussiettevõtjad. Seevastu PCT ei ole oma konkurentidega võrreldes struktuuriliselt ebasoodsamas olukorras, sest otsus investeerida suurde avaliku taristu projekti ei kujuta iseenesest struktuurilist ebasoodsamat olukorda, vaid oli emaettevõtja Cosco otsus, mis tehti tavapärase äritegevuse käigus. Seega ei ole Combusi kohtuasjas tehtud järeldused käesoleval juhul kohaldatavad.

| (85) | Eelkõige seoses meetmega, millega riik loobub maksu- ja maksenõuetest ning kõigist riigi või kolmandate isikute õigustest, mis võiksid tuleneda võlausaldajate ja eriti emaettevõtja Coscoga sõlmitud laenulepingute kohustuste ja õiguste üleandmist hõlmavatest lepingutest (71), leiab komisjon, et see säte on samaväärne kindlustuslepinguga, millega riik annab PCT võlausaldajatele tasuta garantii. Põhimõtteliselt vabastatakse PCT võlausaldajad ja eriti Cosco kõigist maksu- ja maksekohustustest ning riigi või kolmandate isikute õigustega seotud kohustustest, mida Kreeka riik võib otsustada tulevikus kehtestada, ilma et ta peaks sellise vabastuse eest riigile midagi maksma. Seega satub Cosco kõnealuse meetme tagajärjel soodsamasse olukorda kui muude investorite võlausaldajad, sest ta ei pea kõnealuse vabastuse eest riigile tasu maksma. |
| --- | --- |

(85)

Eelkõige seoses meetmega, millega riik loobub maksu- ja maksenõuetest ning kõigist riigi või kolmandate isikute õigustest, mis võiksid tuleneda võlausaldajate ja eriti emaettevõtja Coscoga sõlmitud laenulepingute kohustuste ja õiguste üleandmist hõlmavatest lepingutest (71), leiab komisjon, et see säte on samaväärne kindlustuslepinguga, millega riik annab PCT võlausaldajatele tasuta garantii. Põhimõtteliselt vabastatakse PCT võlausaldajad ja eriti Cosco kõigist maksu- ja maksekohustustest ning riigi või kolmandate isikute õigustega seotud kohustustest, mida Kreeka riik võib otsustada tulevikus kehtestada, ilma et ta peaks sellise vabastuse eest riigile midagi maksma. Seega satub Cosco kõnealuse meetme tagajärjel soodsamasse olukorda kui muude investorite võlausaldajad, sest ta ei pea kõnealuse vabastuse eest riigile tasu maksma.

| (86) | Arvestades asjaolu, et kõnealust meedet kohaldataks juhul, kui riik võtab vastu üldised eeskirjad seda liiki tehingutele kaudsete maksude kehtestamiseks, antakse PCT võlausaldajatele, eelkõige Coscole sisuliselt maksuvabastus, mis paneb nad soodsamasse olukorda, võrreldes samas õiguslikus ja faktilises olukorras olevate muude ettevõtjatega, kes annavad laenu investeeringuid tegevatele äriühingutele. Kui riik võtab vastu üldised eeskirjad, millega kehtestatakse kaudsed maksud ettevõtjatevahelisele laenukohustuste võõrandamisele, peavad kõigi ülejäänud investorite võlausaldajad laenuõiguste võõrandamise korral vastavaid kaudseid makse tasuma. Seevastu PCT puhul on kõigi investeeringu rahastamiseks võetud laenudest tulenevate õiguste võõrandamine võlausaldajate ja eriti Cosco vahel sellisest maksust vabastatud, ilma et riik saaks maksuvabastuse eest hüvitist. Seega on kõnealune eelis valikuline ja hõlmab üksnes PCT võlausaldajaid, eriti Coscot, kes võõrandavad kontsessioonilepingu ja PCT rahastamisega seotud laenudest tulenevaid õigusi ja/või kohustusi. |
| --- | --- |

(86)

Arvestades asjaolu, et kõnealust meedet kohaldataks juhul, kui riik võtab vastu üldised eeskirjad seda liiki tehingutele kaudsete maksude kehtestamiseks, antakse PCT võlausaldajatele, eelkõige Coscole sisuliselt maksuvabastus, mis paneb nad soodsamasse olukorda, võrreldes samas õiguslikus ja faktilises olukorras olevate muude ettevõtjatega, kes annavad laenu investeeringuid tegevatele äriühingutele. Kui riik võtab vastu üldised eeskirjad, millega kehtestatakse kaudsed maksud ettevõtjatevahelisele laenukohustuste võõrandamisele, peavad kõigi ülejäänud investorite võlausaldajad laenuõiguste võõrandamise korral vastavaid kaudseid makse tasuma. Seevastu PCT puhul on kõigi investeeringu rahastamiseks võetud laenudest tulenevate õiguste võõrandamine võlausaldajate ja eriti Cosco vahel sellisest maksust vabastatud, ilma et riik saaks maksuvabastuse eest hüvitist. Seega on kõnealune eelis valikuline ja hõlmab üksnes PCT võlausaldajaid, eriti Coscot, kes võõrandavad kontsessioonilepingu ja PCT rahastamisega seotud laenudest tulenevaid õigusi ja/või kohustusi.

| (87) | Riiklik meede kuulub ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse juhul, kui see soodustab „teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist” võrreldes teistega, kes vastava režiimi eesmärke arvestades on võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras (72). Seega peab komisjon maksumeetmete korral põhimõtteliselt hindama meetme sisulist valikulisust kolmeetapilise analüüsi abil. |
| --- | --- |

(87)

Riiklik meede kuulub ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse juhul, kui see soodustab „teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist” võrreldes teistega, kes vastava režiimi eesmärke arvestades on võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras (72). Seega peab komisjon maksumeetmete korral põhimõtteliselt hindama meetme sisulist valikulisust kolmeetapilise analüüsi abil.

| (88) | Esiteks tuleb kindlaks teha kehtiva maksusüsteemi korral kohaldatav üldine või „tavapärane” režiim („võrdlussüsteem”). Teiseks tuleb hinnata, kas meetmega tehakse võrdlussüsteemi suhtes mööndus, millega eristatakse teatud ettevõtjaid, kes süsteemi olemuslikku eesmärki arvestades on võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras (73). |
| --- | --- |

(88)

Esiteks tuleb kindlaks teha kehtiva maksusüsteemi korral kohaldatav üldine või „tavapärane” režiim („võrdlussüsteem”). Teiseks tuleb hinnata, kas meetmega tehakse võrdlussüsteemi suhtes mööndus, millega eristatakse teatud ettevõtjaid, kes süsteemi olemuslikku eesmärki arvestades on võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras (73).

| (89) | Kui sellise möönduse tegemine on kindlaks tehtud ehk kui kõnealune meede näib olevat esmapilgul valikuline, tuleb kolmandas etapis uurida, kas mööndust võimaldav meede tuleneb vastava maksusüsteemi olemusest või ülesehitusest ja võib olla seetõttu põhjendatud. Vastavalt Euroopa Kohtu praktikale peab liikmesriik sellega seoses tõendama, et eristamine tuleneb otseselt süsteemi alus- või juhtpõhimõtetest (74). |
| --- | --- |

(89)

Kui sellise möönduse tegemine on kindlaks tehtud ehk kui kõnealune meede näib olevat esmapilgul valikuline, tuleb kolmandas etapis uurida, kas mööndust võimaldav meede tuleneb vastava maksusüsteemi olemusest või ülesehitusest ja võib olla seetõttu põhjendatud. Vastavalt Euroopa Kohtu praktikale peab liikmesriik sellega seoses tõendama, et eristamine tuleneb otseselt süsteemi alus- või juhtpõhimõtetest (74).

| (90) | Kreeka ametiasutused ja PCT on esitanud ulatusliku põhjenduse, milles väidetakse, et kõigi maksumeetmete korral on õige võrdlussüsteem see üldine skeem, mida Kreekas kohaldatakse suurte avaliku taristu projektide suhtes eesmärgiga soodustada nende jaoks rahastamisallikate leidmist, arvestades selliste projektidega kaasnevaid suuris riske, ning et Gibraltari kohtuotsusest (75) järeldub, et liikmesriigi poolt üldkehtivatest eeskirjadest erandi tegemine ei põhjusta automaatselt valikulisust ja eelise andmist. |
| --- | --- |

(90)

Kreeka ametiasutused ja PCT on esitanud ulatusliku põhjenduse, milles väidetakse, et kõigi maksumeetmete korral on õige võrdlussüsteem see üldine skeem, mida Kreekas kohaldatakse suurte avaliku taristu projektide suhtes eesmärgiga soodustada nende jaoks rahastamisallikate leidmist, arvestades selliste projektidega kaasnevaid suuris riske, ning et Gibraltari kohtuotsusest (75) järeldub, et liikmesriigi poolt üldkehtivatest eeskirjadest erandi tegemine ei põhjusta automaatselt valikulisust ja eelise andmist.

| (91) | Komisjon analüüsib kõigepealt, kas selline põhjendus on vastuvõetav seoses valikulisuse analüüsi kõigi elementidega: võrdlussüsteem, süsteemi eesmärk, võrdlus võrreldava õigusliku ja faktilise olukorraga süsteemi eesmärki arvestades ja eesmärgist lähtuv põhjendus. Seejärel analüüsib komisjon eraldi iga meetme valikulisust. |
| --- | --- |

(91)

Komisjon analüüsib kõigepealt, kas selline põhjendus on vastuvõetav seoses valikulisuse analüüsi kõigi elementidega: võrdlussüsteem, süsteemi eesmärk, võrdlus võrreldava õigusliku ja faktilise olukorraga süsteemi eesmärki arvestades ja eesmärgist lähtuv põhjendus. Seejärel analüüsib komisjon eraldi iga meetme valikulisust.

i.   
  „Võrdlussüsteem” ja selle eesmärk

| (92) | Võrdlussüsteem on raamistik, mille alusel hinnatakse meetme valikulisust. Võrdlussüsteemiga määratletakse piirid, mille raames uurida, kas teatavad ettevõtjad saavad selle võrdlussüsteemi moodustavate tavareeglite erandist kasu ning neid koheldakse seetõttu soodsamalt kui teisi ettevõtjaid, kelle suhtes kohaldatakse süsteemi üldreegleid. |
| --- | --- |

(92)

Võrdlussüsteem on raamistik, mille alusel hinnatakse meetme valikulisust. Võrdlussüsteemiga määratletakse piirid, mille raames uurida, kas teatavad ettevõtjad saavad selle võrdlussüsteemi moodustavate tavareeglite erandist kasu ning neid koheldakse seetõttu soodsamalt kui teisi ettevõtjaid, kelle suhtes kohaldatakse süsteemi üldreegleid.

| (93) | Kõnealuse maksustamise võrdlussüsteemi kindlakstegemisel tuleb selle kohaldamisala määratleda järjepidevalt, et vältida süsteemiväliste eesmärkide kasutamist selle määratluse alusena. Kui võrdlussüsteemi määratlemise aluseks oleksid liikmesriikide igakordsed poliitilised eesmärgid, mis jäävad väljapoole maksusüsteemi loogikat, siis ei saaks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõiget 1 praktikas kohaldada ühegi maksustamismeetme suhtes, mida liikmesriigid rakendavad teatud majandusharude, tegevuste või äriühinguliikide edendamiseks (76). |
| --- | --- |

(93)

Kõnealuse maksustamise võrdlussüsteemi kindlakstegemisel tuleb selle kohaldamisala määratleda järjepidevalt, et vältida süsteemiväliste eesmärkide kasutamist selle määratluse alusena. Kui võrdlussüsteemi määratlemise aluseks oleksid liikmesriikide igakordsed poliitilised eesmärgid, mis jäävad väljapoole maksusüsteemi loogikat, siis ei saaks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõiget 1 praktikas kohaldada ühegi maksustamismeetme suhtes, mida liikmesriigid rakendavad teatud majandusharude, tegevuste või äriühinguliikide edendamiseks (76).

| (94) | Käesoleval juhul on eesmärk abistada suurte taristuprojektidega tegelevaid ettevõtjaid neile õiguskindluse tagamise ja ehitusetapil täiendavate rahavoogude võimaldamisega, millele Kreeka ametiasutused ja PCT viitavad, väljapoole maksukaalutlusi jääv poliitiline eesmärk, mida ei saa valikulisuse analüüsimiseks kasutada. Suurte avaliku taristu projektide tunnused ei ole osa maksusüsteemist ning neid ei saa kasutada sobiva võrdlussüsteemi kindlaksmääramiseks. Igal juhul ei saa asjaolu, et Kreeka riik võtab vastu eriseaduse alati, kui ta soovib võimaldada mõnele ettevõtjale erilisi maksusoodustusi, pidada üldiseks raamistikuks, mida valitsus rakendab ilma kaalutlusõiguseta. |
| --- | --- |

(94)

Käesoleval juhul on eesmärk abistada suurte taristuprojektidega tegelevaid ettevõtjaid neile õiguskindluse tagamise ja ehitusetapil täiendavate rahavoogude võimaldamisega, millele Kreeka ametiasutused ja PCT viitavad, väljapoole maksukaalutlusi jääv poliitiline eesmärk, mida ei saa valikulisuse analüüsimiseks kasutada. Suurte avaliku taristu projektide tunnused ei ole osa maksusüsteemist ning neid ei saa kasutada sobiva võrdlussüsteemi kindlaksmääramiseks. Igal juhul ei saa asjaolu, et Kreeka riik võtab vastu eriseaduse alati, kui ta soovib võimaldada mõnele ettevõtjale erilisi maksusoodustusi, pidada üldiseks raamistikuks, mida valitsus rakendab ilma kaalutlusõiguseta.

ii.   
  PCT õiguslik ja faktiline olukord asjaomase meetme eesmärgi valguses

| (95) | Kui võrdlussüsteem on kindlaks tehtud, uuritakse analüüsi järgmises osas, kas meede on erand sellest võrdlussüsteemist, sest teeb ettevõtjatel vahet. Selleks tuleb kindlaks määrata, kas meetmega kaldutakse soodustama teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist, võrreldes muude ettevõtjatega, kes on võrdlussüsteemi olemuslikku eesmärki arvestades samalaadses faktilises ja õiguslikus olukorras. Siiski ei saa nimetatud eesmärgil teatud maksustamisrežiimi alusel toimuva ettevõtjate erikohtlemise analüüsimisel tugineda välistele poliitilistele eesmärkidele. |
| --- | --- |

(95)

Kui võrdlussüsteem on kindlaks tehtud, uuritakse analüüsi järgmises osas, kas meede on erand sellest võrdlussüsteemist, sest teeb ettevõtjatel vahet. Selleks tuleb kindlaks määrata, kas meetmega kaldutakse soodustama teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist, võrreldes muude ettevõtjatega, kes on võrdlussüsteemi olemuslikku eesmärki arvestades samalaadses faktilises ja õiguslikus olukorras. Siiski ei saa nimetatud eesmärgil teatud maksustamisrežiimi alusel toimuva ettevõtjate erikohtlemise analüüsimisel tugineda välistele poliitilistele eesmärkidele.

| (96) | Seoses kõnealuse kava „horisontaalse” iseloomuga, mille kohaselt see on kohaldatav kõigi suuri taristuprojekte teostavate ettevõtjate suhtes, on väljakujunenud kohtupraktikas (77) jõutud seisukohale, et meetme alusel õigusi saavate ettevõtjate väga suur arv ega nende tegutsemine erinevatel tegevusaladel ei ole piisavad põhjused, mis muudaks kaheldavaks vastava meetme valikulise iseloomu ja seega välistaks selle käsitamise riigiabina (78). Järelikult ei võimalda asjaolu, et suuri taristuprojekte teostavad ettevõtjad võivad saada mitmeid maksuvabastusi, välistada kõnealuste meetmete valikulist iseloomu. Vastupidi, sellistele ettevõtjatele erandite tegemise kriteeriumid võivad olla de facto valikulised (79). |
| --- | --- |

(96)

Seoses kõnealuse kava „horisontaalse” iseloomuga, mille kohaselt see on kohaldatav kõigi suuri taristuprojekte teostavate ettevõtjate suhtes, on väljakujunenud kohtupraktikas (77) jõutud seisukohale, et meetme alusel õigusi saavate ettevõtjate väga suur arv ega nende tegutsemine erinevatel tegevusaladel ei ole piisavad põhjused, mis muudaks kaheldavaks vastava meetme valikulise iseloomu ja seega välistaks selle käsitamise riigiabina (78). Järelikult ei võimalda asjaolu, et suuri taristuprojekte teostavad ettevõtjad võivad saada mitmeid maksuvabastusi, välistada kõnealuste meetmete valikulist iseloomu. Vastupidi, sellistele ettevõtjatele erandite tegemise kriteeriumid võivad olla de facto valikulised (79).

| (97) | Seetõttu tuleb PCTga võrreldavat õiguslikku ja faktilist olukorda kõigil juhtudel uurida asjaomase kohaldatava maksusüsteemi eesmärgi valguses, mitte selle väliste poliitiliste eesmärkide alusel. |
| --- | --- |

(97)

Seetõttu tuleb PCTga võrreldavat õiguslikku ja faktilist olukorda kõigil juhtudel uurida asjaomase kohaldatava maksusüsteemi eesmärgi valguses, mitte selle väliste poliitiliste eesmärkide alusel.

iii.   
  Põhjendamine maksusüsteemi loogikaga

| (98) | Võrdlussüsteemi erandiks oleva esmapilgul valikulisena tunduva meetme puhul on võimalik järeldada, et meede ei ole valikuline, kui see on põhjendatav süsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega. See kehtib juhul, kui meede tuleneb otseselt võrdlussüsteemi olemuslikest või põhilistest juhtpõhimõtetest või kui see on süsteemi toimimiseks ja mõjususeks vajalike süsteemiomaste mehhanismide tulemus (80). Seevastu süsteemile mitteomastele välistele poliitilistele eesmärkidele ei saa erandi põhjendamisel toetuda (81). Järelikult ei saa maksuvabastused, mis on antud neid hõlmava maksusüsteemiga mitteseotud eesmärgil, tühistada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldatavust. |
| --- | --- |

(98)

Võrdlussüsteemi erandiks oleva esmapilgul valikulisena tunduva meetme puhul on võimalik järeldada, et meede ei ole valikuline, kui see on põhjendatav süsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega. See kehtib juhul, kui meede tuleneb otseselt võrdlussüsteemi olemuslikest või põhilistest juhtpõhimõtetest või kui see on süsteemi toimimiseks ja mõjususeks vajalike süsteemiomaste mehhanismide tulemus (80). Seevastu süsteemile mitteomastele välistele poliitilistele eesmärkidele ei saa erandi põhjendamisel toetuda (81). Järelikult ei saa maksuvabastused, mis on antud neid hõlmava maksusüsteemiga mitteseotud eesmärgil, tühistada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldatavust.

| (99) | Seoses sellega on Euroopa Kohus järeldanud, et isegi kui poliitiline eesmärk kuulub Euroopa Liidu põhiliste eesmärkide hulka, ei õigusta selle eesmärgi arvessevõtmise vajadus valikuliste meetmete abina määratlemata jätmist (82). Suurte taristuprojektide edukat teostamist ja projektide teostamiseks vajalikku õiguskindlust ei saa käsitada maksusüsteemi olemusliku eesmärgina. Lisaks ei ole Kreeka ametiasutused ja PCT tõendanud, kuidas nimetatud eesmärk on kooskõlas üldise maksusüsteemi võrdsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega ja eriti selle tulu kogumise eesmärgiga. Viimast eesmärki on raske ühitada maksuvähenduste võimaldamisega (83). Samuti ei saa suuri taristuprojekte teostavate ettevõtjate olulisi rahalisi probleeme käsitada eesmärkidena, mis õigustaksid nende konkreetsete ettevõtjate ja eriti PCT erikohtlemist. |
| --- | --- |

(99)

Seoses sellega on Euroopa Kohus järeldanud, et isegi kui poliitiline eesmärk kuulub Euroopa Liidu põhiliste eesmärkide hulka, ei õigusta selle eesmärgi arvessevõtmise vajadus valikuliste meetmete abina määratlemata jätmist (82). Suurte taristuprojektide edukat teostamist ja projektide teostamiseks vajalikku õiguskindlust ei saa käsitada maksusüsteemi olemusliku eesmärgina. Lisaks ei ole Kreeka ametiasutused ja PCT tõendanud, kuidas nimetatud eesmärk on kooskõlas üldise maksusüsteemi võrdsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega ja eriti selle tulu kogumise eesmärgiga. Viimast eesmärki on raske ühitada maksuvähenduste võimaldamisega (83). Samuti ei saa suuri taristuprojekte teostavate ettevõtjate olulisi rahalisi probleeme käsitada eesmärkidena, mis õigustaksid nende konkreetsete ettevõtjate ja eriti PCT erikohtlemist.

| (100) | Seega, kui allpool uuritavad maksumeetmed osutuvad valikulisteks meetmeteks, ei saa neid lugeda põhjendatuks Kreeka ametiasutuste ja abisaaja nimetatud avaliku poliitika eesmärgiga. |
| --- | --- |

(100)

Seega, kui allpool uuritavad maksumeetmed osutuvad valikulisteks meetmeteks, ei saa neid lugeda põhjendatuks Kreeka ametiasutuste ja abisaaja nimetatud avaliku poliitika eesmärgiga.

5.3.1.   Kogunenud intressilt tulumaksu maksmise kohustusest vabastamine kuni kolmanda kai kasutusele võtmise kuupäevani
   (84)
   (85)

Võrdlussüsteem

| (101) | Põhimõtteliselt maksustatakse Kreeka tulumaksusüsteemis Kreekas asutatud aktsiaseltside, osaühingute ja erakapitalil põhinevate äriühingute kogu kasumit, mis on teenitud Kreekas ja välisriikides, kaasa arvatud intressikasumit (86) vastaval majandusaastal kehtiva määraga ning pärast maksude mahaarvamist alles jääv kasum võidakse jagada osanike vahel, jätta reservi või arvata kapitali suurendamise teel omakapitali hulka. Kui pärast maksude mahaarvamist alles jäänud kasumisumma on osanike vahel jagatud või omakapitali hulka arvatud, maksustatakse seda uuesti vastaval majandusaastal kehtiva määraga (87). |
| --- | --- |

(101)

Põhimõtteliselt maksustatakse Kreeka tulumaksusüsteemis Kreekas asutatud aktsiaseltside, osaühingute ja erakapitalil põhinevate äriühingute kogu kasumit, mis on teenitud Kreekas ja välisriikides, kaasa arvatud intressikasumit (86) vastaval majandusaastal kehtiva määraga ning pärast maksude mahaarvamist alles jääv kasum võidakse jagada osanike vahel, jätta reservi või arvata kapitali suurendamise teel omakapitali hulka. Kui pärast maksude mahaarvamist alles jäänud kasumisumma on osanike vahel jagatud või omakapitali hulka arvatud, maksustatakse seda uuesti vastaval majandusaastal kehtiva määraga (87).

| (102) | Seega on kuni kolmanda kai kasutusele võtmise kuupäevani kogunenud intressi maksustamise võrdlussüsteemiks Kreeka ettevõtte tulumaksu süsteem, täpsemalt ettevõtete kasumi, kaasa arvatud kogunenud intressilt teenitud kasumi maksustamine. |
| --- | --- |

(102)

Seega on kuni kolmanda kai kasutusele võtmise kuupäevani kogunenud intressi maksustamise võrdlussüsteemiks Kreeka ettevõtte tulumaksu süsteem, täpsemalt ettevõtete kasumi, kaasa arvatud kogunenud intressilt teenitud kasumi maksustamine.

Erand võrdlussüsteemist

| (103) | „Kogunenud intress” (88) moodustab osa PCT maksustatavast brutotulust, mille pealt tuleks tavaolukorras maksu tasuda. Tegelikkuses on PCT kogunenud intressilt tulumaksu tasumise kohustusest vabastatud kuni kolmanda kai kasutusele võtmiseni (89). Selline kohtlemine kujutab endast kõrvalekallet võrdlussüsteemist, eelkõige Kreeka tulumaksuseaduse kohasest tulumaksu tasumise kohustusest. PCT puhul võib lugeda, et ta on võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras kõigi aktsiaseltsidega, mille kasumit maksustatakse üldkohaldatava raamistiku alusel. Seega võib järeldada, et talle on antud valikuline eelis. |
| --- | --- |

(103)

„Kogunenud intress” (88) moodustab osa PCT maksustatavast brutotulust, mille pealt tuleks tavaolukorras maksu tasuda. Tegelikkuses on PCT kogunenud intressilt tulumaksu tasumise kohustusest vabastatud kuni kolmanda kai kasutusele võtmiseni (89). Selline kohtlemine kujutab endast kõrvalekallet võrdlussüsteemist, eelkõige Kreeka tulumaksuseaduse kohasest tulumaksu tasumise kohustusest. PCT puhul võib lugeda, et ta on võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras kõigi aktsiaseltsidega, mille kasumit maksustatakse üldkohaldatava raamistiku alusel. Seega võib järeldada, et talle on antud valikuline eelis.

| (104) | Kreeka ametiasutuste ja PCT väitel sätestatakse Kreeka tulumaksuseaduse artiklis 99, et maksudest vabastatud tulult tuleb tasuda ettevõtte tulumaksu selle jaotamise või kapitaliseerimise hetkel. Nad väidavad sellest lähtudes, et kõnealune säte võimaldab PCT-le ainult maksude tasumise edasilükkamist, sest PCT kasumi kapitaliseerimise või jaotamise hetkel tekib PCT-le kohustus tasuda ettevõtte tulumaksu oma kasumilt ja pidada kinni osanike dividendidelt tasumisele kuuluvad maksud. |
| --- | --- |

(104)

Kreeka ametiasutuste ja PCT väitel sätestatakse Kreeka tulumaksuseaduse artiklis 99, et maksudest vabastatud tulult tuleb tasuda ettevõtte tulumaksu selle jaotamise või kapitaliseerimise hetkel. Nad väidavad sellest lähtudes, et kõnealune säte võimaldab PCT-le ainult maksude tasumise edasilükkamist, sest PCT kasumi kapitaliseerimise või jaotamise hetkel tekib PCT-le kohustus tasuda ettevõtte tulumaksu oma kasumilt ja pidada kinni osanike dividendidelt tasumisele kuuluvad maksud.

| (105) | Komisjon märgib, et Kreeka tulumaksuseaduse artikli 99 lõike 1 punkti a kolmandas taandes öeldakse, et eriõigusaktidega (antud juhul uuritava sättega) ettevõtte tulumaksust vabastatud ettevõtjate puhul maksustatakse ainult kapitaliseeritud või jaotatud kasumit pärast seda, kui vastav ettevõtte tulumaksu summa on selle väärtusest maha arvatud. See tähendab, et tänu kõnealusele sättele ei ole PCT kohustatud tasuma kogunenud intressilt tulumaksu kuni sellega seotud tulu kapitaliseerimise või jaotamiseni või hiljemalt kuni kolmanda kai kasutusele võtmiseni. Seega kehtib maksukohustuse edasilükkamine ainult jaotatava või kapitaliseeritava kasumi suhtes. Kõnealune säte võimaldab PCT-l kasutada kogunenud intressi arvelt teenitud kasumit kuni kolmanda kai kasutusele võtmiseni reservide kogumiseks, ilma et ta peaks selle pealt ettevõtte tulumaksu tasuma. Kuna Kreeka ametiasutuste väitel ei ole Kreeka õigusaktidega kehtestatud reservide osakapitaliks teisendamise või kasumi jaotamise kohustust, saab PCT tänu sellele sättele täieliku vabastuse Kreekas ja välisriikides kogunenud intressikasumi maksustamisest (90). Igal juhul on ka maksukohustuse edasilükkamine PCT-le antud valikuline eelis. |
| --- | --- |

(105)

Komisjon märgib, et Kreeka tulumaksuseaduse artikli 99 lõike 1 punkti a kolmandas taandes öeldakse, et eriõigusaktidega (antud juhul uuritava sättega) ettevõtte tulumaksust vabastatud ettevõtjate puhul maksustatakse ainult kapitaliseeritud või jaotatud kasumit pärast seda, kui vastav ettevõtte tulumaksu summa on selle väärtusest maha arvatud. See tähendab, et tänu kõnealusele sättele ei ole PCT kohustatud tasuma kogunenud intressilt tulumaksu kuni sellega seotud tulu kapitaliseerimise või jaotamiseni või hiljemalt kuni kolmanda kai kasutusele võtmiseni. Seega kehtib maksukohustuse edasilükkamine ainult jaotatava või kapitaliseeritava kasumi suhtes. Kõnealune säte võimaldab PCT-l kasutada kogunenud intressi arvelt teenitud kasumit kuni kolmanda kai kasutusele võtmiseni reservide kogumiseks, ilma et ta peaks selle pealt ettevõtte tulumaksu tasuma. Kuna Kreeka ametiasutuste väitel ei ole Kreeka õigusaktidega kehtestatud reservide osakapitaliks teisendamise või kasumi jaotamise kohustust, saab PCT tänu sellele sättele täieliku vabastuse Kreekas ja välisriikides kogunenud intressikasumi maksustamisest (90). Igal juhul on ka maksukohustuse edasilükkamine PCT-le antud valikuline eelis.

| (106) | Kreeka ametiasutused ja PCT märgivad, et PCT peab ehitusetapil ja kolmanda kai kasutusele võtmisele eelneval perioodil vajalike investeeringute rahastamiseks omama suuri rahalisi hoiuseid ning kõnealuse maksuvabastuse eesmärk on soodustada selliseid investeeringuid avalikku taristusse. Nad leiavad, et selles mõttes on PCT õiguslikult ja faktiliselt võrreldavas olukorras kõigi ettevõtjatega, kes teevad avalikku taristusse suuri investeeringuid. |
| --- | --- |

(106)

Kreeka ametiasutused ja PCT märgivad, et PCT peab ehitusetapil ja kolmanda kai kasutusele võtmisele eelneval perioodil vajalike investeeringute rahastamiseks omama suuri rahalisi hoiuseid ning kõnealuse maksuvabastuse eesmärk on soodustada selliseid investeeringuid avalikku taristusse. Nad leiavad, et selles mõttes on PCT õiguslikult ja faktiliselt võrreldavas olukorras kõigi ettevõtjatega, kes teevad avalikku taristusse suuri investeeringuid.

| (107) | Siiski ei välista asjaolu, et meedet saavad kasutada kõik avalikku taristusse investeerivad ettevõtjad, selle meetme valikulisust. Vastupidi, on kindlaks tehtud, et meedet saavad kasutada ainult teatud kategooria ettevõtjad ehk need, kes teevad investeeringuid avalikku taristusse. Kõnealuses valdkonnas mittetegevate ülejäänud ettevõtjate jaoks on see meede kättesaamatu. Lisaks ei saa suurte taristuprojektidega tegelevate ettevõtjate abistamist ehitusetapil eespool esitatud analüüsi (91) põhjal käsitada maksustamisrežiimi olemusliku eesmärgina, mille alusel saab kindlaks teha ettevõtjate võrreldava õigusliku ja faktilise olukorra. |
| --- | --- |

(107)

Siiski ei välista asjaolu, et meedet saavad kasutada kõik avalikku taristusse investeerivad ettevõtjad, selle meetme valikulisust. Vastupidi, on kindlaks tehtud, et meedet saavad kasutada ainult teatud kategooria ettevõtjad ehk need, kes teevad investeeringuid avalikku taristusse. Kõnealuses valdkonnas mittetegevate ülejäänud ettevõtjate jaoks on see meede kättesaamatu. Lisaks ei saa suurte taristuprojektidega tegelevate ettevõtjate abistamist ehitusetapil eespool esitatud analüüsi (91) põhjal käsitada maksustamisrežiimi olemusliku eesmärgina, mille alusel saab kindlaks teha ettevõtjate võrreldava õigusliku ja faktilise olukorra.

Põhjendamine maksusüsteemi loogikaga

| (108) | Kreeka ametiasutused ja PCT märgivad, et kogunenud intressi maksuvabastus põhineb otseselt Kreeka tulumaksuseaduse üldsätetel (92), mille kohaselt maksust vabastatud tulu liikide hulka kuulub ka „seadusega ratifitseeritud lepingu alusel maksukohustusest vabastatud tulu”. Nad väidavad, et kuna Kreeka seadusandja kasutab kõnealust üldist maksuvabastust järjepidevalt kõigi Kreekas läbi viidavate suurte avaliku taristu projektide suhtes maksuvabastuste kohaldamiseks, ei looda uuritava sättega erilist maksuvabastust. Vastupidi, see on üks osa üldisel maksusüsteemil põhinevast üldskeemist, mille eesmärk on hõlbustada ja toetada suurte avaliku taristu projektide või investeerimisprojektide elluviimist. Kõnealust sätet on järjepidevalt kohaldatud kõigi avaliku taristu projektide suhtes, et välistada selliste projektidega tegelevate ettevõtjate diskrimineerimist või „struktuuriliselt ebasoodsamasse olukorda” sattumist. |
| --- | --- |

(108)

Kreeka ametiasutused ja PCT märgivad, et kogunenud intressi maksuvabastus põhineb otseselt Kreeka tulumaksuseaduse üldsätetel (92), mille kohaselt maksust vabastatud tulu liikide hulka kuulub ka „seadusega ratifitseeritud lepingu alusel maksukohustusest vabastatud tulu”. Nad väidavad, et kuna Kreeka seadusandja kasutab kõnealust üldist maksuvabastust järjepidevalt kõigi Kreekas läbi viidavate suurte avaliku taristu projektide suhtes maksuvabastuste kohaldamiseks, ei looda uuritava sättega erilist maksuvabastust. Vastupidi, see on üks osa üldisel maksusüsteemil põhinevast üldskeemist, mille eesmärk on hõlbustada ja toetada suurte avaliku taristu projektide või investeerimisprojektide elluviimist. Kõnealust sätet on järjepidevalt kohaldatud kõigi avaliku taristu projektide suhtes, et välistada selliste projektidega tegelevate ettevõtjate diskrimineerimist või „struktuuriliselt ebasoodsamasse olukorda” sattumist.

| (109) | Euroopa Kohtu praktika põhjal võib väita, et majandussubjektide kohtlemine kaalutlusõiguse alusel võib tähendada seda, et üldmeetme individuaalsel kohaldamisel ilmnevad valikulise meetme iseärasused eelkõige juhul, kui kaalutlusõigust kohaldatakse ulatuslikumalt, kui on vaja maksutulu lihtsustatud haldamise jaoks objektiivsete kriteeriumide alusel (93). |
| --- | --- |

(109)

Euroopa Kohtu praktika põhjal võib väita, et majandussubjektide kohtlemine kaalutlusõiguse alusel võib tähendada seda, et üldmeetme individuaalsel kohaldamisel ilmnevad valikulise meetme iseärasused eelkõige juhul, kui kaalutlusõigust kohaldatakse ulatuslikumalt, kui on vaja maksutulu lihtsustatud haldamise jaoks objektiivsete kriteeriumide alusel (93).

| (110) | Osutatud kohtupraktikat arvestades võib järeldada, et väidetav „üldine” säte jätab seadusandjale täieliku kaalutlusõiguse ja võimaldab praktikas mis tahes tulu maksudest vabastada pärased seda, kui riik on sõlminud mõne maksukohustuslasega mis tahes lepingu. Seega võimaldab kõnealune „üldine” säte praktikas maksuvabastusi, mis ei vasta üldise maksusüsteemi loogikale, vaid loogikale, mis lubab eelistada teatud ettevõtjat, kellega võidakse igal ajal leping sõlmida. Järelikult ei saa väita, et Kreeka tulumaksuseaduse väidetavalt „üldine” säte vastab tulumaksusüsteemi loogikale. |
| --- | --- |

(110)

Osutatud kohtupraktikat arvestades võib järeldada, et väidetav „üldine” säte jätab seadusandjale täieliku kaalutlusõiguse ja võimaldab praktikas mis tahes tulu maksudest vabastada pärased seda, kui riik on sõlminud mõne maksukohustuslasega mis tahes lepingu. Seega võimaldab kõnealune „üldine” säte praktikas maksuvabastusi, mis ei vasta üldise maksusüsteemi loogikale, vaid loogikale, mis lubab eelistada teatud ettevõtjat, kellega võidakse igal ajal leping sõlmida. Järelikult ei saa väita, et Kreeka tulumaksuseaduse väidetavalt „üldine” säte vastab tulumaksusüsteemi loogikale.

| (111) | Seoses meetme põhjendusega, mille kohaselt see vastab avaliku poliitika olemuslikule eesmärgile, milleks on avaliku taristu projektide elluviimise hõlbustamine, leiab komisjon, et sellekohaseid argumente ei saa abi mõiste hindamisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

(111)

Seoses meetme põhjendusega, mille kohaselt see vastab avaliku poliitika olemuslikule eesmärgile, milleks on avaliku taristu projektide elluviimise hõlbustamine, leiab komisjon, et sellekohaseid argumente ei saa abi mõiste hindamisel arvesse võtta.

| (112) | Seetõttu järeldab komisjon, et meede kujutab endast PCT jaoks soodsat valikulist eelist, mille suurus võrdub tulumaksu summaga, mida PCT peaks kogunenud intressilt kuni kolmanda kai kasutusele võtmiseni tavaolukorras tasuma. |
| --- | --- |

(112)

Seetõttu järeldab komisjon, et meede kujutab endast PCT jaoks soodsat valikulist eelist, mille suurus võrdub tulumaksu summaga, mida PCT peaks kogunenud intressilt kuni kolmanda kai kasutusele võtmiseni tavaolukorras tasuma.

5.3.2.   Käibemaksu ettemaksu tagastamine lepingu objekti valmiduse astmest olenemata – „üks kapitalikaup” – käibemaksu tagastamine 60 päeva jooksul pärast taotluse esitamist; viivised
   (94)

Võrdlussüsteem

| (113) | Kreeka käibemaksusüsteemis on maksukohustuslasel õigus maha arvata sisendkäibemaks, mis on otseselt seotud maksustatavate toimingutega (95) või selliste mittemaksustatavate toimingutega, mis annavad õiguse mahaarvamisele. Mahaarvamise õigus kehtib selle kaupade ja teenuste osa suhtes, mida tegelikult kasutatakse maksustatavate toimingute tegemiseks. Sisendkäibemaksu ja tasumisele kuuluva käibemaksu mahaarvamisest tulenevat maksustamisperioodi käibemaksu ettemaksu ei tagastata, vaid see kantakse edasi järgmisesse maksustamisperioodi (96). Tagastamine on lubatud kolme aasta möödumisel, kui ettevõtja ei ole saanud oma käibemaksu ettemaksu tasumisele kuuluva käibemaksuga selle aja jooksul tasaarveldada (97). |
| --- | --- |

(113)

Kreeka käibemaksusüsteemis on maksukohustuslasel õigus maha arvata sisendkäibemaks, mis on otseselt seotud maksustatavate toimingutega (95) või selliste mittemaksustatavate toimingutega, mis annavad õiguse mahaarvamisele. Mahaarvamise õigus kehtib selle kaupade ja teenuste osa suhtes, mida tegelikult kasutatakse maksustatavate toimingute tegemiseks. Sisendkäibemaksu ja tasumisele kuuluva käibemaksu mahaarvamisest tulenevat maksustamisperioodi käibemaksu ettemaksu ei tagastata, vaid see kantakse edasi järgmisesse maksustamisperioodi (96). Tagastamine on lubatud kolme aasta möödumisel, kui ettevõtja ei ole saanud oma käibemaksu ettemaksu tasumisele kuuluva käibemaksuga selle aja jooksul tasaarveldada (97).

| (114) | Käibemaksu ettemaksu tagastamine järgmisesse maksustamisperioodi edasi kandmise asemel on lubatud üksnes käibemaksuseaduse artiklis 34 nimetatud erandjuhtudel. Üks sellistest eranditest on seotud käibemaksuga, mis on tasutud käibemaksuseaduses esitatud määratlusele vastavatelt „kapitalikaupadelt” (98). Need on „ettevõtja omandis olevad materiaalsed kaubad, mida ta pidevalt kasutab, samuti hooned ja muud ehitised, mille maksustatav ettevõtja on ehitanud talle mittekuuluvale kinnistule, mida tal on õigus kasutada mis tahes õigussuhte alusel vähemalt üheksa aasta jooksul ... Kapitalikauba väärtuse hulka ei arvestada remondi- ja hoolduskulu”. |
| --- | --- |

(114)

Käibemaksu ettemaksu tagastamine järgmisesse maksustamisperioodi edasi kandmise asemel on lubatud üksnes käibemaksuseaduse artiklis 34 nimetatud erandjuhtudel. Üks sellistest eranditest on seotud käibemaksuga, mis on tasutud käibemaksuseaduses esitatud määratlusele vastavatelt „kapitalikaupadelt” (98). Need on „ettevõtja omandis olevad materiaalsed kaubad, mida ta pidevalt kasutab, samuti hooned ja muud ehitised, mille maksustatav ettevõtja on ehitanud talle mittekuuluvale kinnistule, mida tal on õigus kasutada mis tahes õigussuhte alusel vähemalt üheksa aasta jooksul ... Kapitalikauba väärtuse hulka ei arvestada remondi- ja hoolduskulu”.

| (115) | Vastavalt ministri otsuse nr 1073/2004 (99) artiklile 5 võidakse käibemaksu ettemaksu sätestatud erandjuhtudel (100) tagastada järgmiselt: a) esimese käibemaksu tagastamise taotluse korral kahe kuu jooksul alates taotluse kuupäevast; b) hilisemate käibemaksu tagastamise taotluste korral, mille summa on suurem kui 6 000 eurot: i) 90 % tagastatakse ühe kuu jooksul alates taotluse kuupäevast ja ii) ülejäänud 10 % kahe kuu jooksul alates taotluse kuupäevast; c) hilisemate käibemaksu tagastamise taotluste korral, mille summa on väiksem kui 6 000 eurot, tagastatakse kogu käibemaksusumma ühe kuu jooksul alates taotluse kuupäevast. |
| --- | --- |

(115)

Vastavalt ministri otsuse nr 1073/2004 (99) artiklile 5 võidakse käibemaksu ettemaksu sätestatud erandjuhtudel (100) tagastada järgmiselt: a) esimese käibemaksu tagastamise taotluse korral kahe kuu jooksul alates taotluse kuupäevast; b) hilisemate käibemaksu tagastamise taotluste korral, mille summa on suurem kui 6 000 eurot: i) 90 % tagastatakse ühe kuu jooksul alates taotluse kuupäevast ja ii) ülejäänud 10 % kahe kuu jooksul alates taotluse kuupäevast; c) hilisemate käibemaksu tagastamise taotluste korral, mille summa on väiksem kui 6 000 eurot, tagastatakse kogu käibemaksusumma ühe kuu jooksul alates taotluse kuupäevast.

| (116) | Kreeka ametiasutused ja PCT märgivad õigesti, et kinnisvara ehitamise korral tagastatakse käibemaksu ettemaks pärast tööde alustamist summas, mis vastab igal käibemaksutagastuse taotlemise perioodil tehtud ja arveldatud töödega seotud kulutustele (101). |
| --- | --- |

(116)

Kreeka ametiasutused ja PCT märgivad õigesti, et kinnisvara ehitamise korral tagastatakse käibemaksu ettemaks pärast tööde alustamist summas, mis vastab igal käibemaksutagastuse taotlemise perioodil tehtud ja arveldatud töödega seotud kulutustele (101).

| (117) | Seoses kapitalikaupadega otsustatakse käibemaksu mahaarvamise õigus lõplikult kapitalikaupade kasutusele võtmise ajal. Käibemaksu tagastamise mehhanismi kuritarvituste vältimiseks kehtib nõue, et kui viie aasta jooksul pärast kapitalikauba soetamiseks või ehitamiseks tehtud kulutust ei ole seda kaupa kasutusele võetud, tuleb selle pealt maha arvatud käibemaks riigile tagastada, sest sel juhul leitakse, et seda ei ole kasutatud maksustatavateks toiminguteks (102). |
| --- | --- |

(117)

Seoses kapitalikaupadega otsustatakse käibemaksu mahaarvamise õigus lõplikult kapitalikaupade kasutusele võtmise ajal. Käibemaksu tagastamise mehhanismi kuritarvituste vältimiseks kehtib nõue, et kui viie aasta jooksul pärast kapitalikauba soetamiseks või ehitamiseks tehtud kulutust ei ole seda kaupa kasutusele võetud, tuleb selle pealt maha arvatud käibemaks riigile tagastada, sest sel juhul leitakse, et seda ei ole kasutatud maksustatavateks toiminguteks (102).

| (118) | Üldkehtiva raamistiku kohaselt algab maksu või alusetult tagastamata jäetud summa viivisearvestus kuue kuu möödumisel maksukohustuslase maksudeklaratsiooni esitamisele järgneva kuu esimesest päevast (103). Kreeka halduskohtud on siiski leidnud, et kõnealune säte ei ole kooskõlas põhiseadusliku maksumaksjate võrdsuse põhimõttega (104). Seetõttu on nad kõnealuse sätte tühistanud, järeldades, et viivist tuleb arvestada alates päevast, millal maksukohustuslane esitab vaide maksuhalduri otsuse suhtes jätta käibemaksu ettemaks tagastamata (105). |
| --- | --- |

(118)

Üldkehtiva raamistiku kohaselt algab maksu või alusetult tagastamata jäetud summa viivisearvestus kuue kuu möödumisel maksukohustuslase maksudeklaratsiooni esitamisele järgneva kuu esimesest päevast (103). Kreeka halduskohtud on siiski leidnud, et kõnealune säte ei ole kooskõlas põhiseadusliku maksumaksjate võrdsuse põhimõttega (104). Seetõttu on nad kõnealuse sätte tühistanud, järeldades, et viivist tuleb arvestada alates päevast, millal maksukohustuslane esitab vaide maksuhalduri otsuse suhtes jätta käibemaksu ettemaks tagastamata (105).

| (119) | Komisjon leiab, et kirjeldatud sätted kujutavad endast Kreeka ettemakstud käibemaksu tagastamise võrdlussüsteemi. |
| --- | --- |

(119)

Komisjon leiab, et kirjeldatud sätted kujutavad endast Kreeka ettemakstud käibemaksu tagastamise võrdlussüsteemi.

Erand võrdlussüsteemist

—   Käibemaksu ettemaksu tagastamine lepingu objekti valmiduse astmest olenemata

| (120) | Vastavalt seaduse nr 3755/2009 artikli 2 lõikele 3 on PCT-l õigus ettemakstud käibemaksu tagastusele, olenemata ehitusprojekti või selle üksikkonstruktsioonide või osade valmimisjärgust. Sama artikli kohaselt ei kaota PCT oma õigust ettemakstud käibemaksu tagastamisele ka siis, kui ta ei ole kapitalikaupa viie aasta jooksul alates vastava kulutuse tegemisest kasutanud, kuigi üldkohaldatavate eeskirjade järgi peaks see juhtuma. |
| --- | --- |

(120)

Vastavalt seaduse nr 3755/2009 artikli 2 lõikele 3 on PCT-l õigus ettemakstud käibemaksu tagastusele, olenemata ehitusprojekti või selle üksikkonstruktsioonide või osade valmimisjärgust. Sama artikli kohaselt ei kaota PCT oma õigust ettemakstud käibemaksu tagastamisele ka siis, kui ta ei ole kapitalikaupa viie aasta jooksul alates vastava kulutuse tegemisest kasutanud, kuigi üldkohaldatavate eeskirjade järgi peaks see juhtuma.

| (121) | Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et kuna kõigil ettevõtjatel on pärast vastava kulutuse tegemist ja arveldamist õigus käibemaksutagastusele, ei anna PCTga seotud säte talle mingit täiendavat eelist, sest PCT-l oleks igal juhul õigus käibemaksutagastusele pärast tööde alustamist, mitte üksnes pärast nende valmimist. |
| --- | --- |

(121)

Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et kuna kõigil ettevõtjatel on pärast vastava kulutuse tegemist ja arveldamist õigus käibemaksutagastusele, ei anna PCTga seotud säte talle mingit täiendavat eelist, sest PCT-l oleks igal juhul õigus käibemaksutagastusele pärast tööde alustamist, mitte üksnes pärast nende valmimist.

| (122) | Esitatud lisateabe ja selgituste põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et PCT-l oleks tõepoolest igal juhul õigus käibemaksutagastusele pärast projektiga seotud tööde alustamist ja kuni esitatud arvetele vastava summani. Lõplik otsus selle õiguse kohta tehakse siiski alles pärast kapitalikauba kasutusele võtmist. Arvestades asjaolu, et PCT-l on õigus käibemaksutagastusele investeerimisprojekti lõpetamisest olenemata ning samal ajal ta ei kaota seda õigust juhul, kui ta kapitalikaupa viie aasta jooksul kasutusele ei võta, nagu ta peaks tegema tavaolukorras kohaldatavate eeskirjade kohaselt, on ta saanud valikulise eelise. |
| --- | --- |

(122)

Esitatud lisateabe ja selgituste põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et PCT-l oleks tõepoolest igal juhul õigus käibemaksutagastusele pärast projektiga seotud tööde alustamist ja kuni esitatud arvetele vastava summani. Lõplik otsus selle õiguse kohta tehakse siiski alles pärast kapitalikauba kasutusele võtmist. Arvestades asjaolu, et PCT-l on õigus käibemaksutagastusele investeerimisprojekti lõpetamisest olenemata ning samal ajal ta ei kaota seda õigust juhul, kui ta kapitalikaupa viie aasta jooksul kasutusele ei võta, nagu ta peaks tegema tavaolukorras kohaldatavate eeskirjade kohaselt, on ta saanud valikulise eelise.

| (123) | Kõnealune eelis seisneb tagastatud käibemaksus, mille PCT võib endale jätta, kui projekt ei ole käivitunud viie aasta jooksul pärast vastava tagastusega seotud kulutuse tegemist, samal ajal kui ülejäänud ettevõtjad peaksid tagastatud käibemaksu Kreeka riigile tagasi maksma, kui nad ei ole käivitanud projekti viie aasta jooksul (alates seotud kulutuse tegemisest). Meenutatakse, et üldkohaldatavate eeskirjade kohaselt ei käsitataks asjaomaseid (kulutusega seotud) toiminguid enam maksustatavate toimingutena (vt põhjendus 117). See tähendab, et teised ettevõtjad ei saaks samalaadsete asjaolude korral üldjuhul kasutada vastavate kulutustega seotud käibemaksu ettemaksu järgmisel perioodil tasumisele kuuluva käibemaksu tasaarveldamiseks. Seega võrdub kõnealusest sättest PCT-le tekkiv eelis kogu käibemaksutagastuse summaga, mille ta võib (kõnealuse sätte kohaselt) endale jätta, kui projekt ei ole käivitunud viie aasta jooksul pärast seotud kulutuse tegemist. |
| --- | --- |

(123)

Kõnealune eelis seisneb tagastatud käibemaksus, mille PCT võib endale jätta, kui projekt ei ole käivitunud viie aasta jooksul pärast vastava tagastusega seotud kulutuse tegemist, samal ajal kui ülejäänud ettevõtjad peaksid tagastatud käibemaksu Kreeka riigile tagasi maksma, kui nad ei ole käivitanud projekti viie aasta jooksul (alates seotud kulutuse tegemisest). Meenutatakse, et üldkohaldatavate eeskirjade kohaselt ei käsitataks asjaomaseid (kulutusega seotud) toiminguid enam maksustatavate toimingutena (vt põhjendus 117). See tähendab, et teised ettevõtjad ei saaks samalaadsete asjaolude korral üldjuhul kasutada vastavate kulutustega seotud käibemaksu ettemaksu järgmisel perioodil tasumisele kuuluva käibemaksu tasaarveldamiseks. Seega võrdub kõnealusest sättest PCT-le tekkiv eelis kogu käibemaksutagastuse summaga, mille ta võib (kõnealuse sätte kohaselt) endale jätta, kui projekt ei ole käivitunud viie aasta jooksul pärast seotud kulutuse tegemist.

| (124) | Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et sama erandit kohaldatakse ka kommunaalettevõtete suhtes, sest enamasti ehitavad just nemad taristuprojekte, mille valmimiseks võib kuluda rohkem aega kui üldiselt kohaldatav viieaastane periood. Väidetavalt kehtib sama arutluskäik ka PCT puhul, kes ehitaks suure taristuprojekti, mille lõpetamiseks võib kuluda rohkem kui viis aastat. Sellepärast on sama säte lisatud ka kõigisse muudesse suuri taristuprojekte käsitlevatesse kontsessioonilepingutesse. Kreeka ametiasutused ja PCT leiavad seega, et kõnealune kõrvalekalle üldkohaldatavatest eeskirjadest ei ole erand, vaid eeskirjade erinev kohaldamine erinevate mittevõrreldavate olukordade suhtes. |
| --- | --- |

(124)

Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et sama erandit kohaldatakse ka kommunaalettevõtete suhtes, sest enamasti ehitavad just nemad taristuprojekte, mille valmimiseks võib kuluda rohkem aega kui üldiselt kohaldatav viieaastane periood. Väidetavalt kehtib sama arutluskäik ka PCT puhul, kes ehitaks suure taristuprojekti, mille lõpetamiseks võib kuluda rohkem kui viis aastat. Sellepärast on sama säte lisatud ka kõigisse muudesse suuri taristuprojekte käsitlevatesse kontsessioonilepingutesse. Kreeka ametiasutused ja PCT leiavad seega, et kõnealune kõrvalekalle üldkohaldatavatest eeskirjadest ei ole erand, vaid eeskirjade erinev kohaldamine erinevate mittevõrreldavate olukordade suhtes.

| (125) | Komisjon leiab, et kõnealune kõrvalekalle kujutab endast valikulist eelist, sest see võimaldab PCT-l käibemaksutagastusi paindlikult kasutada, olenemata kapitalikauba kasutusele võtmise ajast ehk tähtajatult. Seega ei tehtaks tema käibemaksutagastuse õiguse kohta lõplikku otsust ja sellele vastavaid korrektsioone isegi juhul, kui ta kapitalikaupa kunagi kasutusele ei võtaks, mis praktikas tähendab, et projekti lõpetamata jätmise korral ei oleks ta kohustatud tagastama kogu ehitusperioodi jooksul saadud käibemaksu ettemakseid. Asjaolu, et sama eelis võib laieneda ka kommunaalettevõtjatele, ei välista selle valikulisust. Kommunaalettevõtjad kuuluvad nende ettevõtjate kategooriasse, kes saavad seda meedet kasutada. Järelikult on selline meede valikuline. |
| --- | --- |

(125)

Komisjon leiab, et kõnealune kõrvalekalle kujutab endast valikulist eelist, sest see võimaldab PCT-l käibemaksutagastusi paindlikult kasutada, olenemata kapitalikauba kasutusele võtmise ajast ehk tähtajatult. Seega ei tehtaks tema käibemaksutagastuse õiguse kohta lõplikku otsust ja sellele vastavaid korrektsioone isegi juhul, kui ta kapitalikaupa kunagi kasutusele ei võtaks, mis praktikas tähendab, et projekti lõpetamata jätmise korral ei oleks ta kohustatud tagastama kogu ehitusperioodi jooksul saadud käibemaksu ettemakseid. Asjaolu, et sama eelis võib laieneda ka kommunaalettevõtjatele, ei välista selle valikulisust. Kommunaalettevõtjad kuuluvad nende ettevõtjate kategooriasse, kes saavad seda meedet kasutada. Järelikult on selline meede valikuline.

—   Kapitalikauba määratlus

| (126) | Seaduse nr 3755/2009 artikli 2 lõikes 3 sätestatakse, et käibemaksuseaduse kohaldamisel loetakse kontsessioonilepingu objektiks olevat ehitusprojekti ning ehitusega seotud kaupu, töid, teenuseid ja abitöid „üheks kapitalikaubaks”. Sisuliselt öeldakse selles sättes, et seoses kontsessioonilepingu täitmisega hõlmab käibemaksuseaduses esitatud „kapitalikauba” mõiste kõiki kontsessioonilepingu objektiga seotud tegevusi, st mitte ainult ehitatavaid „materiaalseid kaupu” (106), vaid ka igasugust kontsessioonilepingu objektiga seotud või selle juurde kuuluvate kaupade, tööde ja teenuste pakkumist. |
| --- | --- |

(126)

Seaduse nr 3755/2009 artikli 2 lõikes 3 sätestatakse, et käibemaksuseaduse kohaldamisel loetakse kontsessioonilepingu objektiks olevat ehitusprojekti ning ehitusega seotud kaupu, töid, teenuseid ja abitöid „üheks kapitalikaubaks”. Sisuliselt öeldakse selles sättes, et seoses kontsessioonilepingu täitmisega hõlmab käibemaksuseaduses esitatud „kapitalikauba” mõiste kõiki kontsessioonilepingu objektiga seotud tegevusi, st mitte ainult ehitatavaid „materiaalseid kaupu” (106), vaid ka igasugust kontsessioonilepingu objektiga seotud või selle juurde kuuluvate kaupade, tööde ja teenuste pakkumist.

| (127) | Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et käibemaksuseaduse investeerimiskaupu käsitleva artikli 34 ja artikli 33 lõike 4 valguses tähendab uuritav säte lihtsalt üldkohaldatavate eeskirjade selgitust, mille eesmärk on vältida käibemaksu ettemaksu tagastamise eeskirjade ekslikku kohaldamist maksuhalduri poolt, arvestades suurte taristuprojektide eripära ja nendes kasutatavaid suuri rahasummasid. Nende väitel on uuritava meetme eesmärk kontsessioonilepingu eritunnuseid arvestades käsitada investeeringukulude igat elementi käibemaksuarvestuses ühtse äriüksusena. Kuna raamatupidamislikult lisatakse kõik investeerimisprojektiga seotud kulutused niikuinii kapitalikauba väärtusele, siis kõnealune säte üksnes selgitab juba kehtivat korda. Kuna PCT on otsustanud teha suuri investeeringuid, mis hõlmavad erinevaid tegevusi, etappe ning kaupadele ja teenustele tehtavate kulutuste liike, siis tähendaks iga sellise kulu eraldi käsitlemine seda, et PCTd koheldaks seoses käibemaksuga teisiti kui kõiki muid ettevõtjaid, kes teevad oma majandustegevuseks vajalikke investeeringuid. |
| --- | --- |

(127)

Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et käibemaksuseaduse investeerimiskaupu käsitleva artikli 34 ja artikli 33 lõike 4 valguses tähendab uuritav säte lihtsalt üldkohaldatavate eeskirjade selgitust, mille eesmärk on vältida käibemaksu ettemaksu tagastamise eeskirjade ekslikku kohaldamist maksuhalduri poolt, arvestades suurte taristuprojektide eripära ja nendes kasutatavaid suuri rahasummasid. Nende väitel on uuritava meetme eesmärk kontsessioonilepingu eritunnuseid arvestades käsitada investeeringukulude igat elementi käibemaksuarvestuses ühtse äriüksusena. Kuna raamatupidamislikult lisatakse kõik investeerimisprojektiga seotud kulutused niikuinii kapitalikauba väärtusele, siis kõnealune säte üksnes selgitab juba kehtivat korda. Kuna PCT on otsustanud teha suuri investeeringuid, mis hõlmavad erinevaid tegevusi, etappe ning kaupadele ja teenustele tehtavate kulutuste liike, siis tähendaks iga sellise kulu eraldi käsitlemine seda, et PCTd koheldaks seoses käibemaksuga teisiti kui kõiki muid ettevõtjaid, kes teevad oma majandustegevuseks vajalikke investeeringuid.

| (128) | Oma põhjenduse kinnituseks osutavad Kreeka ametiasutused ja PCT INZO kohtulahendile (107), mille kohaselt võib käibemaksudirektiivi kohane majandustegevus „... seisneda mitmes järjestikuses tehingus ja ettevalmistavas toimingus ...” (108), mis võimaldavad kasutada ehitusperioodil vastavat ettemakstud käibemaksu tagastust. Nad märgivad veel, et samadel kaalutlustel muudeti 2011. aastal avaliku ja erasektori partnerluste suhtes kehtivat seadust (109), et anda avaliku ja erasektori partnerlustele võimalus taotleda käibemaksu ettemaksu tagastust igal aastal koos oma käibemaksu aastadeklaratsiooni esitamisega, ilma et nad peaksid ettemaksu jääki järgmisesse arvestusperioodi edasi kandma. |
| --- | --- |

(128)

Oma põhjenduse kinnituseks osutavad Kreeka ametiasutused ja PCT INZO kohtulahendile (107), mille kohaselt võib käibemaksudirektiivi kohane majandustegevus „... seisneda mitmes järjestikuses tehingus ja ettevalmistavas toimingus ...” (108), mis võimaldavad kasutada ehitusperioodil vastavat ettemakstud käibemaksu tagastust. Nad märgivad veel, et samadel kaalutlustel muudeti 2011. aastal avaliku ja erasektori partnerluste suhtes kehtivat seadust (109), et anda avaliku ja erasektori partnerlustele võimalus taotleda käibemaksu ettemaksu tagastust igal aastal koos oma käibemaksu aastadeklaratsiooni esitamisega, ilma et nad peaksid ettemaksu jääki järgmisesse arvestusperioodi edasi kandma.

| (129) | Lõpuks väidavad nad, et isegi kui investeering ei kuuluks „kapitalikauba” määratluse alla, oleks PCT-l õigus taotleda käibemaksu tagastust i) kord aastas juhul, kui ta tõendab, et ta ei saanud ettemakstud käibemaksu kolme aasta jooksul tasaarveldada tasumisele kuuluva käibemaksuga, ja ii) kolme aasta möödumisel. |
| --- | --- |

(129)

Lõpuks väidavad nad, et isegi kui investeering ei kuuluks „kapitalikauba” määratluse alla, oleks PCT-l õigus taotleda käibemaksu tagastust i) kord aastas juhul, kui ta tõendab, et ta ei saanud ettemakstud käibemaksu kolme aasta jooksul tasaarveldada tasumisele kuuluva käibemaksuga, ja ii) kolme aasta möödumisel.

| (130) | Komisjon märgib, et uuritav säte sisaldab „investeerimiskauba” mõiste erimääratlust, mis on PCT puhul avaram kui samas õiguslikus ja faktilises olukorras olevate muude ettevõtjate puhul. Selle määratluse praktilise tagajärjena on PCT-l õigus saada käibemaksutagastust seoses kõigi ehitusobjektiga seotud tööde, teenuste ja kaupadega, kuigi üldkohaldatavate eeskirjade järgi on see võimalus olemas ainult materiaalsete kaupade, mitte teenuste, tööde, remondi- ja hoolduskulude puhul. Kui üldiselt kohaldatavate eeskirjade järgi oleks PCT-l õigus käibemaksutagastusele kord aastas, kui ta tõendab, et ei saanud ettemakstud käibemaksu kolme aasta jooksul tasaarveldada tasumisele kuuluva käibemaksuga, ja kolme aasta möödumisel, siis seoses kontsessioonilepinguga esitatud ühe investeerimiskauba avaram määratlus tähendab praktikas seda, et PCT saab kasutada lisavahendeid käibemaksu ettemaksu arvelt, mis tavaolukorras tagastataks alles hilisemal ajal (110). |
| --- | --- |

(130)

Komisjon märgib, et uuritav säte sisaldab „investeerimiskauba” mõiste erimääratlust, mis on PCT puhul avaram kui samas õiguslikus ja faktilises olukorras olevate muude ettevõtjate puhul. Selle määratluse praktilise tagajärjena on PCT-l õigus saada käibemaksutagastust seoses kõigi ehitusobjektiga seotud tööde, teenuste ja kaupadega, kuigi üldkohaldatavate eeskirjade järgi on see võimalus olemas ainult materiaalsete kaupade, mitte teenuste, tööde, remondi- ja hoolduskulude puhul. Kui üldiselt kohaldatavate eeskirjade järgi oleks PCT-l õigus käibemaksutagastusele kord aastas, kui ta tõendab, et ei saanud ettemakstud käibemaksu kolme aasta jooksul tasaarveldada tasumisele kuuluva käibemaksuga, ja kolme aasta möödumisel, siis seoses kontsessioonilepinguga esitatud ühe investeerimiskauba avaram määratlus tähendab praktikas seda, et PCT saab kasutada lisavahendeid käibemaksu ettemaksu arvelt, mis tavaolukorras tagastataks alles hilisemal ajal (110).

| (131) | Tänu kõnealusele sättele saab PCT käibemaksutagastusi lisaks materiaalsete kaupadega seotud kulutustele ka teenuste, tööde, remondi- ja hooldustöödega seotud kulutustelt, samal ajal kui ülejäänud ettevõtjad saavad selliste kulutuste pealt ettemakstud käibemaksu üksnes tasaarveldada tasumisele kuuluva käibemaksuga või peavad selle tagastamist kolm aastat ootama. Järelikult võrdub kõnealuse sättega PCT-le antud eelis kogunenud intressiga, mida on arvestatud kõigi materiaalsete kaupadega mitteseotud kulutuste pealt (seoses kapitalikaubaga) alates käibemaksutagastuse andmisest PCT käsutusse kuni hetkeni, millal PCT-l oleks tavaolukorras olnud õigus tagastuse kättesaamisele ehk kolme aasta pärast, või kuni hetkeni, millal PCT oleks saanud (kõnealuste kulutuste pealt) ettemakstud käibemaksu tasaarveldada tasumisele kuuluva käibemaksuga. |
| --- | --- |

(131)

Tänu kõnealusele sättele saab PCT käibemaksutagastusi lisaks materiaalsete kaupadega seotud kulutustele ka teenuste, tööde, remondi- ja hooldustöödega seotud kulutustelt, samal ajal kui ülejäänud ettevõtjad saavad selliste kulutuste pealt ettemakstud käibemaksu üksnes tasaarveldada tasumisele kuuluva käibemaksuga või peavad selle tagastamist kolm aastat ootama. Järelikult võrdub kõnealuse sättega PCT-le antud eelis kogunenud intressiga, mida on arvestatud kõigi materiaalsete kaupadega mitteseotud kulutuste pealt (seoses kapitalikaubaga) alates käibemaksutagastuse andmisest PCT käsutusse kuni hetkeni, millal PCT-l oleks tavaolukorras olnud õigus tagastuse kättesaamisele ehk kolme aasta pärast, või kuni hetkeni, millal PCT oleks saanud (kõnealuste kulutuste pealt) ettemakstud käibemaksu tasaarveldada tasumisele kuuluva käibemaksuga.

| (132) | Asjaolu, et kõnealuse erimääratluse puudumise korral võiks maksuhaldur käibemaksutagastuse eeskirju teisiti kohaldada, tõendab, et selle määratlusega kaasneb PCT jaoks valikuline eelis, mis ei ole kohaldatav kõigi ettevõtjate suhtes. Samuti tõendab ka asjaolu, et põhiliselt taristuprojektide suhtes kohaldatavat avaliku ja erasektori partnerlusi käsitlevat seadust muudeti eesmärgiga anda avaliku ja erasektori partnerlustele õigus taotleda käibemaksutagastust ja vältida ettemakstud käibemaksu edasikandmist järgmisesse aastasse, seda, et üldkohaldatavate eeskirjade kohaselt ei käsitata kõiki taristuprojektiga seotud kulutusi käibemaksutagastuse eeskirjade kohaldamisel „ühe investeerimiskaubana”. Merekaubandusministeeriumi poolt majandusministrile saadetud kiri (111), milles taotletakse PCT-le ja Thessaloniki sadama hanke võitjale käibemaksutagastuse erikorda (112), tõendab, et maksutagastusega seotud üldkohaldatavad reeglid on sellest erinevad. Asjaolu, et pärast ministri 2013. aasta otsust käibemaksutagastuse eeskirjades enam erisusi ei tehta, olenemata kapitalikauba määratlusest, tõendab samuti, et kõnealuse määratlusega anti selle sätestamise ajal PCT-le soodne valikuline eelis. |
| --- | --- |

(132)

Asjaolu, et kõnealuse erimääratluse puudumise korral võiks maksuhaldur käibemaksutagastuse eeskirju teisiti kohaldada, tõendab, et selle määratlusega kaasneb PCT jaoks valikuline eelis, mis ei ole kohaldatav kõigi ettevõtjate suhtes. Samuti tõendab ka asjaolu, et põhiliselt taristuprojektide suhtes kohaldatavat avaliku ja erasektori partnerlusi käsitlevat seadust muudeti eesmärgiga anda avaliku ja erasektori partnerlustele õigus taotleda käibemaksutagastust ja vältida ettemakstud käibemaksu edasikandmist järgmisesse aastasse, seda, et üldkohaldatavate eeskirjade kohaselt ei käsitata kõiki taristuprojektiga seotud kulutusi käibemaksutagastuse eeskirjade kohaldamisel „ühe investeerimiskaubana”. Merekaubandusministeeriumi poolt majandusministrile saadetud kiri (111), milles taotletakse PCT-le ja Thessaloniki sadama hanke võitjale käibemaksutagastuse erikorda (112), tõendab, et maksutagastusega seotud üldkohaldatavad reeglid on sellest erinevad. Asjaolu, et pärast ministri 2013. aasta otsust käibemaksutagastuse eeskirjades enam erisusi ei tehta, olenemata kapitalikauba määratlusest, tõendab samuti, et kõnealuse määratlusega anti selle sätestamise ajal PCT-le soodne valikuline eelis.

| (133) | Lisaks märgib komisjon, et osutatud INZO kohtuasjas käsitletakse maksukohustuslase majandustegevusega seotud maksustatavatelt tehingutelt käibemaksu mahaarvamise õigust, mitte õigust käibemaksutagastusele. |
| --- | --- |

(133)

Lisaks märgib komisjon, et osutatud INZO kohtuasjas käsitletakse maksukohustuslase majandustegevusega seotud maksustatavatelt tehingutelt käibemaksu mahaarvamise õigust, mitte õigust käibemaksutagastusele.

—   Viivise arvutamine alates esimesest päevast pärast 60-päevase tähtaja möödumist

| (134) | Uuritava sättega antakse PCT-le õigus arvestada riigile ettemakstud käibemaksu pealt automaatselt viivist pärast 60-päevase tähtaja möödumist ilma käibemaksutagastuste üldkohaldatavas raamistikus sätestatud menetlus- või tähtajanõudeid järgimata ehk teistest ettevõtetest varem ja ilma halduskohtumenetlust läbimata. Seetõttu antakse sellega PCT-le veel üks valikuline eelis. |
| --- | --- |

(134)

Uuritava sättega antakse PCT-le õigus arvestada riigile ettemakstud käibemaksu pealt automaatselt viivist pärast 60-päevase tähtaja möödumist ilma käibemaksutagastuste üldkohaldatavas raamistikus sätestatud menetlus- või tähtajanõudeid järgimata ehk teistest ettevõtetest varem ja ilma halduskohtumenetlust läbimata. Seetõttu antakse sellega PCT-le veel üks valikuline eelis.

| (135) | Eelis seisneb viivises, mida PCT võib (kõnealuse sätte kohaselt) Kreeka riigilt nõuda pärast 60 päeva möödumist vastava maksudeklaratsiooni esitamisest (käibemaksutagastuse taotlemiseks), samal ajal kui samalaadses olukorras olevatel muudel ettevõtjatel ei oleks samal ajahetkel veel õigust viivisele. |
| --- | --- |

(135)

Eelis seisneb viivises, mida PCT võib (kõnealuse sätte kohaselt) Kreeka riigilt nõuda pärast 60 päeva möödumist vastava maksudeklaratsiooni esitamisest (käibemaksutagastuse taotlemiseks), samal ajal kui samalaadses olukorras olevatel muudel ettevõtjatel ei oleks samal ajahetkel veel õigust viivisele.

| (136) | Kreeka ametiasutused kinnitavad oma põhjendust, mida toetab ka PCT, osutades käibemaksuga seotud ELi kohtupraktikale (113), milles öeldakse, et ettemakstud käibemaksu tagastamine tähendab maksukohustuslase vahendite tagastamist, mitte riigi ressursside eraldamist. Nad väidavad veel, et 60-päevane tähtaeg tuleneb neutraalsuse ja võrdsuse põhimõttest, mis lähtub käibemaksualasest ELi kohtupraktikast (114). Kui riik viivitab ettemakstud käibemaksu tagastamisega üle „mõistliku ajavahemiku”, peaks ta olema kohustatud tasuma viivist, et hüvitada maksumaksjale tagastuse taotlemisega kaasnevaid kulusid. Seega ei ole seda liiki käibemaksu ettemaksu viivise puhul tegemist riigi ressurssidega. |
| --- | --- |

(136)

Kreeka ametiasutused kinnitavad oma põhjendust, mida toetab ka PCT, osutades käibemaksuga seotud ELi kohtupraktikale (113), milles öeldakse, et ettemakstud käibemaksu tagastamine tähendab maksukohustuslase vahendite tagastamist, mitte riigi ressursside eraldamist. Nad väidavad veel, et 60-päevane tähtaeg tuleneb neutraalsuse ja võrdsuse põhimõttest, mis lähtub käibemaksualasest ELi kohtupraktikast (114). Kui riik viivitab ettemakstud käibemaksu tagastamisega üle „mõistliku ajavahemiku”, peaks ta olema kohustatud tasuma viivist, et hüvitada maksumaksjale tagastuse taotlemisega kaasnevaid kulusid. Seega ei ole seda liiki käibemaksu ettemaksu viivise puhul tegemist riigi ressurssidega.

| (137) | Komisjon leiab, et käibemaksutagastuse hilinemisega seotud viivise arvestamisega kaasneb riigi ressursside kasutamine, kuivõrd riik peab kõnealuse sätte kohaselt maksma PCT-le täiendavat viivist. Praktikas tasub riik kõnealuse sätte tõttu viivist automaatselt kohe pärast 60-päevase ajavahemiku möödumist, mitte alates kuupäevast, millal PCT esitab vastava taotluse, nagu nähakse ette üldkohaldatavates eeskirjades. Kuna selline automaatne õigus kehtib üksnes PCT jaoks, samal ajal kui üldreeglina saadakse see alles pärast taotluse esitamist, kaasneb sättega PCT-le antav valikuline eelis. |
| --- | --- |

(137)

Komisjon leiab, et käibemaksutagastuse hilinemisega seotud viivise arvestamisega kaasneb riigi ressursside kasutamine, kuivõrd riik peab kõnealuse sätte kohaselt maksma PCT-le täiendavat viivist. Praktikas tasub riik kõnealuse sätte tõttu viivist automaatselt kohe pärast 60-päevase ajavahemiku möödumist, mitte alates kuupäevast, millal PCT esitab vastava taotluse, nagu nähakse ette üldkohaldatavates eeskirjades. Kuna selline automaatne õigus kehtib üksnes PCT jaoks, samal ajal kui üldreeglina saadakse see alles pärast taotluse esitamist, kaasneb sättega PCT-le antav valikuline eelis.

| (138) | Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et kõnealuse sättega välistatakse üksnes olukord, kus riik saaks PCT arvel rahalist kasu. Seda liiki kontsessioonilepingute puhul tähendaks käibemaksutagastuse suur hilinemine märkimisväärset kulu ja seega PCT jaoks tõsist struktuuriliselt ebasoodsamat olukorda. Lisaks ei vähenda võimalik väiksemate viivisesummade maksmine muudele ettevõtjatele kulu, mida PCT peaks tavaolukorras oma tegevuse käigus kandma. Seega ei ole PCT-l konkurentsieelist ja teda ei kohelda muudest ettevõtjatest erinevalt. |
| --- | --- |

(138)

Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et kõnealuse sättega välistatakse üksnes olukord, kus riik saaks PCT arvel rahalist kasu. Seda liiki kontsessioonilepingute puhul tähendaks käibemaksutagastuse suur hilinemine märkimisväärset kulu ja seega PCT jaoks tõsist struktuuriliselt ebasoodsamat olukorda. Lisaks ei vähenda võimalik väiksemate viivisesummade maksmine muudele ettevõtjatele kulu, mida PCT peaks tavaolukorras oma tegevuse käigus kandma. Seega ei ole PCT-l konkurentsieelist ja teda ei kohelda muudest ettevõtjatest erinevalt.

| (139) | Komisjon ei leia, et PCT on muudest ettevõtjatest erinevas olukorras, mis õigustaks erinevat kohtlemist. Nagu on juba mainitud, ei saa PCT suure investeeringu tegemise asjaolu kasutada argumendina valikulisuse hindamisel. Lisaks vähendab PCT-le automaatne viivise maksmine ettevõtja tavalisi kulusid ja annab PCT-le muude ettevõtjate ees eelise. |
| --- | --- |

(139)

Komisjon ei leia, et PCT on muudest ettevõtjatest erinevas olukorras, mis õigustaks erinevat kohtlemist. Nagu on juba mainitud, ei saa PCT suure investeeringu tegemise asjaolu kasutada argumendina valikulisuse hindamisel. Lisaks vähendab PCT-le automaatne viivise maksmine ettevõtja tavalisi kulusid ja annab PCT-le muude ettevõtjate ees eelise.

Põhjendamine maksusüsteemi loogikaga

| (140) | Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et isegi kui käibemaksutagastust käsitlevad sätted sisaldaksid valikulisuse elementi, oleks see põhjendatud käibemaksusüsteemi olemuslike juhtpõhimõtetega, kuna ELi ja Kreeka kohtud on seda kinnitanud. |
| --- | --- |

(140)

Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et isegi kui käibemaksutagastust käsitlevad sätted sisaldaksid valikulisuse elementi, oleks see põhjendatud käibemaksusüsteemi olemuslike juhtpõhimõtetega, kuna ELi ja Kreeka kohtud on seda kinnitanud.

| (141) | Komisjon märgib, et vaadeldaval juhul nähtub PCT-le kasulikest meetmetest, et PCT suhtes rakendati seoses käibemaksutagastusega soodsamat kohtlemist võrreldes muude ettevõtjatega, kes teevad investeeringuid ja võivad käibemaksu maha arvata, ning seda ei saa põhjendada maksusüsteemi neutraalsuse ja ammugi mitte võrdsuse põhimõttele tuginedes. |
| --- | --- |

(141)

Komisjon märgib, et vaadeldaval juhul nähtub PCT-le kasulikest meetmetest, et PCT suhtes rakendati seoses käibemaksutagastusega soodsamat kohtlemist võrreldes muude ettevõtjatega, kes teevad investeeringuid ja võivad käibemaksu maha arvata, ning seda ei saa põhjendada maksusüsteemi neutraalsuse ja ammugi mitte võrdsuse põhimõttele tuginedes.

| (142) | Isegi kui lepingu objekti valmimisjärgust sõltumatu käibemaksutagastuse puhul oleks võimalik nõustuda, et erandi tegemine on võimalik suuremate projektide eeldatavalt pikema ehitusperioodi tõttu, ei saa tähtajatult kehtiv erand olla kooskõlas käibemaksusüsteemi võrdsuse ja neutraalsuse põhimõttega. Kuna kontsessioonilepingu kohaselt on PCT kohustatud lõpetama teise kaiga seotud tööd 30. aprilliks 2014 ja kolmanda kaiga seotud tööd hiljemalt 31. oktoobriks 2015, siis ei ole võimalik mainitud tähtajatu erandkorra alusel selgitada, mille poolest erineb PCT õiguslik ja faktiline olukord muude investeeringuid tegevate ja käibemaksutagastusi saavate võrreldavate ettevõtjate olukorrast. Arvestades käibemaksusüsteemi põhimõtteid, mille kohaselt lehtiv käibemaksusüsteem ei tohi anda ühelegi ettevõtjale põhjendamatut eelist, ei saa sellist kohtlemist lugeda süsteemi loogika alusel põhjendatuks. |
| --- | --- |

(142)

Isegi kui lepingu objekti valmimisjärgust sõltumatu käibemaksutagastuse puhul oleks võimalik nõustuda, et erandi tegemine on võimalik suuremate projektide eeldatavalt pikema ehitusperioodi tõttu, ei saa tähtajatult kehtiv erand olla kooskõlas käibemaksusüsteemi võrdsuse ja neutraalsuse põhimõttega. Kuna kontsessioonilepingu kohaselt on PCT kohustatud lõpetama teise kaiga seotud tööd 30. aprilliks 2014 ja kolmanda kaiga seotud tööd hiljemalt 31. oktoobriks 2015, siis ei ole võimalik mainitud tähtajatu erandkorra alusel selgitada, mille poolest erineb PCT õiguslik ja faktiline olukord muude investeeringuid tegevate ja käibemaksutagastusi saavate võrreldavate ettevõtjate olukorrast. Arvestades käibemaksusüsteemi põhimõtteid, mille kohaselt lehtiv käibemaksusüsteem ei tohi anda ühelegi ettevõtjale põhjendamatut eelist, ei saa sellist kohtlemist lugeda süsteemi loogika alusel põhjendatuks.

| (143) | Seoses kapitalikauba mõiste avara määratlusega märgib komisjon, et käibemaksudirektiiviga lubatakse liikmesriikidel kaalutlusõigust kasutades otsustada, kas ettevõtjad saavad ettemakstud käibemaksu tagastusi või kantakse ettemaks edasi järgmisesse aastasse ning kuidas määratletakse käibemaksu arvestamisel kapitalikauba mõistet. Seega sai Kreeka riik kaalutlusõigust kasutades kindlaks määrata kohaldatavad eeskirjad ning täpsustada, millistel juhtudel ja alustel on võimalik maksutagastust taotleda. Siiski ei saa maksusüsteemi loogikaga põhjendatuks pidada kapitalikauba mõiste avarat määratlust, mis võimaldas PCT-le soodsamat ja varasemat käibemaksutagastust, sest see oleks vastuolus võrdsuse põhimõttega, mille kohaselt soodustingimusi tuleks kohaldada kõigi investeeringuid tegevate ettevõtjate, mitte üksnes PCT suhtes. |
| --- | --- |

(143)

Seoses kapitalikauba mõiste avara määratlusega märgib komisjon, et käibemaksudirektiiviga lubatakse liikmesriikidel kaalutlusõigust kasutades otsustada, kas ettevõtjad saavad ettemakstud käibemaksu tagastusi või kantakse ettemaks edasi järgmisesse aastasse ning kuidas määratletakse käibemaksu arvestamisel kapitalikauba mõistet. Seega sai Kreeka riik kaalutlusõigust kasutades kindlaks määrata kohaldatavad eeskirjad ning täpsustada, millistel juhtudel ja alustel on võimalik maksutagastust taotleda. Siiski ei saa maksusüsteemi loogikaga põhjendatuks pidada kapitalikauba mõiste avarat määratlust, mis võimaldas PCT-le soodsamat ja varasemat käibemaksutagastust, sest see oleks vastuolus võrdsuse põhimõttega, mille kohaselt soodustingimusi tuleks kohaldada kõigi investeeringuid tegevate ettevõtjate, mitte üksnes PCT suhtes.

| (144) | Seoses viivise arvestamisega pärast 60-päevase tähtaja möödumist leiab komisjon, et ka see ei ole Kreeka käibemaksusüsteemi loogikaga põhjendatud. Käibemaksu üldise neutraalsuse põhimõtte alusel võib olla põhjendatud viivise arvestamine käibemaksutagastuse hilinemise korral, et riik ei kannaks käibemaksusüsteemist tulenevat koormust üle maksumaksjale. Kreeka kohtud on sellekohaseid Kreeka õigusaktide sätteid tõlgendanud nii, et mis tahes maksumaksja ei tohi riigi võimaliku tegevusetuse tagajärjel kannatada. See tõlgendus ei sõltu summast, mille riik peab maksumaksjale tagastama. Seega ei saa järeldada, et PCT investeeringu suure mahuga on võimalik põhjendada talle uuritava sättega antud eelist, mille eesmärk on avaldada Kreeka riigile täiendavat survet juhul, kui ta käibemaksu õigel ajal ei tagasta. |
| --- | --- |

(144)

Seoses viivise arvestamisega pärast 60-päevase tähtaja möödumist leiab komisjon, et ka see ei ole Kreeka käibemaksusüsteemi loogikaga põhjendatud. Käibemaksu üldise neutraalsuse põhimõtte alusel võib olla põhjendatud viivise arvestamine käibemaksutagastuse hilinemise korral, et riik ei kannaks käibemaksusüsteemist tulenevat koormust üle maksumaksjale. Kreeka kohtud on sellekohaseid Kreeka õigusaktide sätteid tõlgendanud nii, et mis tahes maksumaksja ei tohi riigi võimaliku tegevusetuse tagajärjel kannatada. See tõlgendus ei sõltu summast, mille riik peab maksumaksjale tagastama. Seega ei saa järeldada, et PCT investeeringu suure mahuga on võimalik põhjendada talle uuritava sättega antud eelist, mille eesmärk on avaldada Kreeka riigile täiendavat survet juhul, kui ta käibemaksu õigel ajal ei tagasta.

| (145) | Kokkuvõttes leiab komisjon, et eespool nimetatud käibemaksutagastuse tingimustega seotud meetmed annavad PCT-le valikulise eelise. |
| --- | --- |

(145)

Kokkuvõttes leiab komisjon, et eespool nimetatud käibemaksutagastuse tingimustega seotud meetmed annavad PCT-le valikulise eelise.

5.3.3.   Kahjumi edasikandmine ilma ajalise piiranguta – tulumaks (seaduse nr 3755/2009 artikli 2 lõige 5)

Võrdlussüsteem

| (146) | Vastavalt üldkohaldatavale raamistikule (115) on tulumaksu arvutamisel lubatud kanda ühe aasta äritegevuse ja vaba elukutse esindaja tegevuse kahjumit edasi kokku kuni viie aasta jooksul. Kreeka tulumaksuseaduses ei ole sätestatud sellest reeglist erandite tegemise võimalust. |
| --- | --- |

(146)

Vastavalt üldkohaldatavale raamistikule (115) on tulumaksu arvutamisel lubatud kanda ühe aasta äritegevuse ja vaba elukutse esindaja tegevuse kahjumit edasi kokku kuni viie aasta jooksul. Kreeka tulumaksuseaduses ei ole sätestatud sellest reeglist erandite tegemise võimalust.

Erand võrdlussüsteemist

| (147) | Vastavalt seaduse nr 3755/2009 artikli 2 lõikele 5 võib PCT oma kahjumit edasi kanda ilma ajalise piiranguta. Nimetatud meede annab PCT-le selge valikulise eelise, kuna sellega tehakse erand üldkohaldatavast reeglist, mille suhtes Kreeka tulumaksuseaduse kohaselt erandeid ei tehta. Tänu kõnealusele sättele saab PCT oma kahjumit edasi kanda kuni ajani, mis vastab kõige paremini tema huvidele, eelkõige kuni tema investeeringukulude ja maksustatava tulu vahekorra muutumiseni, st kui ta hakkab teenima suurt kasumit. See võimaldab tal vältida makse, mida ta peaks tavaolukorras maksma, kui talle ei oleks kõnealuse erandiga soodustust antud. |
| --- | --- |

(147)

Vastavalt seaduse nr 3755/2009 artikli 2 lõikele 5 võib PCT oma kahjumit edasi kanda ilma ajalise piiranguta. Nimetatud meede annab PCT-le selge valikulise eelise, kuna sellega tehakse erand üldkohaldatavast reeglist, mille suhtes Kreeka tulumaksuseaduse kohaselt erandeid ei tehta. Tänu kõnealusele sättele saab PCT oma kahjumit edasi kanda kuni ajani, mis vastab kõige paremini tema huvidele, eelkõige kuni tema investeeringukulude ja maksustatava tulu vahekorra muutumiseni, st kui ta hakkab teenima suurt kasumit. See võimaldab tal vältida makse, mida ta peaks tavaolukorras maksma, kui talle ei oleks kõnealuse erandiga soodustust antud.

| (148) | Järelikult annab kõnealune säte PCT-le eelise, mis võrdub tema tegelikult makstud tulumaksu ning selle ettevõtte tulumaksu summa vahega, mida tal oleks tulnud tasuda juhul, kui tal ei oleks olnud võimalust kanda oma kahjumit edasi pikema aja jooksul kui viis aastat alates kahjumi tekkimisest. |
| --- | --- |

(148)

Järelikult annab kõnealune säte PCT-le eelise, mis võrdub tema tegelikult makstud tulumaksu ning selle ettevõtte tulumaksu summa vahega, mida tal oleks tulnud tasuda juhul, kui tal ei oleks olnud võimalust kanda oma kahjumit edasi pikema aja jooksul kui viis aastat alates kahjumi tekkimisest.

| (149) | Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad ka, et käesoleval juhul peetakse kogu kontsessiooniperioodi jooksul kehtivat kahjumi edasikandmise õigust asjakohaseks seoses tulude ja kulude vastavuse printsiibiga. Kreeka ametiasutuste ja PCT väitel on see üks Kreeka tulumaksuseaduse aluspõhimõtteid, mida on kohaldatud üldises süsteemis, mille osaks on ka ratifitseerimisseaduse artikli 2 lõige 5 ja mida nende arvates tuleks käsitada võrdlussüsteemina. |
| --- | --- |

(149)

Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad ka, et käesoleval juhul peetakse kogu kontsessiooniperioodi jooksul kehtivat kahjumi edasikandmise õigust asjakohaseks seoses tulude ja kulude vastavuse printsiibiga. Kreeka ametiasutuste ja PCT väitel on see üks Kreeka tulumaksuseaduse aluspõhimõtteid, mida on kohaldatud üldises süsteemis, mille osaks on ka ratifitseerimisseaduse artikli 2 lõige 5 ja mida nende arvates tuleks käsitada võrdlussüsteemina.

| (150) | Nad väidavad veel, et avaliku taristu ehitamiseks ja käitamiseks kasutatavate pikaajaliste kontsessioonide korral on suur vahe taristu esialgse ehitusperioodi ja sellele järgnevate taristu käitamise etappide vahel, kui võib eeldada, et taristu muutub kasumlikuks ja võimaldab katta esialgse kahjumi. Kuna vajalikud alginvesteeringud põhjustavad suuri kahjumeid pikema kui viieaastase perioodi vältel ning neid on võimalik katta üksnes kontsessiooniperioodi hilisemas osas, ei saaks kontsessionäär viieaastase piirangu korral kasutada kahjumi edasikandmise reeglist tulenevaid eeliseid. Seetõttu oleksid suurte taristuprojektidega tegelevad ettevõtjad tavalistest ettevõtjatest erinevas olukorras. |
| --- | --- |

(150)

Nad väidavad veel, et avaliku taristu ehitamiseks ja käitamiseks kasutatavate pikaajaliste kontsessioonide korral on suur vahe taristu esialgse ehitusperioodi ja sellele järgnevate taristu käitamise etappide vahel, kui võib eeldada, et taristu muutub kasumlikuks ja võimaldab katta esialgse kahjumi. Kuna vajalikud alginvesteeringud põhjustavad suuri kahjumeid pikema kui viieaastase perioodi vältel ning neid on võimalik katta üksnes kontsessiooniperioodi hilisemas osas, ei saaks kontsessionäär viieaastase piirangu korral kasutada kahjumi edasikandmise reeglist tulenevaid eeliseid. Seetõttu oleksid suurte taristuprojektidega tegelevad ettevõtjad tavalistest ettevõtjatest erinevas olukorras.

| (151) | Komisjon leiab, et kõnealust erandit üldreeglist ei saa pidada Kreeka maksusüsteemi loogika olemuslikuks osaks. Kuna kahjumi viieaastase edasikandmise reegel on üldine ega sisalda mingeid erisusi, ei saa kahjumi edasikandmist ilma ajaliste piiranguteta pidada põhjendatuks ka suurte taristuprojektide puhul. Nüüdseks avaliku ja erasektori partnerluste suhtes kehtestatud kümneaastane piirang kinnitab järeldust, et spetsiaalselt PCT jaoks ette nähtud tähtajatu edasikandmise võimalus annab talle selge valikulise eelise. Kokkuvõttes leiab komisjon, et Kreeka tulumaksuseaduse eesmärke arvestades on kõik mitmeaastaseid investeeringuid tegevad ettevõtjad PCT ja teiste Kreekas tegutsevate kontsessionääridega samasuguses õiguslikus ja faktilises olukorras. Kuna Kreeka maksusüsteemis ei ole lubatud ettevõtjate investeeringute kestusest sõltuvad erisused, vaid on kehtestatud kõigi jaoks ühesugune viieaastase perioodi nõue, siis ei saa PCT olla selle nõude suhtes muudest ettevõtjatest erinevas olukorras. Nagu on mainitud punktis 107, on ka kõigi suurte taristuprojektidega tegelevate ettevõtjate suhtes kohaldatav meede selektiivne, sest seda saab kohaldada ainult teatud kategooria ettevõtjate suhtes. |
| --- | --- |

(151)

Komisjon leiab, et kõnealust erandit üldreeglist ei saa pidada Kreeka maksusüsteemi loogika olemuslikuks osaks. Kuna kahjumi viieaastase edasikandmise reegel on üldine ega sisalda mingeid erisusi, ei saa kahjumi edasikandmist ilma ajaliste piiranguteta pidada põhjendatuks ka suurte taristuprojektide puhul. Nüüdseks avaliku ja erasektori partnerluste suhtes kehtestatud kümneaastane piirang kinnitab järeldust, et spetsiaalselt PCT jaoks ette nähtud tähtajatu edasikandmise võimalus annab talle selge valikulise eelise. Kokkuvõttes leiab komisjon, et Kreeka tulumaksuseaduse eesmärke arvestades on kõik mitmeaastaseid investeeringuid tegevad ettevõtjad PCT ja teiste Kreekas tegutsevate kontsessionääridega samasuguses õiguslikus ja faktilises olukorras. Kuna Kreeka maksusüsteemis ei ole lubatud ettevõtjate investeeringute kestusest sõltuvad erisused, vaid on kehtestatud kõigi jaoks ühesugune viieaastase perioodi nõue, siis ei saa PCT olla selle nõude suhtes muudest ettevõtjatest erinevas olukorras. Nagu on mainitud punktis 107, on ka kõigi suurte taristuprojektidega tegelevate ettevõtjate suhtes kohaldatav meede selektiivne, sest seda saab kohaldada ainult teatud kategooria ettevõtjate suhtes.

Põhjendamine maksusüsteemi loogikaga

| (152) | Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et a) kõnealuse meetme eesmärk peaks vastama erandit lubava sätte eesmärgile, b) nimetatud sätte eesmärk on kohaldada maksusüsteemi kulude ja tulude vastavuse üldpõhimõtet kontsessioonide eritunnuste suhtes, c) nimetatud põhimõtte kohaldamine suurte taristuprojektide suhtes ei kõrvalda kontsessionääri riski, vaid sellega püütakse tagada kõnealuste projektide võrdset kohtlemist ja välistada „struktuuriliselt ebasoodsamat olukorda”, d) kõnealust sätet on Kreekas järjepidevalt kohaldatud kõigi suurte avaliku taristu projektide suhtes, e) võimalus kanda kahjumit edasi kogu kontsessiooniperioodi vältel on asjakohane mehhanism, mis võimaldab arvesse võtta selliste kontsessioonide eritunnuseid ning objektiivset erinevust kontsessionääri ja muude äriühingute vahel. |
| --- | --- |

(152)

Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et a) kõnealuse meetme eesmärk peaks vastama erandit lubava sätte eesmärgile, b) nimetatud sätte eesmärk on kohaldada maksusüsteemi kulude ja tulude vastavuse üldpõhimõtet kontsessioonide eritunnuste suhtes, c) nimetatud põhimõtte kohaldamine suurte taristuprojektide suhtes ei kõrvalda kontsessionääri riski, vaid sellega püütakse tagada kõnealuste projektide võrdset kohtlemist ja välistada „struktuuriliselt ebasoodsamat olukorda”, d) kõnealust sätet on Kreekas järjepidevalt kohaldatud kõigi suurte avaliku taristu projektide suhtes, e) võimalus kanda kahjumit edasi kogu kontsessiooniperioodi vältel on asjakohane mehhanism, mis võimaldab arvesse võtta selliste kontsessioonide eritunnuseid ning objektiivset erinevust kontsessionääri ja muude äriühingute vahel.

| (153) | Komisjon märgib, et maksusüsteemi eesmärk tuleb kindlaks määrata võrdlussüsteemi tasemel, mitte erandliku meetme tasemel (116). Kui võrdlussüsteemiks oleks meede ise, siis ei mahuks ükski maksustamismeede riigiabi mõiste alla, olgu see kui tahes erandlik. Ettevõtte tulumaksu süsteemi eesmärk on teenida riigieelarvesse tulu ning selle täitmine satuks ohtu, kui teatud ettevõtjatel oleks lubatud maksubaasi vastavalt oma äranägemisele ja oma finantshuvidest lähtuvalt vähendada. Pealegi ei tähenda suurte taristuprojektidega kaasnevad suured investeeringusummad, et nendega tegelevad ettevõtjad on struktuuriliselt ebasoodsamas olukorras, mida tuleb tulumaksusüsteemiga korrigeerida. Kõigil investeeringuid tegevatel ettevõtjatel tekib esimestel ehitusaastatel kahjum ning nad ei pruugi hakata tulu teenima Kreeka tulumaksuseaduses ette nähtud viieaastase perioodi jooksul. Igal juhul ei saaks sellist põhjendust tuletada Kreeka tulumaksusüsteemi põhimõtetest. Asjaolu, et Kreekas on samalaadset sätet kohaldatud teatud suurte taristuprojektide suhtes, ei tähenda, et meede on PCT puhul põhjendatud. Suurte kontsessioonide väidetavate eritunnustega arvestamist ei saa pidada kahjumi edasikandmist käsitlevate üldkohaldatavate eeskirjade tõeliseks eesmärgiks, nagu on selgitatud eespool põhjendustes 98–100. Seega ei ole Kreeka ametiasutused ja PCT tõendanud, et PCTd soosiv erikohtlemine on Kreeka tulumaksusüsteemi põhimõtteid arvestades põhjendatud. |
| --- | --- |

(153)

Komisjon märgib, et maksusüsteemi eesmärk tuleb kindlaks määrata võrdlussüsteemi tasemel, mitte erandliku meetme tasemel (116). Kui võrdlussüsteemiks oleks meede ise, siis ei mahuks ükski maksustamismeede riigiabi mõiste alla, olgu see kui tahes erandlik. Ettevõtte tulumaksu süsteemi eesmärk on teenida riigieelarvesse tulu ning selle täitmine satuks ohtu, kui teatud ettevõtjatel oleks lubatud maksubaasi vastavalt oma äranägemisele ja oma finantshuvidest lähtuvalt vähendada. Pealegi ei tähenda suurte taristuprojektidega kaasnevad suured investeeringusummad, et nendega tegelevad ettevõtjad on struktuuriliselt ebasoodsamas olukorras, mida tuleb tulumaksusüsteemiga korrigeerida. Kõigil investeeringuid tegevatel ettevõtjatel tekib esimestel ehitusaastatel kahjum ning nad ei pruugi hakata tulu teenima Kreeka tulumaksuseaduses ette nähtud viieaastase perioodi jooksul. Igal juhul ei saaks sellist põhjendust tuletada Kreeka tulumaksusüsteemi põhimõtetest. Asjaolu, et Kreekas on samalaadset sätet kohaldatud teatud suurte taristuprojektide suhtes, ei tähenda, et meede on PCT puhul põhjendatud. Suurte kontsessioonide väidetavate eritunnustega arvestamist ei saa pidada kahjumi edasikandmist käsitlevate üldkohaldatavate eeskirjade tõeliseks eesmärgiks, nagu on selgitatud eespool põhjendustes 98–100. Seega ei ole Kreeka ametiasutused ja PCT tõendanud, et PCTd soosiv erikohtlemine on Kreeka tulumaksusüsteemi põhimõtteid arvestades põhjendatud.

| (154) | Kokkuvõttes leiab komisjon, et uuritavat valikulist meedet ei saa põhjendada eespool kirjeldatud võrdlussüsteemi ehk Kreeka maksusüsteemi loogikaga. |
| --- | --- |

(154)

Kokkuvõttes leiab komisjon, et uuritavat valikulist meedet ei saa põhjendada eespool kirjeldatud võrdlussüsteemi ehk Kreeka maksusüsteemi loogikaga.

5.3.4.   Kolme amortisatsioonimeetodi vahel valimine

Võrdlussüsteem

| (155) | Kreeka tulumaksuseaduse kohaselt kasutatakse vara amortiseerimiseks üldreeglina fikseeritud määraga lineaarset meetodit (117)
   (118). Presidendi dekreedi nr 299/2003 (119) artikli 1 lõike 2 kohaselt on ettevõtjad kohustatud amortiseerima oma põhivara igal aastal dekreedis esitatud amortisatsiooninormidega, olenemata sellest, kas nad jäävad amortiseerimisperioodil kasumisse või kahjumisse. See tähendab, et kui amortiseerimiseks kasutatakse presidendi dekreedis sätestatust kõrgemaid norme, ei võeta neid maksude arvestamisel arvesse. |
| --- | --- |

(155)

Kreeka tulumaksuseaduse kohaselt kasutatakse vara amortiseerimiseks üldreeglina fikseeritud määraga lineaarset meetodit (117)
   (118). Presidendi dekreedi nr 299/2003 (119) artikli 1 lõike 2 kohaselt on ettevõtjad kohustatud amortiseerima oma põhivara igal aastal dekreedis esitatud amortisatsiooninormidega, olenemata sellest, kas nad jäävad amortiseerimisperioodil kasumisse või kahjumisse. See tähendab, et kui amortiseerimiseks kasutatakse presidendi dekreedis sätestatust kõrgemaid norme, ei võeta neid maksude arvestamisel arvesse.

| (156) | Seoses kontsessioonilepingutega arvestatakse brutotulust maha tagastatavad varareservid (120), mis tagastatakse lepingu alusel pärast teatud aja möödumist riigile või kolmandatele isikutele (121). Vastavalt ministri otsusele nr 100/2005 (122) moodustatakse riigile või kolmandatele isikutele ilma hüvitiseta tagastatava vara reservi igal aastal kogu kontsessiooniperioodi vältel. Nimetatud reservi arvatud vahendid arvatakse brutotulust maha ja need ei ole ettevõtja kasumi osaks. Nimetatud erisätte kohaldamise korral ei ole ettevõtjal õigust üldkohaldatava presidendi dekreedi nr 299/2003 alusel amortisatsiooni arvutada, sest ettevõtja rajatud ehitis ei kuulu ettevõtjale, vaid riigile või kolmandale isikule. Kõnealune mahaarvamine tehakse kasumi teenimisest olenemata. |
| --- | --- |

(156)

Seoses kontsessioonilepingutega arvestatakse brutotulust maha tagastatavad varareservid (120), mis tagastatakse lepingu alusel pärast teatud aja möödumist riigile või kolmandatele isikutele (121). Vastavalt ministri otsusele nr 100/2005 (122) moodustatakse riigile või kolmandatele isikutele ilma hüvitiseta tagastatava vara reservi igal aastal kogu kontsessiooniperioodi vältel. Nimetatud reservi arvatud vahendid arvatakse brutotulust maha ja need ei ole ettevõtja kasumi osaks. Nimetatud erisätte kohaldamise korral ei ole ettevõtjal õigust üldkohaldatava presidendi dekreedi nr 299/2003 alusel amortisatsiooni arvutada, sest ettevõtja rajatud ehitis ei kuulu ettevõtjale, vaid riigile või kolmandale isikule. Kõnealune mahaarvamine tehakse kasumi teenimisest olenemata.

| (157) | Liisitud kinnisvarale tehtud parenduste ja täienduste kulu amortiseeritakse lõpuks liisinguperioodi jooksul võrdsetes osades tingimusel, et kohaldatav amortisatsiooninorm ei ole väiksem kui presidendi dekreedis nr 299/2003 sätestatud norm (123). |
| --- | --- |

(157)

Liisitud kinnisvarale tehtud parenduste ja täienduste kulu amortiseeritakse lõpuks liisinguperioodi jooksul võrdsetes osades tingimusel, et kohaldatav amortisatsiooninorm ei ole väiksem kui presidendi dekreedis nr 299/2003 sätestatud norm (123).

| (158) | Seega koosneb kõnealuse meetmega seotud üldine võrdlussüsteem lineaarsest amortisatsioonimeetodist, mis on üldjuhul kohaldatav kogu kontsessiooniperioodi jooksul, mida kasutatakse lepingute puhul, mille kohaselt amortiseeritud vara tagastatakse riigile või kolmandale isikule. |
| --- | --- |

(158)

Seega koosneb kõnealuse meetmega seotud üldine võrdlussüsteem lineaarsest amortisatsioonimeetodist, mis on üldjuhul kohaldatav kogu kontsessiooniperioodi jooksul, mida kasutatakse lepingute puhul, mille kohaselt amortiseeritud vara tagastatakse riigile või kolmandale isikule.

| (159) | Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et amortisatsiooni käsitlevad sätted võimaldavad valida erinevate amortisatsioonimeetodite ja -normide vahel, et võimaldada ettevõtjate erinevatele asjaoludele vastavat kohtlemist. Seoses sellega osutavad nad tööstus-, kaevandus-, mäendus- ja samalaadsete segaettevõtjate võimalusele valida lineaarse või kahaneva jäägi meetodi vahel. Nende väitel võivad maksumaksjad valida amortisatsioonimeetodi ja amortisatsiooninormid oma äranägemisel. Seoses nimetatud kahe meetodiga ja vastava paindlikkust võimaldava põhimõtte näitlikustamiseks osutavad nad ka avaliku ja erasektori partnerluste võimalusele valida, kas kohaldada lineaarset meetodit kogu projektiperioodi vältel või kasutada kümneaastast lineaarset meetodit koos võimalusega pikendada amortisatsiooniperioodi ühe kuu jooksul enne projekti lõpetamist (124). Nad kordavad enne menetluse algatamise otsust esitatud põhjendust, osutades, et kõnealuse süsteemi paindlikkust tõendab ka asjaolu, et teistel Kreekas suuri avaliku taristu projekte teostavatel kontsessiooni saanud ettevõtjatel on võimalus valida erinevate amortisatsioonimeetodite vahel. |
| --- | --- |

(159)

Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et amortisatsiooni käsitlevad sätted võimaldavad valida erinevate amortisatsioonimeetodite ja -normide vahel, et võimaldada ettevõtjate erinevatele asjaoludele vastavat kohtlemist. Seoses sellega osutavad nad tööstus-, kaevandus-, mäendus- ja samalaadsete segaettevõtjate võimalusele valida lineaarse või kahaneva jäägi meetodi vahel. Nende väitel võivad maksumaksjad valida amortisatsioonimeetodi ja amortisatsiooninormid oma äranägemisel. Seoses nimetatud kahe meetodiga ja vastava paindlikkust võimaldava põhimõtte näitlikustamiseks osutavad nad ka avaliku ja erasektori partnerluste võimalusele valida, kas kohaldada lineaarset meetodit kogu projektiperioodi vältel või kasutada kümneaastast lineaarset meetodit koos võimalusega pikendada amortisatsiooniperioodi ühe kuu jooksul enne projekti lõpetamist (124). Nad kordavad enne menetluse algatamise otsust esitatud põhjendust, osutades, et kõnealuse süsteemi paindlikkust tõendab ka asjaolu, et teistel Kreekas suuri avaliku taristu projekte teostavatel kontsessiooni saanud ettevõtjatel on võimalus valida erinevate amortisatsioonimeetodite vahel.

| (160) | Komisjon märgib, et tööstus-, kaevandus-, mäendus- ja samalaadsete segaettevõtjate võimalus valida kahe amortisatsioonimeetodi vahel ei kehtiks PCT suhtes, sest nimetatud võimalust ei kohaldata lepingutele, mille alusel lepingu lõppedes tagastatakse vara riigile või kolmandale isikule. |
| --- | --- |

(160)

Komisjon märgib, et tööstus-, kaevandus-, mäendus- ja samalaadsete segaettevõtjate võimalus valida kahe amortisatsioonimeetodi vahel ei kehtiks PCT suhtes, sest nimetatud võimalust ei kohaldata lepingutele, mille alusel lepingu lõppedes tagastatakse vara riigile või kolmandale isikule.

| (161) | Pealegi ei tähenda asjaolu, et teised ettevõtjad on saanud kasutada samalaadseid eeliseid, veel seda, et need eelised võiksid moodustada võrdlussüsteemi. Täpsemalt näitab teiste Kreekas suurte avaliku taristu projektide kontsessioonilepinguid sõlminud ettevõtjate võimalus valida erinevate amortisatsioonimeetodite vahel üksnes seda, et see võimalus on kasutatav teatud piiratud kategooria ettevõtjatele ehk neile, kes teostavad suuri avaliku taristu projekte. |
| --- | --- |

(161)

Pealegi ei tähenda asjaolu, et teised ettevõtjad on saanud kasutada samalaadseid eeliseid, veel seda, et need eelised võiksid moodustada võrdlussüsteemi. Täpsemalt näitab teiste Kreekas suurte avaliku taristu projektide kontsessioonilepinguid sõlminud ettevõtjate võimalus valida erinevate amortisatsioonimeetodite vahel üksnes seda, et see võimalus on kasutatav teatud piiratud kategooria ettevõtjatele ehk neile, kes teostavad suuri avaliku taristu projekte.

| (162) | Seega leiab komisjon, et kõnealuse meetme võrdlussüsteem on eespool põhjendustes 155–156 kirjeldatud süsteem. |
| --- | --- |

(162)

Seega leiab komisjon, et kõnealuse meetme võrdlussüsteem on eespool põhjendustes 155–156 kirjeldatud süsteem.

Erand võrdlussüsteemist

| (163) | Uuritava seaduse artikli 2 lõikega 6 antakse PCT-le võimalus valida kolme erineva amortiseerimismeetodi vahel.






  a. | Kogu kontsessiooniperioodi vältel kasutatav fikseeritud määraga lineaarne meetod. |
| --- | --- | --- |

(163)

Uuritava seaduse artikli 2 lõikega 6 antakse PCT-le võimalus valida kolme erineva amortiseerimismeetodi vahel.

a.

Kogu kontsessiooniperioodi vältel kasutatav fikseeritud määraga lineaarne meetod.

| b. | Ehituse maksumuse amortiseerimine iga-aastastes võrdsetes osades 10 aasta jooksul alates ehituse lõpetamisest (125). Kui PCT soovib amortiseerida neid kulusid pikema perioodi jooksul, on tal lubatud seda teha, kuid ta peab oma vastavast soovist maksuhaldurile teatama ühe kuu jooksul enne tööde lõpetamise majandusaasta lõppu. |
| --- | --- |

b.

Ehituse maksumuse amortiseerimine iga-aastastes võrdsetes osades 10 aasta jooksul alates ehituse lõpetamisest (125). Kui PCT soovib amortiseerida neid kulusid pikema perioodi jooksul, on tal lubatud seda teha, kuid ta peab oma vastavast soovist maksuhaldurile teatama ühe kuu jooksul enne tööde lõpetamise majandusaasta lõppu.

| c. | Oma ehituskulude mis tahes summa amortiseerimine kuni 100 % ulatuses viie aasta jooksul alates ehitise tulundusliku kasutamise algusest (126). Kõigil järgnevatel aastatel võib ta amortiseerida kuni 50 % amortiseerimata lõpetatud ehitustööde kuludest, olenemata nende lõpetamise ajast. Kui PCT soovib seda meetodit kasutada, peab ta oma kavatsusest teatama pädevale maksuhaldurile mis tahes ajal kuue aasta jooksul alates kontsessiooni saamisest. |
| --- | --- |

c.

Oma ehituskulude mis tahes summa amortiseerimine kuni 100 % ulatuses viie aasta jooksul alates ehitise tulundusliku kasutamise algusest (126). Kõigil järgnevatel aastatel võib ta amortiseerida kuni 50 % amortiseerimata lõpetatud ehitustööde kuludest, olenemata nende lõpetamise ajast. Kui PCT soovib seda meetodit kasutada, peab ta oma kavatsusest teatama pädevale maksuhaldurile mis tahes ajal kuue aasta jooksul alates kontsessiooni saamisest.

| (164) | PCT-le on antud võimalus valida üldkohaldatava standardse lineaarse amortisatsioonimeetodi ja kahe teise amortisatsioonimeetodi vahel, mida kasutatakse Kreekas mõnede suurte taristuprojektide puhul. Säte võimaldab PCT-l valida üldise süsteemiga võrreldes soodsamaid amortisatsioonimeetodeid. Näiteks kui PCT valib ühe kahest kiirendatud amortisatsioonimeetodist, saab ta vähendada oma maksubaasi suuremas ulatuses ja varem, kui oleks võimalik standardse lineaarse meetodi kasutamise korral. Lisaks tähendab talle antud õigus valida kolmas amortisatsioonimeetod kuue aasta jooksul alates kontsessiooni algusest praktikas seda, et PCT saab valida oma maksubaasi vähendamise viisi ja ulatuse hiljem, kui tal on võimalik oma maksustatavat tulu täpsemini arvutada. Seega võib ta olenevalt oma selleaegsetest tuludest kasutada võimalust vähendada oma maksustatavat kasumit ja maksta vähem makse kui kogu oma vara üldkohaldatavate reeglite kohaselt amortiseerimise korral. |
| --- | --- |

(164)

PCT-le on antud võimalus valida üldkohaldatava standardse lineaarse amortisatsioonimeetodi ja kahe teise amortisatsioonimeetodi vahel, mida kasutatakse Kreekas mõnede suurte taristuprojektide puhul. Säte võimaldab PCT-l valida üldise süsteemiga võrreldes soodsamaid amortisatsioonimeetodeid. Näiteks kui PCT valib ühe kahest kiirendatud amortisatsioonimeetodist, saab ta vähendada oma maksubaasi suuremas ulatuses ja varem, kui oleks võimalik standardse lineaarse meetodi kasutamise korral. Lisaks tähendab talle antud õigus valida kolmas amortisatsioonimeetod kuue aasta jooksul alates kontsessiooni algusest praktikas seda, et PCT saab valida oma maksubaasi vähendamise viisi ja ulatuse hiljem, kui tal on võimalik oma maksustatavat tulu täpsemini arvutada. Seega võib ta olenevalt oma selleaegsetest tuludest kasutada võimalust vähendada oma maksustatavat kasumit ja maksta vähem makse kui kogu oma vara üldkohaldatavate reeglite kohaselt amortiseerimise korral.

| (165) | Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et amortisatsioonimeetodi valikust ei saa tuleneda eelist, sest maksukompensatsiooni ulatuseks jääb endiselt kogu amortiseeritav kulu ning erinev on üksnes nende aastate arv, mille peale see jaotatakse. |
| --- | --- |

(165)

Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et amortisatsioonimeetodi valikust ei saa tuleneda eelist, sest maksukompensatsiooni ulatuseks jääb endiselt kogu amortiseeritav kulu ning erinev on üksnes nende aastate arv, mille peale see jaotatakse.

| (166) | Seoses sellega märgib komisjon, et vara täielik amortiseerimine lühema aja jooksul võib põhjustada teatud ajahetkel erinevusi ettevõtja majandustulemustes ja maksustamisolukorras ning anda seeläbi eelise. Kui näiteks ettevõtja amortiseerib vara koguväärtuse 35 aasta asemel kümne aasta jooksul, saab ta oma maksubaasi varem vähendada. Esimesel juhul arvesse võetavate amortiseeritud kulude väärtus on suurem kui samade amortiseeritud kulude väärtus pikema ajaperioodi korral. Seega leiab komisjon, et maksukompensatsiooni ulatuseks jääb tõepoolest kogu amortiseeritav kulu, kuid selle amortiseeritava kulu maksustamise eesmärgil kasutamise viis võib tuua kaasa PCT jaoks täiendava eelise, mida teistel ettevõtetel ei ole. |
| --- | --- |

(166)

Seoses sellega märgib komisjon, et vara täielik amortiseerimine lühema aja jooksul võib põhjustada teatud ajahetkel erinevusi ettevõtja majandustulemustes ja maksustamisolukorras ning anda seeläbi eelise. Kui näiteks ettevõtja amortiseerib vara koguväärtuse 35 aasta asemel kümne aasta jooksul, saab ta oma maksubaasi varem vähendada. Esimesel juhul arvesse võetavate amortiseeritud kulude väärtus on suurem kui samade amortiseeritud kulude väärtus pikema ajaperioodi korral. Seega leiab komisjon, et maksukompensatsiooni ulatuseks jääb tõepoolest kogu amortiseeritav kulu, kuid selle amortiseeritava kulu maksustamise eesmärgil kasutamise viis võib tuua kaasa PCT jaoks täiendava eelise, mida teistel ettevõtetel ei ole.

| (167) | Kreeka ametiasutused ja PCT mainisid, et Kreeka amortisatsioonieeskirjadele omane paindlikkus peaks hõlmama tervet rida valikuvõimalusi, mis võimaldavad rakendada avaliku taristu projektide erinevate asjaolude korral sobivat kohtlemist, tagades samal ajal vara maksumuse täieliku amortiseerimise. |
| --- | --- |

(167)

Kreeka ametiasutused ja PCT mainisid, et Kreeka amortisatsioonieeskirjadele omane paindlikkus peaks hõlmama tervet rida valikuvõimalusi, mis võimaldavad rakendada avaliku taristu projektide erinevate asjaolude korral sobivat kohtlemist, tagades samal ajal vara maksumuse täieliku amortiseerimise.

| (168) | Siiski on kontsessioonilepingute puhul (st samas õiguslikus ja faktilises olukorras olevate ettevõtjate suhtes) kasutatav üldkohaldatav fikseeritud määraga lineaarse meetodi nõue seaduses selgelt sätestatud ning amortisatsiooninormide valikuga seotud „paindlikkus” ei ole üldiselt kohaldatav kontsessioonilepingute kulude, vaid muud liiki investeerimiskulude suhtes. |
| --- | --- |

(168)

Siiski on kontsessioonilepingute puhul (st samas õiguslikus ja faktilises olukorras olevate ettevõtjate suhtes) kasutatav üldkohaldatav fikseeritud määraga lineaarse meetodi nõue seaduses selgelt sätestatud ning amortisatsiooninormide valikuga seotud „paindlikkus” ei ole üldiselt kohaldatav kontsessioonilepingute kulude, vaid muud liiki investeerimiskulude suhtes.

| (169) | Kreeka ametiasutused väidavad samuti, et komisjon tõlgendas menetluse algatamise otsuses PCT-le võimaldatud täiendavat paindlikkust valesti, sest sellega ei kaasne tingimata automaatset eelist. Iga amortisatsioonimeetodi toimimise üksikasjad ning eriti iga meetodi puhul kasutatavad amortisatsiooninormid koosmõjus konkreetsete asjaoludega (127) tähendavad, et põhimõtteliselt ei saa välistada võimalust, et kõigi võimalike meetoditega jõutakse samale tulemusele. Lisaks ei tähenda suurem arv ettevõtja valikuvõimalusi automaatselt eelise saamist. Konkurentsieelise olemasolu või puudumist saab kindlaks teha üksnes selle põhjal, kui hinnatakse konkurentsitingimusi ning erinevaid lõpptulemusi, milleni võidakse konkreetsete asjaolude korral jõuda iga konkurendi puhul võimalikke erinevaid amortisatsioonimeetodeid kasutades. |
| --- | --- |

(169)

Kreeka ametiasutused väidavad samuti, et komisjon tõlgendas menetluse algatamise otsuses PCT-le võimaldatud täiendavat paindlikkust valesti, sest sellega ei kaasne tingimata automaatset eelist. Iga amortisatsioonimeetodi toimimise üksikasjad ning eriti iga meetodi puhul kasutatavad amortisatsiooninormid koosmõjus konkreetsete asjaoludega (127) tähendavad, et põhimõtteliselt ei saa välistada võimalust, et kõigi võimalike meetoditega jõutakse samale tulemusele. Lisaks ei tähenda suurem arv ettevõtja valikuvõimalusi automaatselt eelise saamist. Konkurentsieelise olemasolu või puudumist saab kindlaks teha üksnes selle põhjal, kui hinnatakse konkurentsitingimusi ning erinevaid lõpptulemusi, milleni võidakse konkreetsete asjaolude korral jõuda iga konkurendi puhul võimalikke erinevaid amortisatsioonimeetodeid kasutades.

| (170) | Komisjon leiab, et eespool esitatud põhjendus sisuliselt kinnitab tema menetluse algatamise otsuses esitatud arutluskäiku (128). Kuna igal amortisatsioonimeetodil on erinevad omadused, mida tuleb kõige soodsama meetodi valimiseks uurida, on kõnealune säte andnud PCT-le vabaduse teha arvutusi ja valida erinevate amortisatsioonimeetodite hulgast selline, mis vastab kõige paremini tema huvidele. Tavalise ettevõtjaga võrreldes suurema vabaduse (129) annab eelkõige asjaolu, et PCT-l on veel kuue aasta jooksul alates projekti algusest võimalus kohaldatavat amortisatsioonimeetodit muuta. Kuna PCT saab erinevalt muudest ettevõtjatest, kes saavad kohaldada ainult kontsessioonide suhtes kehtivaid tavapäraseid amortisatsiooninõudeid, valida talle sobivana näiva amortisatsioonimeetodi, on tal nende ettevõtjatega võrreldes kindlasti valikuline eelis. Sellega seoses ei ole vaja uurida konkurentsitingimusi ega erinevaid tulemusi, milleni erinevad konkurendid võivad konkreetsete asjaolude korral jõuda, sest see ei ole eesmärk, millega PCT võrreldavat õiguslikku ja faktilist olukorda tuleb kõrvutada. |
| --- | --- |

(170)

Komisjon leiab, et eespool esitatud põhjendus sisuliselt kinnitab tema menetluse algatamise otsuses esitatud arutluskäiku (128). Kuna igal amortisatsioonimeetodil on erinevad omadused, mida tuleb kõige soodsama meetodi valimiseks uurida, on kõnealune säte andnud PCT-le vabaduse teha arvutusi ja valida erinevate amortisatsioonimeetodite hulgast selline, mis vastab kõige paremini tema huvidele. Tavalise ettevõtjaga võrreldes suurema vabaduse (129) annab eelkõige asjaolu, et PCT-l on veel kuue aasta jooksul alates projekti algusest võimalus kohaldatavat amortisatsioonimeetodit muuta. Kuna PCT saab erinevalt muudest ettevõtjatest, kes saavad kohaldada ainult kontsessioonide suhtes kehtivaid tavapäraseid amortisatsiooninõudeid, valida talle sobivana näiva amortisatsioonimeetodi, on tal nende ettevõtjatega võrreldes kindlasti valikuline eelis. Sellega seoses ei ole vaja uurida konkurentsitingimusi ega erinevaid tulemusi, milleni erinevad konkurendid võivad konkreetsete asjaolude korral jõuda, sest see ei ole eesmärk, millega PCT võrreldavat õiguslikku ja faktilist olukorda tuleb kõrvutada.

| (171) | Lisaks jäävad Kreeka ametiasutused ka oma esialgse põhjenduse juurde seoses PPA ning Thessaloniki sadama (Kreeka kaks ülejäänud suuremat sadamat) suhtes kohaldatavate amortisatsiooninõuetega (130) ning kinnitavad oma seisukohta, mille kohaselt vaadeldav säte välistab PCT ebasoodsama kohtlemise võrreldes kahe ülejäänud sadamaoperaatoriga. |
| --- | --- |

(171)

Lisaks jäävad Kreeka ametiasutused ka oma esialgse põhjenduse juurde seoses PPA ning Thessaloniki sadama (Kreeka kaks ülejäänud suuremat sadamat) suhtes kohaldatavate amortisatsiooninõuetega (130) ning kinnitavad oma seisukohta, mille kohaselt vaadeldav säte välistab PCT ebasoodsama kohtlemise võrreldes kahe ülejäänud sadamaoperaatoriga.

| (172) | Komisjon märgib, et võimalik omaaegne amortisatsiooni erinormide kohaldamine PPA ja Thessaloniki sadama suhtes ei tähenda, et PCT-l peaks olema õigus erikohtlemisele või et selline erikohtlemine on põhjendatud. Seega leiab komisjon, et uuritava sättega kaasneb PCT jaoks valikuline eelis. |
| --- | --- |

(172)

Komisjon märgib, et võimalik omaaegne amortisatsiooni erinormide kohaldamine PPA ja Thessaloniki sadama suhtes ei tähenda, et PCT-l peaks olema õigus erikohtlemisele või et selline erikohtlemine on põhjendatud. Seega leiab komisjon, et uuritava sättega kaasneb PCT jaoks valikuline eelis.

| (173) | Eelis seisneb PCT võimaluses valida kolme amortisatsioonimeetodi vahel ning selle suurus võrdub fikseeritud määraga lineaarse meetodi korral tasumisele kuuluva PCT tulumaksu summa ning sellest erinevat meetodit kasutades tegelikult makstud tulumaksu summa vahega. |
| --- | --- |

(173)

Eelis seisneb PCT võimaluses valida kolme amortisatsioonimeetodi vahel ning selle suurus võrdub fikseeritud määraga lineaarse meetodi korral tasumisele kuuluva PCT tulumaksu summa ning sellest erinevat meetodit kasutades tegelikult makstud tulumaksu summa vahega.

Põhjendamine maksusüsteemi loogikaga

| (174) | Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et a) erinevate amortisatsioonimeetodite vahel valimine on osa üldisest süsteemist, mida kohaldatakse kõigis majandussektorites avaliku taristu projektidega tegelevate ettevõtjate suhtes; b) diskrimineerimist ei esine, sest suurte taristuprojektide kontsessionäärid on teistsuguses õiguslikus ja faktilises olukorras kui muude tegevusalade ettevõtjad; c) säte vastab oma eesmärgile ja on kohaldatav kõigi selliste ettevõtjate suhtes; d) olulised kaalutlused on soovitud eesmärk, valitud mehhanism ja üldises varade amortiseerimise süsteemis sisalduv paindlikkuse põhimõte; e) vaatlusaluse sätte puudumise korral tekiks õiguslik ebakindlus, sest teatud varaliikide suhtes ei ole amortisatsiooninorme kindlaks määratud; f) sätte mõte on võimaldada avaliku taristu kontsessioonide eripära tõttu suuremat paindlikkust standardsete normidega hõlmamata vara amortiseerimisel; g) kuna kõnealust mehhanismi kohaldatakse süstemaatiliselt kõigis sektorites kõigi avaliku taristu kontsessioonide suhtes, on see kooskõlas amortisatsioonisüsteemi paindlikkuse põhimõttega; h) kõnealune mehhanism on asjakohane ja proportsionaalne, kuna sellega kohaldatakse paindlikkuse põhimõtet ning puuduvad muud sobivad võimalused amortisatsiooniga seotud paindlikkuse tagamiseks, sest iga ettevõtja olukorda amortisatsioonimeetodi valimise ajal ei ole võimalik ette teada; i) PCT-l ei ole mingit muud erilist kaalutlusõigust peale selle, mis on põhjendatud üldkehtiva paindlikkuse põhimõttega. |
| --- | --- |

(174)

Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et a) erinevate amortisatsioonimeetodite vahel valimine on osa üldisest süsteemist, mida kohaldatakse kõigis majandussektorites avaliku taristu projektidega tegelevate ettevõtjate suhtes; b) diskrimineerimist ei esine, sest suurte taristuprojektide kontsessionäärid on teistsuguses õiguslikus ja faktilises olukorras kui muude tegevusalade ettevõtjad; c) säte vastab oma eesmärgile ja on kohaldatav kõigi selliste ettevõtjate suhtes; d) olulised kaalutlused on soovitud eesmärk, valitud mehhanism ja üldises varade amortiseerimise süsteemis sisalduv paindlikkuse põhimõte; e) vaatlusaluse sätte puudumise korral tekiks õiguslik ebakindlus, sest teatud varaliikide suhtes ei ole amortisatsiooninorme kindlaks määratud; f) sätte mõte on võimaldada avaliku taristu kontsessioonide eripära tõttu suuremat paindlikkust standardsete normidega hõlmamata vara amortiseerimisel; g) kuna kõnealust mehhanismi kohaldatakse süstemaatiliselt kõigis sektorites kõigi avaliku taristu kontsessioonide suhtes, on see kooskõlas amortisatsioonisüsteemi paindlikkuse põhimõttega; h) kõnealune mehhanism on asjakohane ja proportsionaalne, kuna sellega kohaldatakse paindlikkuse põhimõtet ning puuduvad muud sobivad võimalused amortisatsiooniga seotud paindlikkuse tagamiseks, sest iga ettevõtja olukorda amortisatsioonimeetodi valimise ajal ei ole võimalik ette teada; i) PCT-l ei ole mingit muud erilist kaalutlusõigust peale selle, mis on põhjendatud üldkehtiva paindlikkuse põhimõttega.

| (175) | Kõigepealt meenutab komisjon, et standardse kohtupraktika kohaselt peaks liikmesriik esitama põhjenduse valikuliseks peetavate meetmete kohta (131). Kreeka ametiasutuste ja abisaaja esitatud põhjendusest ei selgu, kuidas saab abisaajale kaalutlusõigust andev meede olla põhjendatud maksusüsteemi loogikaga. Seega jääb komisjon oma menetluse algatamise otsuses esitatud algsete järelduste juurde, mille kohaselt süsteemi olemuse ja ülesehitusega ei saa kõnealust meedet õigustada. |
| --- | --- |

(175)

Kõigepealt meenutab komisjon, et standardse kohtupraktika kohaselt peaks liikmesriik esitama põhjenduse valikuliseks peetavate meetmete kohta (131). Kreeka ametiasutuste ja abisaaja esitatud põhjendusest ei selgu, kuidas saab abisaajale kaalutlusõigust andev meede olla põhjendatud maksusüsteemi loogikaga. Seega jääb komisjon oma menetluse algatamise otsuses esitatud algsete järelduste juurde, mille kohaselt süsteemi olemuse ja ülesehitusega ei saa kõnealust meedet õigustada.

| (176) | Lisaks märgib komisjon, et abisaajale oma vara amortiseerimiseks täielikku kaalutlusõigust andvat paindlikkust ei saa käsitada maksusüsteemi meedet õigustava aluspõhimõttena. Põhimõtteliselt jõutaks sellisel juhul järelduseni, et see meede ise ongi üldine süsteem ning meetme õigustatus tuleks kindlaks teha selle enda toimimise põhjal. Sellise põhjenduse kasutamise korral ei kuuluks ükski kaalutlusõigusel põhinev maksumeede riigiabi määratluse alla. Meedet ei saa põhjendada ka kõigi nende argumentidega, mis käsitlevad samalaadsete eeskirjade kohaldamist Kreekas muude avaliku taristu kontsessioonilepingute suhtes (132). Seetõttu kujutab meede endast valikulist eelist, mida ei saa õigustada süsteemi loogika ega ülesehitusega. |
| --- | --- |

(176)

Lisaks märgib komisjon, et abisaajale oma vara amortiseerimiseks täielikku kaalutlusõigust andvat paindlikkust ei saa käsitada maksusüsteemi meedet õigustava aluspõhimõttena. Põhimõtteliselt jõutaks sellisel juhul järelduseni, et see meede ise ongi üldine süsteem ning meetme õigustatus tuleks kindlaks teha selle enda toimimise põhjal. Sellise põhjenduse kasutamise korral ei kuuluks ükski kaalutlusõigusel põhinev maksumeede riigiabi määratluse alla. Meedet ei saa põhjendada ka kõigi nende argumentidega, mis käsitlevad samalaadsete eeskirjade kohaldamist Kreekas muude avaliku taristu kontsessioonilepingute suhtes (132). Seetõttu kujutab meede endast valikulist eelist, mida ei saa õigustada süsteemi loogika ega ülesehitusega.

5.3.5.   Investeerimisprojekti rahastamiseks sõlmitavate laenu- ja kõrvallepingute vabastamine tempelmaksust (artikli 2 lõige 8)

Võrdlussüsteem

| (177) | Vastavalt üldiselt kohaldatavatele õigusaktidele kehtib tempelmaksu tasumise kohustus seoses mitmete kirjalike tsiviil- ja äriõiguslike aktide, kaasa arvatud laenu-, krediidi- ja kõrvallepingutega. Tempelmaksu käsitleva presidendi dekreedi kohaselt (133) kogutakse tempelmaksu seoses teatavate kirjalike tehingudokumentide vormistamisega. Tempelmaks on seotud õigustoiminguga, mistõttu pooled peavad ise kokku leppima, kes seda tasub. Praktikas tähendab see siiski seda, et laenu-, krediidi- ja kõrvallepingute korral peab vastava tempelmaksu üldjuhul tasuma laenuvõtja, sest võlausaldaja saab sellise maksetingimuse kehtestada. Käibemaksu kasutusele võtmine Kreeka õiguskorras kehtiva põhilise kulutustemaksuna seadusega nr 1642/1986 tõi kaasa selle, et mitmed tempelmaksud ja muud käibelt tasutavad maksud asendati käibemaksuga (134). |
| --- | --- |

(177)

Vastavalt üldiselt kohaldatavatele õigusaktidele kehtib tempelmaksu tasumise kohustus seoses mitmete kirjalike tsiviil- ja äriõiguslike aktide, kaasa arvatud laenu-, krediidi- ja kõrvallepingutega. Tempelmaksu käsitleva presidendi dekreedi kohaselt (133) kogutakse tempelmaksu seoses teatavate kirjalike tehingudokumentide vormistamisega. Tempelmaks on seotud õigustoiminguga, mistõttu pooled peavad ise kokku leppima, kes seda tasub. Praktikas tähendab see siiski seda, et laenu-, krediidi- ja kõrvallepingute korral peab vastava tempelmaksu üldjuhul tasuma laenuvõtja, sest võlausaldaja saab sellise maksetingimuse kehtestada. Käibemaksu kasutusele võtmine Kreeka õiguskorras kehtiva põhilise kulutustemaksuna seadusega nr 1642/1986 tõi kaasa selle, et mitmed tempelmaksud ja muud käibelt tasutavad maksud asendati käibemaksuga (134).

| (178) | Seaduse nr 1676/1986 artikli 16 ja seaduse 3220/2004 artikli 36 kohaselt on tempelmaksust vabastatud Kreeka pankadega ning Kreekas tegutsevate välispankadega sõlmitavad laenu- ja krediidilepingud ning nende kõrvallepingud või vastavad Kreekaga seotud lepingud, mis tähendab, et need on sõlmitud ja/või neid täidetakse Kreekas, nendega luuakse Kreekas täidetavaid kohustusi, neis kasutatakse Kreekas asuvaid tagatisi (territoriaalsuse printsiip) (135). Kehtiva tempelmaksuseaduse kohaselt tuleb seega tempelmaksu tasuda (136) laenudelt, mida ei väljasta pangad, välja arvatud juhul, kui need on Kreekaga seotud või väljastatakse obligatsioonilaenuna. Tempelmaksu tuleb tasuda (137) ka pankadest erinevate ettevõtjate vahelistelt laenudelt juhul, kui laenu põhisumma suhtes kehtis algselt tempelmaksu tasumise kohustus. |
| --- | --- |

(178)

Seaduse nr 1676/1986 artikli 16 ja seaduse 3220/2004 artikli 36 kohaselt on tempelmaksust vabastatud Kreeka pankadega ning Kreekas tegutsevate välispankadega sõlmitavad laenu- ja krediidilepingud ning nende kõrvallepingud või vastavad Kreekaga seotud lepingud, mis tähendab, et need on sõlmitud ja/või neid täidetakse Kreekas, nendega luuakse Kreekas täidetavaid kohustusi, neis kasutatakse Kreekas asuvaid tagatisi (territoriaalsuse printsiip) (135). Kehtiva tempelmaksuseaduse kohaselt tuleb seega tempelmaksu tasuda (136) laenudelt, mida ei väljasta pangad, välja arvatud juhul, kui need on Kreekaga seotud või väljastatakse obligatsioonilaenuna. Tempelmaksu tuleb tasuda (137) ka pankadest erinevate ettevõtjate vahelistelt laenudelt juhul, kui laenu põhisumma suhtes kehtis algselt tempelmaksu tasumise kohustus.

| (179) | Komisjon märgib, et tempelmaksu käsitlevad õigusaktid sisaldavad mitmeid erandeid, eriti pärast käibemaksusüsteemi kehtestamist ja/või tempelmaksu asendamist muude tasude või maksudega. Sellegipoolest jääb kõnealuse meetme suhtes üldiselt kohaldatavaks raamistikuks Kreeka tempelmaksusüsteem sellisel kujul, nagu see kehtis uuritava sätte vastuvõtmise ajal. Süsteemi erandite olemasolu ei tähenda, et tempelmaksusüsteemi ei ole, vaid et igat erandit tuleb hinnata sisuliselt (138). |
| --- | --- |

(179)

Komisjon märgib, et tempelmaksu käsitlevad õigusaktid sisaldavad mitmeid erandeid, eriti pärast käibemaksusüsteemi kehtestamist ja/või tempelmaksu asendamist muude tasude või maksudega. Sellegipoolest jääb kõnealuse meetme suhtes üldiselt kohaldatavaks raamistikuks Kreeka tempelmaksusüsteem sellisel kujul, nagu see kehtis uuritava sätte vastuvõtmise ajal. Süsteemi erandite olemasolu ei tähenda, et tempelmaksusüsteemi ei ole, vaid et igat erandit tuleb hinnata sisuliselt (138).

Erand võrdlussüsteemist

| (180) | Kuna üldiselt kehtiva raamistiku kohaselt kuulub tempelmaks tasumisele pankadest erinevate ettevõtjatega sõlmitavatel laenu-, krediidi- ja kõrvallepingutelt, mis sõlmitakse ja mida täidetakse Kreekas või mis on Kreekaga seotud (139), siis peaks PCT tavaolukorras seda liiki toimingutelt tempelmaksu tasuma. Uuritava sättega on PCT vabastatud tempelmaksust, mida ta tavaolukorras oleks pidanud selliste toimingute pealt tasuma. PCT on vabastatud tempelmaksust, mida ta oleks tavaolukorras pidanud tasuma pankadest erinevatelt mis tahes ettevõtjatelt, eelkõige oma emaettevõtjalt Coscolt saadud laenudelt (140). |
| --- | --- |

(180)

Kuna üldiselt kehtiva raamistiku kohaselt kuulub tempelmaks tasumisele pankadest erinevate ettevõtjatega sõlmitavatel laenu-, krediidi- ja kõrvallepingutelt, mis sõlmitakse ja mida täidetakse Kreekas või mis on Kreekaga seotud (139), siis peaks PCT tavaolukorras seda liiki toimingutelt tempelmaksu tasuma. Uuritava sättega on PCT vabastatud tempelmaksust, mida ta tavaolukorras oleks pidanud selliste toimingute pealt tasuma. PCT on vabastatud tempelmaksust, mida ta oleks tavaolukorras pidanud tasuma pankadest erinevatelt mis tahes ettevõtjatelt, eelkõige oma emaettevõtjalt Coscolt saadud laenudelt (140).

| (181) | See annaks PCT-le võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras olevate ettevõtjatega võrreldes valikulise eelise. Nimetatud eelise suurus võrdub tempelmaksuga, mida PCT oleks üldkohaldatavate reeglite alusel tavaolukorras kohustatud tasuma. |
| --- | --- |

(181)

See annaks PCT-le võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras olevate ettevõtjatega võrreldes valikulise eelise. Nimetatud eelise suurus võrdub tempelmaksuga, mida PCT oleks üldkohaldatavate reeglite alusel tavaolukorras kohustatud tasuma.

| (182) | Kreeka ametiasutused ja PCT ei vaidlusta, et kõnealused laenutehingud on vabastatud tavaolukorras tasumisele kuuluvast tempelmaksust. Küll aga väidavad nad, et nimetatud vabastus annab PCT-le ilma täiendavate kuludeta suurema paindlikkuse seoses kontsessioonikohustuste täitmiseks vajaliku rahastamisega juhul, kui see peaks erandlike asjaolude korral vajalikuks osutuma. Nad osutavad ka sellele, et sama maksuvabastus anti PPA-le seoses tema kontsessiooniga Pireuse sadama haldamiseks. Seega tuleks meedet käsitada Kreeka maksusüsteemi olemusliku üldmeetmena, mille eesmärk on hõlbustada suurte taristuprojektide rahastamist. |
| --- | --- |

(182)

Kreeka ametiasutused ja PCT ei vaidlusta, et kõnealused laenutehingud on vabastatud tavaolukorras tasumisele kuuluvast tempelmaksust. Küll aga väidavad nad, et nimetatud vabastus annab PCT-le ilma täiendavate kuludeta suurema paindlikkuse seoses kontsessioonikohustuste täitmiseks vajaliku rahastamisega juhul, kui see peaks erandlike asjaolude korral vajalikuks osutuma. Nad osutavad ka sellele, et sama maksuvabastus anti PPA-le seoses tema kontsessiooniga Pireuse sadama haldamiseks. Seega tuleks meedet käsitada Kreeka maksusüsteemi olemusliku üldmeetmena, mille eesmärk on hõlbustada suurte taristuprojektide rahastamist.

| (183) | Siiski on eespool seoses muude meetmetega juba öeldud, et suure taristu rahastamise hõlbustamist saab küll arvesse võtta riigiabi siseturuga kokkusobivuse hindamisel, aga mitte riigiabi olemasolu hindamisel. |
| --- | --- |

(183)

Siiski on eespool seoses muude meetmetega juba öeldud, et suure taristu rahastamise hõlbustamist saab küll arvesse võtta riigiabi siseturuga kokkusobivuse hindamisel, aga mitte riigiabi olemasolu hindamisel.

| (184) | Kreeka ametiasutused ja abisaaja väidavad veel, et üldkohaldatavate reeglite kohaselt ei kuulunud tempelmaks tasumisele kahelt allutatud laenult summas [...] miljonit eurot ja 54,8 miljonit eurot, mille Cosco andis PCT-le Pireuse sadamasse investeerimise alustamiseks, sest a) laenulepingud sõlmiti väljaspool Kreekat, b) laenusummad maksti PCT poolt väljaspool Kreekat avatud pangakontole, c) PCT maksis laenud tagasi ülekandega oma väljaspool Kreekat asuvalt pangakontolt. Nad esitasid selle kohta PCT majandusaasta korralise revisjoni aruande, milles kinnitati kõnealuse maksuvabastuse olemasolu. |
| --- | --- |

(184)

Kreeka ametiasutused ja abisaaja väidavad veel, et üldkohaldatavate reeglite kohaselt ei kuulunud tempelmaks tasumisele kahelt allutatud laenult summas [...] miljonit eurot ja 54,8 miljonit eurot, mille Cosco andis PCT-le Pireuse sadamasse investeerimise alustamiseks, sest a) laenulepingud sõlmiti väljaspool Kreekat, b) laenusummad maksti PCT poolt väljaspool Kreekat avatud pangakontole, c) PCT maksis laenud tagasi ülekandega oma väljaspool Kreekat asuvalt pangakontolt. Nad esitasid selle kohta PCT majandusaasta korralise revisjoni aruande, milles kinnitati kõnealuse maksuvabastuse olemasolu.

| (185) | Komisjon märgib kõigepealt, et tempelmaksu mittemaksmine eespool nimetatud tehingutes ei tõenda selle tasumise kohustuse puudumist üldkohaldatavate reeglite alusel. Esitatud revisjoniaruandes viidatakse otseselt uuritavale sättele. Lisaks on kõnealused tehingud täpselt sarnased samasuguste tehingutega, mille kohta Ateena teise astme halduskohus leidis (141), et tempelmaksuseaduse territoriaalsuse printsiipi (142) on rikutud. Täpsemalt oli nimetatud laenulepingu puhul laenuvõtjaks Kreekas asuv ettevõtja ning võlausaldajaks väljaspool Kreekat asuv välisriigi ettevõtja. Laenuleping sõlmiti väljaspool Kreekat. Võlausaldaja deponeeris laenusumma väljaspool Kreekat asuvale laenuvõtja pangakontole ning välisriigi pank oli kohustatud kandma laenusumma samal päeval edasi laenuvõtja Kreekas asuvale pangakontole. Teise astme halduskohus leidis, et kõnealusel laenulepingul olid samad õiguslikud tagajärjed nagu siis, kui see oleks sõlmitud Kreekas ja laenusumma oleks kantud ilma välisriigi panga vahenduseta otse Kreekasse, mistõttu selle pealt tuli tasuda tempelmaksu. |
| --- | --- |

(185)

Komisjon märgib kõigepealt, et tempelmaksu mittemaksmine eespool nimetatud tehingutes ei tõenda selle tasumise kohustuse puudumist üldkohaldatavate reeglite alusel. Esitatud revisjoniaruandes viidatakse otseselt uuritavale sättele. Lisaks on kõnealused tehingud täpselt sarnased samasuguste tehingutega, mille kohta Ateena teise astme halduskohus leidis (141), et tempelmaksuseaduse territoriaalsuse printsiipi (142) on rikutud. Täpsemalt oli nimetatud laenulepingu puhul laenuvõtjaks Kreekas asuv ettevõtja ning võlausaldajaks väljaspool Kreekat asuv välisriigi ettevõtja. Laenuleping sõlmiti väljaspool Kreekat. Võlausaldaja deponeeris laenusumma väljaspool Kreekat asuvale laenuvõtja pangakontole ning välisriigi pank oli kohustatud kandma laenusumma samal päeval edasi laenuvõtja Kreekas asuvale pangakontole. Teise astme halduskohus leidis, et kõnealusel laenulepingul olid samad õiguslikud tagajärjed nagu siis, kui see oleks sõlmitud Kreekas ja laenusumma oleks kantud ilma välisriigi panga vahenduseta otse Kreekasse, mistõttu selle pealt tuli tasuda tempelmaksu.

| (186) | Sama stsenaarium kehtib ka Coscolt PCT-le antud laenude puhul. Täpsemalt sõlmiti laenuleping väljaspool Kreekat, laenusummad deponeeriti 21. aprillil 2009 ja 22. aprillil 2009 Luksemburgi HSBC pangas avatud PCT kontole ning 22. aprillil 2009 kanti need PCT Pireuses asuvale kontole HSBC pangas. Kreeka ametiasutuste esitatud teabe kohaselt kasutas PCT 50 miljoni euro (käibemaksuta) väärtusega garantiikirja, mille PCT pidi laenulepingu jõustumiseks PPA-le esitama (143). Seega on eespool osutatud laenulepinguga seotud faktilised asjaolud samaväärsed Cosco ja PCT laenulepingute asjaoludega. Kuigi laenuleping sõlmiti väljaspool Kreekat ja summa deponeeriti väljaspool Kreekat asuvasse panka, kanti see hiljem üle PCT Kreekas asuvale kontole, et ta saaks seda kasutada Kreekas kontsessioonilepingu täitmiseks. Vastavalt Kreeka kohtute tõlgendusele tempelmaksuseaduse artiklis 8 esitatud territoriaalsuse printsiibist oleks kõnealuste laenulepingute pealt seega tulnud tasuda tempelmaksu üldkohaldatavate eeskirjade kohaselt. Seega leiab komisjon, et PCT on juba saanud konkreetse rahalise eelise seoses kõnealuse sättega, millega ei kohaldada üldisi reegleid, vaid tehakse nendest erand. |
| --- | --- |

(186)

Sama stsenaarium kehtib ka Coscolt PCT-le antud laenude puhul. Täpsemalt sõlmiti laenuleping väljaspool Kreekat, laenusummad deponeeriti 21. aprillil 2009 ja 22. aprillil 2009 Luksemburgi HSBC pangas avatud PCT kontole ning 22. aprillil 2009 kanti need PCT Pireuses asuvale kontole HSBC pangas. Kreeka ametiasutuste esitatud teabe kohaselt kasutas PCT 50 miljoni euro (käibemaksuta) väärtusega garantiikirja, mille PCT pidi laenulepingu jõustumiseks PPA-le esitama (143). Seega on eespool osutatud laenulepinguga seotud faktilised asjaolud samaväärsed Cosco ja PCT laenulepingute asjaoludega. Kuigi laenuleping sõlmiti väljaspool Kreekat ja summa deponeeriti väljaspool Kreekat asuvasse panka, kanti see hiljem üle PCT Kreekas asuvale kontole, et ta saaks seda kasutada Kreekas kontsessioonilepingu täitmiseks. Vastavalt Kreeka kohtute tõlgendusele tempelmaksuseaduse artiklis 8 esitatud territoriaalsuse printsiibist oleks kõnealuste laenulepingute pealt seega tulnud tasuda tempelmaksu üldkohaldatavate eeskirjade kohaselt. Seega leiab komisjon, et PCT on juba saanud konkreetse rahalise eelise seoses kõnealuse sättega, millega ei kohaldada üldisi reegleid, vaid tehakse nendest erand.

| (187) | Kreeka ametiasutused ja abisaaja väidavad, et osutatud kohtulahend ei ole PCT puhul kohaldatav, sest selle faktilised asjaolud erinevad PCT laenulepingu asjaoludest. Nad väidavad, et PCT oleks võinud nimetatud laenusummasid kasutada väljaspool Kreekat oma huvides. Lisaks väidavad nad, et kõnealune kohtulahend on Kreeka kõrgemas halduskohtus vaidlustatud ning Kreeka valitsus on välja andnud tõlgendava ringkirja (144), mille kohaselt sellise tehingu puhul tempelmaksu ei tasutaks. Ringkiri on üldkehtiv ja avaliku halduse valdkonnas siduv. Seega ei kujuta nimetatud kahe tehingu pealt tempelmaksu mittemaksmine endast erandit üldkohaldatavatest reeglitest. |
| --- | --- |

(187)

Kreeka ametiasutused ja abisaaja väidavad, et osutatud kohtulahend ei ole PCT puhul kohaldatav, sest selle faktilised asjaolud erinevad PCT laenulepingu asjaoludest. Nad väidavad, et PCT oleks võinud nimetatud laenusummasid kasutada väljaspool Kreekat oma huvides. Lisaks väidavad nad, et kõnealune kohtulahend on Kreeka kõrgemas halduskohtus vaidlustatud ning Kreeka valitsus on välja andnud tõlgendava ringkirja (144), mille kohaselt sellise tehingu puhul tempelmaksu ei tasutaks. Ringkiri on üldkehtiv ja avaliku halduse valdkonnas siduv. Seega ei kujuta nimetatud kahe tehingu pealt tempelmaksu mittemaksmine endast erandit üldkohaldatavatest reeglitest.

| (188) | Komisjon märgib, et tempelmaksuseaduse kohaldamist käsitlev tõlgendav ringkiri ei saa olla suurema kaaluga kui kohtulahendid. Ateena teise astme halduskohtu otsuse edasikaebamine ei tähenda, et see otsus ei ole kohaldatav. Lisaks on eespool kirjeldatud Kreeka kohtute territoriaalsuse printsiibi tõlgendus (145) sisult sarnane nimetatud otsusega. Komisjon märgib veel, et PCT laenulepingutega seotud asjaolud on samad ning seega võib järeldada, et tavaolukorras kohaldatavate eeskirjade kohaselt Kreeka kohtute tõlgenduses oleks PCT pidanud tempelmaksu tasuma. Nimetatud tõlgendust arvestades annab uuritav säte selgelt PCT-le valikulise eelise. |
| --- | --- |

(188)

Komisjon märgib, et tempelmaksuseaduse kohaldamist käsitlev tõlgendav ringkiri ei saa olla suurema kaaluga kui kohtulahendid. Ateena teise astme halduskohtu otsuse edasikaebamine ei tähenda, et see otsus ei ole kohaldatav. Lisaks on eespool kirjeldatud Kreeka kohtute territoriaalsuse printsiibi tõlgendus (145) sisult sarnane nimetatud otsusega. Komisjon märgib veel, et PCT laenulepingutega seotud asjaolud on samad ning seega võib järeldada, et tavaolukorras kohaldatavate eeskirjade kohaselt Kreeka kohtute tõlgenduses oleks PCT pidanud tempelmaksu tasuma. Nimetatud tõlgendust arvestades annab uuritav säte selgelt PCT-le valikulise eelise.

Põhjendamine maksusüsteemi loogikaga

| (189) | Kreeka ametiasutused väidavad, et kõnealune maksuvabastus on kooskõlas üldise plaaniga, mille kohaselt tuleb tempelmaksu kasutamine järk-järgult lõpetada, kui seadusandja otsustab, et tempelmaksust vabastamine on sobiv mehhanism, millega tagada objektiivselt erinevate olukordade erinevat käsitlemist seoses maksustamisega. Selleks kohaldatakse kõnealust maksuvabastust kõigi avaliku taristu projekte teostavate ettevõtjate suhtes. See on ühtlasi nende eritunnuste arvessevõtmiseks sobiv proportsionaalne mehhanism, kuna see ei ohusta tempelmaksuga kogutavat maksutulu, sest ettevõtjad saaksid igal juhul kasutada mitmeid muid tehinguliike, mis on samuti tempelmaksust vabastatud. |
| --- | --- |

(189)

Kreeka ametiasutused väidavad, et kõnealune maksuvabastus on kooskõlas üldise plaaniga, mille kohaselt tuleb tempelmaksu kasutamine järk-järgult lõpetada, kui seadusandja otsustab, et tempelmaksust vabastamine on sobiv mehhanism, millega tagada objektiivselt erinevate olukordade erinevat käsitlemist seoses maksustamisega. Selleks kohaldatakse kõnealust maksuvabastust kõigi avaliku taristu projekte teostavate ettevõtjate suhtes. See on ühtlasi nende eritunnuste arvessevõtmiseks sobiv proportsionaalne mehhanism, kuna see ei ohusta tempelmaksuga kogutavat maksutulu, sest ettevõtjad saaksid igal juhul kasutada mitmeid muid tehinguliike, mis on samuti tempelmaksust vabastatud.

| (190) | Komisjon märgib, et tempelmaksu kasutamise järkjärgulist lõpetamist ei saa käsitada tempelmaksusüsteemi põhimõttena, mis õigustab kõnealuse meetme rakendamist, sest selline kasutamise lõpetamine oleks mõeldav üksnes kõigi laenulepingute, mitte üksnes PCT lepingute suhtes. Seoses avaliku taristu projektide eritunnustega osutab komisjon käesoleva otsuse põhjendustes 98–100 esitatud analüüsile. Seega järeldab komisjon, et Kreeka ametiasutused ja PCT ei ole tõendanud, et kõnealune valikuline meede on põhjendatud maksusüsteemi loogikaga. |
| --- | --- |

(190)

Komisjon märgib, et tempelmaksu kasutamise järkjärgulist lõpetamist ei saa käsitada tempelmaksusüsteemi põhimõttena, mis õigustab kõnealuse meetme rakendamist, sest selline kasutamise lõpetamine oleks mõeldav üksnes kõigi laenulepingute, mitte üksnes PCT lepingute suhtes. Seoses avaliku taristu projektide eritunnustega osutab komisjon käesoleva otsuse põhjendustes 98–100 esitatud analüüsile. Seega järeldab komisjon, et Kreeka ametiasutused ja PCT ei ole tõendanud, et kõnealune valikuline meede on põhjendatud maksusüsteemi loogikaga.

5.3.6.   Laenulepingutest tulenevate kohustuste ja õiguste võõrandamiseks võlausaldajate vahel sõlmitavate lepingute vabastamine tempelmaksust (artikli 2 lõige 9)

| (191) | Kehtiva tempelmaksuseaduse kohaselt tuleb tempelmaksu tasuda (146) ka pankadest erinevate ettevõtjate vahel laenude loovutamiselt juhul, kui laenu põhisumma suhtes kehtis algselt tempelmaksu tasumise kohustus. |
| --- | --- |

(191)

Kehtiva tempelmaksuseaduse kohaselt tuleb tempelmaksu tasuda (146) ka pankadest erinevate ettevõtjate vahel laenude loovutamiselt juhul, kui laenu põhisumma suhtes kehtis algselt tempelmaksu tasumise kohustus.

| (192) | Komisjon leiab, et eespool osutatud artikli 2 lõike 9 säte annab PCT võlausaldajatele, sealhulgas tema emaettevõtjale Coscole, otsese eelise. Nimetatud eelise suurus võrdub tempelmaksu summaga, mida PCT võlausaldajad peaksid üldkohaldatavate eeskirjade kohaselt tavaolukorras tasuma, kui nad loovutavad mõne PCTga sõlmitud kontsessioonilepinguga seotud laenu. Kõnealune säte annab ka PCT-le kaudse eelise sellega, et võib laenu saamist PCT jaoks lihtsustada. |
| --- | --- |

(192)

Komisjon leiab, et eespool osutatud artikli 2 lõike 9 säte annab PCT võlausaldajatele, sealhulgas tema emaettevõtjale Coscole, otsese eelise. Nimetatud eelise suurus võrdub tempelmaksu summaga, mida PCT võlausaldajad peaksid üldkohaldatavate eeskirjade kohaselt tavaolukorras tasuma, kui nad loovutavad mõne PCTga sõlmitud kontsessioonilepinguga seotud laenu. Kõnealune säte annab ka PCT-le kaudse eelise sellega, et võib laenu saamist PCT jaoks lihtsustada.

| (193) | Kreeka ametiasutuste väitel andis Cosco PCT-le 2009. aastal kaks laenu, mis Kreeka ametiasutuste ja PCT väitel maksti tagasi 2011. aastal. Uuritava sätte mõjul saaks PCT emaettevõtja Cosco kasutada tempelmaksuvabastust juhul, kui ta loovutaks need laenud teistele ettevõtjatele. Kreeka ametiasutuste ja PCT väitel on PCT kõnealused laenud juba tagasi maksnud. Sellest lähtudes ei ole komisjonil põhjust arvata, et selline loovutamistehing on aset leidnud. Siiski võib kõnealuse sättega kaasneda Cosco või PCT muude võlausaldajate jaoks valikuline eelis. |
| --- | --- |

(193)

Kreeka ametiasutuste väitel andis Cosco PCT-le 2009. aastal kaks laenu, mis Kreeka ametiasutuste ja PCT väitel maksti tagasi 2011. aastal. Uuritava sätte mõjul saaks PCT emaettevõtja Cosco kasutada tempelmaksuvabastust juhul, kui ta loovutaks need laenud teistele ettevõtjatele. Kreeka ametiasutuste ja PCT väitel on PCT kõnealused laenud juba tagasi maksnud. Sellest lähtudes ei ole komisjonil põhjust arvata, et selline loovutamistehing on aset leidnud. Siiski võib kõnealuse sättega kaasneda Cosco või PCT muude võlausaldajate jaoks valikuline eelis.

| (194) | Kreeka ametiasutuste ja PCT esitatud põhjendus kõnealuse tempelmaksuvabastuse kohta on sama, mis esitati seoses PCT laenude tempelmaksuvabastusega. Komisjon järeldab sellest lähtuvalt, et nimetatud maksuvabastust käsitlev arutluskäik kehtib ka kõnealuse meetme kohta. Seega on meede valikuline ja seda ei saa lugeda õigustatuks süsteemi olemuse või ülesehitusega. |
| --- | --- |

(194)

Kreeka ametiasutuste ja PCT esitatud põhjendus kõnealuse tempelmaksuvabastuse kohta on sama, mis esitati seoses PCT laenude tempelmaksuvabastusega. Komisjon järeldab sellest lähtuvalt, et nimetatud maksuvabastust käsitlev arutluskäik kehtib ka kõnealuse meetme kohta. Seega on meede valikuline ja seda ei saa lugeda õigustatuks süsteemi olemuse või ülesehitusega.

5.3.7.   Kontsessioonilepingu alusel PPA poolt PCT-le makstavate käibemaksuseaduse kohaldamisalasse mittekuuluvate hüvitiste vabastamine tempelmaksust (artikli 2 lõige 10)

Võrdlussüsteem

| (195) | Kõnealuse meetme võrdlussüsteem on Kreeka tsiviil- ja äriõiguslike aktide suhtes tempelmaksu kohaldamise kord. Selle korra reegleid on juba nimetatud käesoleva otsuse põhjendustes 177 ja 179. Vastavalt tempelmaksu reeglitele on tempelmaksu kohustus seotud õigusdokumentidega, mitte neid allkirjastavate maksukohustuslaste isikutega. Vastavalt ministri ringkirjale nr 44/1987 (147), milles tõlgendatakse tempelmaksu käsitlevaid sätteid pärast käibemaksurežiimi kehtestamisega kaasnenud muudatusi, ei tasuta tempelmaksu käibemaksuga maksustatavate lepingute, õigustoimingute ega tehingute pealt. |
| --- | --- |

(195)

Kõnealuse meetme võrdlussüsteem on Kreeka tsiviil- ja äriõiguslike aktide suhtes tempelmaksu kohaldamise kord. Selle korra reegleid on juba nimetatud käesoleva otsuse põhjendustes 177 ja 179. Vastavalt tempelmaksu reeglitele on tempelmaksu kohustus seotud õigusdokumentidega, mitte neid allkirjastavate maksukohustuslaste isikutega. Vastavalt ministri ringkirjale nr 44/1987 (147), milles tõlgendatakse tempelmaksu käsitlevaid sätteid pärast käibemaksurežiimi kehtestamisega kaasnenud muudatusi, ei tasuta tempelmaksu käibemaksuga maksustatavate lepingute, õigustoimingute ega tehingute pealt.

| (196) | Vastavalt Kreeka pädeva maksuhalduri tõlgendatud ja jõustatud üldkohaldatavale korrale ei ole hüvitise maksmine käibemaksuga maksustatav tehing ning seega tuleb selle pealt tasuda tempelmaksu (148). |
| --- | --- |

(196)

Vastavalt Kreeka pädeva maksuhalduri tõlgendatud ja jõustatud üldkohaldatavale korrale ei ole hüvitise maksmine käibemaksuga maksustatav tehing ning seega tuleb selle pealt tasuda tempelmaksu (148).

| (197) | Sama ringkirja kohaselt ei tasuta käibemaksuga maksustatavate ja seega tempelmaksust vabastatud lepingute kõrvallepingutelt (tagatise-, garantii-, hüpoteegi-, sanktsiooni- ja muid tagatisi andvad lepingud) proportsionaalset tempelmaksu. Kui aga põhileping on maksustatav käibemaksuga või fikseeritud (mitte proportsionaalse) tempelmaksuga, tuleb sellise põhilepingu kõrvallepingu sõlmimise korral tasuda fikseeritud tempelmaksu. |
| --- | --- |

(197)

Sama ringkirja kohaselt ei tasuta käibemaksuga maksustatavate ja seega tempelmaksust vabastatud lepingute kõrvallepingutelt (tagatise-, garantii-, hüpoteegi-, sanktsiooni- ja muid tagatisi andvad lepingud) proportsionaalset tempelmaksu. Kui aga põhileping on maksustatav käibemaksuga või fikseeritud (mitte proportsionaalse) tempelmaksuga, tuleb sellise põhilepingu kõrvallepingu sõlmimise korral tasuda fikseeritud tempelmaksu.

| (198) | Tempelmaksu tuleb tasuda ka muude hüvitiseliikide maksmise korral, näiteks kahjuhüvitis või rahvusvaheline lepingurikkumise hüvitis. |
| --- | --- |

(198)

Tempelmaksu tuleb tasuda ka muude hüvitiseliikide maksmise korral, näiteks kahjuhüvitis või rahvusvaheline lepingurikkumise hüvitis.

| (199) | Kreeka ametiasutused märkisid, et vastavalt Kreeka tempelmaksuseadusele maksustatakse Kreekas makstavaid kahjuhüvitisi tempelmaksumääraga 3,6 %. Lepingus sisalduva kahju hüvitamise klausli alusel makstavaid hüvitisi maksustatakse tempelmaksumääraga 2,4 %. |
| --- | --- |

(199)

Kreeka ametiasutused märkisid, et vastavalt Kreeka tempelmaksuseadusele maksustatakse Kreekas makstavaid kahjuhüvitisi tempelmaksumääraga 3,6 %. Lepingus sisalduva kahju hüvitamise klausli alusel makstavaid hüvitisi maksustatakse tempelmaksumääraga 2,4 %.

Erand võrdlussüsteemist

| (200) | Ratifitseerimisseaduse artikli 2 lõikes 10 sätestatakse, et kõik käibemaksuseaduse kohaldamisalasse mittekuuluvad hüvitised, mida PPA seoses kontsessioonilepinguga PCT-le võib maksta, on tempelmaksust vabastatud. |
| --- | --- |

(200)

Ratifitseerimisseaduse artikli 2 lõikes 10 sätestatakse, et kõik käibemaksuseaduse kohaldamisalasse mittekuuluvad hüvitised, mida PPA seoses kontsessioonilepinguga PCT-le võib maksta, on tempelmaksust vabastatud.

| (201) | Kuna üldkohaldatava raamistiku kohaselt kehtib tempelmaks õigusdokumentide, mitte tehingupoolte suhtes ning kuna PPA oli ratifitseerimisseaduse vastuvõtmise ajal seadusega tempelmaksust vabastatud (149), tekiks PCT-l üldkohaldatavate reeglite järgi tempelmaksu tasumise kohustus alati, kui PPA maksaks seoses kontsessioonilepinguga välja mõne hüvitise, mis ei kuulu käibemaksuseaduse kohaldamisalasse ja mille suhtes kohaldatakse tempelmaksu. Täpsemalt oleks PCT kõnealuse sätte alusel vabastatud fikseeritud tempelmaksu tasumisest juhul, kui peaks rakenduma kontsessioonilepingu sanktsioone käsitlev klausel või kui PPA peaks tasuma kontsessioonilepinguga seotud kahjuhüvitist või kontsessioonilepingu rikkumise hüvitist. Lisaks märgivad Kreeka ametiasutused ja abisaaja, et kuna PPA oli vaatlusalusel ajal vabastatud tempelmaksu tasumise kohustusest seoses tema nimel kolmandate isikute poolt tehtavate töödega, oleks vaadeldava sätte tulemusena ka PCT vabastatud tempelmaksu tasumise kohustusest seoses tema ja PPA vahel sõlmitud kokkulepetega, mis tavaolukorras oleksid tempelmaksuga maksustatavad. Seega vabastab käsitletav maksuvabastus PCT sellistel juhtudel tempelmaksu tasumise kohustusest, andes sellega PCT-le selgelt valikulise eelise. |
| --- | --- |

(201)

Kuna üldkohaldatava raamistiku kohaselt kehtib tempelmaks õigusdokumentide, mitte tehingupoolte suhtes ning kuna PPA oli ratifitseerimisseaduse vastuvõtmise ajal seadusega tempelmaksust vabastatud (149), tekiks PCT-l üldkohaldatavate reeglite järgi tempelmaksu tasumise kohustus alati, kui PPA maksaks seoses kontsessioonilepinguga välja mõne hüvitise, mis ei kuulu käibemaksuseaduse kohaldamisalasse ja mille suhtes kohaldatakse tempelmaksu. Täpsemalt oleks PCT kõnealuse sätte alusel vabastatud fikseeritud tempelmaksu tasumisest juhul, kui peaks rakenduma kontsessioonilepingu sanktsioone käsitlev klausel või kui PPA peaks tasuma kontsessioonilepinguga seotud kahjuhüvitist või kontsessioonilepingu rikkumise hüvitist. Lisaks märgivad Kreeka ametiasutused ja abisaaja, et kuna PPA oli vaatlusalusel ajal vabastatud tempelmaksu tasumise kohustusest seoses tema nimel kolmandate isikute poolt tehtavate töödega, oleks vaadeldava sätte tulemusena ka PCT vabastatud tempelmaksu tasumise kohustusest seoses tema ja PPA vahel sõlmitud kokkulepetega, mis tavaolukorras oleksid tempelmaksuga maksustatavad. Seega vabastab käsitletav maksuvabastus PCT sellistel juhtudel tempelmaksu tasumise kohustusest, andes sellega PCT-le selgelt valikulise eelise.

| (202) | Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et kui hüvitise maksmine on käibemaksueeskirjade kohaldamisalasse kuuluvas lepingus sisalduva kahju hüvitamise klausli (sanktsioonide klausli) alusel selle lepinguga põhjuslikult seotud, on see tempelmaksust vabastatud. Selle põhjuseks on asjaolu, et sellist kahju hüvitamise klauslit käsitatakse kõrvallepinguna, mis on tempelmaksust vabastatud juhul, kui põhileping on maksustatav käibemaksuga. Kuna kontsessioonileping on käibemaksuga maksustatav, on kõik kontsessioonilepingus sisalduva sanktsioonide klausli alusel tehtavad maksed üldkohaldatavate eeskirjade kohaselt tempelmaksust vabastatud. |
| --- | --- |

(202)

Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et kui hüvitise maksmine on käibemaksueeskirjade kohaldamisalasse kuuluvas lepingus sisalduva kahju hüvitamise klausli (sanktsioonide klausli) alusel selle lepinguga põhjuslikult seotud, on see tempelmaksust vabastatud. Selle põhjuseks on asjaolu, et sellist kahju hüvitamise klauslit käsitatakse kõrvallepinguna, mis on tempelmaksust vabastatud juhul, kui põhileping on maksustatav käibemaksuga. Kuna kontsessioonileping on käibemaksuga maksustatav, on kõik kontsessioonilepingus sisalduva sanktsioonide klausli alusel tehtavad maksed üldkohaldatavate eeskirjade kohaselt tempelmaksust vabastatud.

| (203) | Komisjon märgib, et üldkohaldatava raamistiku kohaselt ei kohaldata käibemaksuga maksustatava lepingu sanktsioonide klausli rakendumise korral tõepoolest proportsionaalset tempelmaksu. Küll aga kohaldatakse sama ringkirja kohaselt, millele Kreeka ametiasutused osutavad, sellistel juhtudel fikseeritud tempelmaksu. Seega ei peaks PCT tänu uuritavale sättele maksma tavaolukorras tasumisele kuuluvat tempelmaksu juhul, kui PPA maksab talle kontsessioonilepingu sanktsioonide klausli rakendumise tõttu hüvitist. Seega annab säte PCT-le kasuliku valikulise eelise. |
| --- | --- |

(203)

Komisjon märgib, et üldkohaldatava raamistiku kohaselt ei kohaldata käibemaksuga maksustatava lepingu sanktsioonide klausli rakendumise korral tõepoolest proportsionaalset tempelmaksu. Küll aga kohaldatakse sama ringkirja kohaselt, millele Kreeka ametiasutused osutavad, sellistel juhtudel fikseeritud tempelmaksu. Seega ei peaks PCT tänu uuritavale sättele maksma tavaolukorras tasumisele kuuluvat tempelmaksu juhul, kui PPA maksab talle kontsessioonilepingu sanktsioonide klausli rakendumise tõttu hüvitist. Seega annab säte PCT-le kasuliku valikulise eelise.

| (204) | Kreeka ametiasutused ja PCT märgivad samuti, et tempelmaksu tuleb tasuda ka muude hüvitiseliikide maksmise korral, näiteks kahjuhüvitis või rahvusvaheline lepingurikkumise hüvitis. Seda arvestades kehtestatakse ratifitseerimisseaduse artikli 2 lõikega 10 tempelmaksuvabastus ka selliste ülejäänud hüvitiseliikide suhtes. Siiski kuulub kõnealune maksuvabastus nende väitel üldisesse süsteemi, mille eesmärk on võtta arvesse avaliku taristu kontsessioonide objektiivselt erinevaid tunnuseid/omadusi. Seega ei toimu sellega seoses mingit tegelikku eristamist ja valikulisus puudub. |
| --- | --- |

(204)

Kreeka ametiasutused ja PCT märgivad samuti, et tempelmaksu tuleb tasuda ka muude hüvitiseliikide maksmise korral, näiteks kahjuhüvitis või rahvusvaheline lepingurikkumise hüvitis. Seda arvestades kehtestatakse ratifitseerimisseaduse artikli 2 lõikega 10 tempelmaksuvabastus ka selliste ülejäänud hüvitiseliikide suhtes. Siiski kuulub kõnealune maksuvabastus nende väitel üldisesse süsteemi, mille eesmärk on võtta arvesse avaliku taristu kontsessioonide objektiivselt erinevaid tunnuseid/omadusi. Seega ei toimu sellega seoses mingit tegelikku eristamist ja valikulisus puudub.

| (205) | Komisjon märgib, et Kreeka ametiasutused ja PCT kinnitavad tema järeldust, et uuritav säte vabastab PCT kohustusest tasuda tavaolukorras tasumisele kuuluvat tempelmaksu juhtudel, kui PPA maksab PCT-le hüvitist seoses kontsessioonilepinguga seotud kahju ja/või selle lepingu rikkumisega. Seega annab kõnealune säte PCT-le eelise, mille suurus võrdub sellises olukorras tasumisele kuuluva tempelmaksu summaga, mille maksmisest ta on vabastatud. Seoses avaliku taristu projektide suhtes kohaldatavat üldist süsteemi käsitleva argumentatsiooniga osutab komisjon eespool põhjendustes 92–97 ja 107 esitatud analüüsile. Täpsemalt leiab komisjon, et suurte avaliku taristu projektidega tegelevate ettevõtjate suhtes kohaldatav meede on kohaldatav ainult teatud kategooria ettevõtjate suhtes ning on järelikult valikuline. |
| --- | --- |

(205)

Komisjon märgib, et Kreeka ametiasutused ja PCT kinnitavad tema järeldust, et uuritav säte vabastab PCT kohustusest tasuda tavaolukorras tasumisele kuuluvat tempelmaksu juhtudel, kui PPA maksab PCT-le hüvitist seoses kontsessioonilepinguga seotud kahju ja/või selle lepingu rikkumisega. Seega annab kõnealune säte PCT-le eelise, mille suurus võrdub sellises olukorras tasumisele kuuluva tempelmaksu summaga, mille maksmisest ta on vabastatud. Seoses avaliku taristu projektide suhtes kohaldatavat üldist süsteemi käsitleva argumentatsiooniga osutab komisjon eespool põhjendustes 92–97 ja 107 esitatud analüüsile. Täpsemalt leiab komisjon, et suurte avaliku taristu projektidega tegelevate ettevõtjate suhtes kohaldatav meede on kohaldatav ainult teatud kategooria ettevõtjate suhtes ning on järelikult valikuline.

Põhjendamine maksusüsteemi loogikaga

| (206) | Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et kõnealune maksuvabastus on kooskõlas üldise plaaniga loobuda järk-järgult tempelmaksu kasutamisest ning samuti võrdsuse põhimõttega, sest see võimaldab avaliku taristu projektide eritunnuseid maksustamisel piisavalt arvesse võtta. Komisjon ei saa nõustuda väitega, et nimetatud „eesmärgid” õigustavad kõnealuse meetme kasutamist, ning osutab põhjendustes 189–190 esitatud analüüsidele, milles käsitletakse PCT laenulepingute vabastamist tempelmaksust. |
| --- | --- |

(206)

Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et kõnealune maksuvabastus on kooskõlas üldise plaaniga loobuda järk-järgult tempelmaksu kasutamisest ning samuti võrdsuse põhimõttega, sest see võimaldab avaliku taristu projektide eritunnuseid maksustamisel piisavalt arvesse võtta. Komisjon ei saa nõustuda väitega, et nimetatud „eesmärgid” õigustavad kõnealuse meetme kasutamist, ning osutab põhjendustes 189–190 esitatud analüüsidele, milles käsitletakse PCT laenulepingute vabastamist tempelmaksust.

| (207) | Lisaks väidavad Kreeka ametiasutused ja PCT, et kõnealune maksuvabastus on kooskõlas võrdsuse põhimõttega. Kuna PPA oli ratifitseerimisseaduse ajal vabastatud kohustusest tasuda tempelmaksu tehingutelt, mis on seotud tema nimel kolmandate isikute poolt tehtavate töödega, tekiks PCT-le tempelmaksu tasumise kohustus iga kord, kui selline maks oleks PPAga sõlmitud kokkulepete suhtes kohaldatav. |
| --- | --- |

(207)

Lisaks väidavad Kreeka ametiasutused ja PCT, et kõnealune maksuvabastus on kooskõlas võrdsuse põhimõttega. Kuna PPA oli ratifitseerimisseaduse ajal vabastatud kohustusest tasuda tempelmaksu tehingutelt, mis on seotud tema nimel kolmandate isikute poolt tehtavate töödega, tekiks PCT-le tempelmaksu tasumise kohustus iga kord, kui selline maks oleks PPAga sõlmitud kokkulepete suhtes kohaldatav.

| (208) | Siiski on juba menetluse algatamise otsuses osutatud (150), et PPA tempelmaksuvabastuse olemasolu ei tähenda, et sama maksuvabastuse andmine PCT-le on õigustatud maksusüsteemi olemusega |
| --- | --- |

(208)

Siiski on juba menetluse algatamise otsuses osutatud (150), et PPA tempelmaksuvabastuse olemasolu ei tähenda, et sama maksuvabastuse andmine PCT-le on õigustatud maksusüsteemi olemusega

| (209) | Komisjon märgib, et kõnealune säte tühistati seadusega nr 4152/2013. Seega on PCT-le kasulik valikuline eelis seotud ainult minevikus esinenud olukordadega. |
| --- | --- |

(209)

Komisjon märgib, et kõnealune säte tühistati seadusega nr 4152/2013. Seega on PCT-le kasulik valikuline eelis seotud ainult minevikus esinenud olukordadega.

5.3.8.   Kontsessioonilepingu objektiks oleva investeeringu kaitsmine seadusandliku dekreedi nr 2687/1953 artikli 3 kohaselt PCT taotluse alusel

Seadusandliku dekreedi ja selle alusel rakendatavate võimalike meetmete kirjeldus

a.   Menetlus

| (210) | Seadusandliku dekreediga nr 2687/1953 lubatakse Kreeka valitsusel kehtestada erisoodustusrežiim mis tahes ettevõtja suhtes, kes toob riiki väliskapitali „tootlike investeeringute” tegemiseks. Kõnealuse režiimi kasutamiseks peab ettevõtja esitama taotluse rahvamajandusministeeriumile. Pärast ettevõtja taotluse saamist esitab selle kohta arvamuse erikomitee, kes hindab järgmisi asjaolusid:






  — | kas investeering on „tootlik”, st sellega tahetakse arendada riigis tootmist või see aitab kaasa riigi majandusarengule; |
| --- | --- | --- |

(210)

Seadusandliku dekreediga nr 2687/1953 lubatakse Kreeka valitsusel kehtestada erisoodustusrežiim mis tahes ettevõtja suhtes, kes toob riiki väliskapitali „tootlike investeeringute” tegemiseks. Kõnealuse režiimi kasutamiseks peab ettevõtja esitama taotluse rahvamajandusministeeriumile. Pärast ettevõtja taotluse saamist esitab selle kohta arvamuse erikomitee, kes hindab järgmisi asjaolusid:

—

kas investeering on „tootlik”, st sellega tahetakse arendada riigis tootmist või see aitab kaasa riigi majandusarengule;

| — | kas selles kasutatakse mis tahes liiki väliskapitali, st välisvaluuta, masinad ja materjalid, leiutised, tehnilised meetodid ja kaubamärgid; |
| --- | --- |

—

kas selles kasutatakse mis tahes liiki väliskapitali, st välisvaluuta, masinad ja materjalid, leiutised, tehnilised meetodid ja kaubamärgid;

| — | väliskapitali sissetoomise „kasulikkus”; dekreet ei sisalda selle kohta mingit määratlust ega täidetavaid kriteeriume, andes seega kaalutlusõiguse valitsusele. |
| --- | --- |

—

väliskapitali sissetoomise „kasulikkus”; dekreet ei sisalda selle kohta mingit määratlust ega täidetavaid kriteeriume, andes seega kaalutlusõiguse valitsusele.

| (211) | Pärast komitee arvamuse saamist teeb vastutav minister olenevalt investeeringu tähtsusest ettepaneku tagasivõetamatu presidendi dekreedi vastuvõtmiseks või võtab vastu ministri otsuse, millega kiidetakse heaks väliskapitali sissetoomine otsuses märgitud eritingimustel ning kehtestatakse tagasivõetamatu soodusrežiim (151). |
| --- | --- |

(211)

Pärast komitee arvamuse saamist teeb vastutav minister olenevalt investeeringu tähtsusest ettepaneku tagasivõetamatu presidendi dekreedi vastuvõtmiseks või võtab vastu ministri otsuse, millega kiidetakse heaks väliskapitali sissetoomine otsuses märgitud eritingimustel ning kehtestatakse tagasivõetamatu soodusrežiim (151).

b.   Võimalikud eelised

| (212) | Kindla ettevõtja jaoks vastu võetava presidendi dekreedi/ministri otsusega antakse järgmisi rahanduslikke õigusi (152):






  — | kasumi suhtes kohaldatava maksumäära külmutamine kuni kümneks aastaks või madalama maksumäära kohaldamine (153); |
| --- | --- | --- |

(212)

Kindla ettevõtja jaoks vastu võetava presidendi dekreedi/ministri otsusega antakse järgmisi rahanduslikke õigusi (152):

—

kasumi suhtes kohaldatava maksumäära külmutamine kuni kümneks aastaks või madalama maksumäära kohaldamine (153);

| — | tollimaksu või masinate imporditasu või muude tasude vähendamine või nendest vabastamine kuni kümneks aastaks; |
| --- | --- |

—

tollimaksu või masinate imporditasu või muude tasude vähendamine või nendest vabastamine kuni kümneks aastaks;

| — | kohaliku omavalitsuse või sadamaasutuse kehtestatud mis tahes maksu määra alandamine või maksust vabastamine kuni kümneks aastaks; |
| --- | --- |

—

kohaliku omavalitsuse või sadamaasutuse kehtestatud mis tahes maksu määra alandamine või maksust vabastamine kuni kümneks aastaks;

| — | kapitali sissetoomiseks või sellega seotud lepingu tagamiseks vajaliku hüpoteegi registreerimise või pandi seadmisega seotud mis tahes maksete ja tasude vähendamine või nendest vabastamine; |
| --- | --- |

—

kapitali sissetoomiseks või sellega seotud lepingu tagamiseks vajaliku hüpoteegi registreerimise või pandi seadmisega seotud mis tahes maksete ja tasude vähendamine või nendest vabastamine;

| — | ekspordipiirangute või -maksude kasutamise keeld; |
| --- | --- |

—

ekspordipiirangute või -maksude kasutamise keeld;

| — | maksude tagasiulatuva kohaldamise keeld; |
| --- | --- |

—

maksude tagasiulatuva kohaldamise keeld;

| — | abisaaja ettevõtte vara vabastamine riigi kasuks sundvõõrandamise nõudest; |
| --- | --- |

—

abisaaja ettevõtte vara vabastamine riigi kasuks sundvõõrandamise nõudest;

| — | kaitstud ettevõtjate vara rekvisitsiooni keeld; |
| --- | --- |

—

kaitstud ettevõtjate vara rekvisitsiooni keeld;

| — | luba välisriigi kodanike töölevõtmiseks tehniliste ja haldustöötajatena ning nende töötasu summa eksportimiseks välisvaluutas; |
| --- | --- |

—

luba välisriigi kodanike töölevõtmiseks tehniliste ja haldustöötajatena ning nende töötasu summa eksportimiseks välisvaluutas;

| — | luba laenude või osakapitali repatrieerimiseks (kuni 10 % aastas sisse toodud kapitalist), kasumi kumulatiivseks väljaviimiseks (maksuvabalt kuni 12 % aastas sisse toodud ja repatrieeritud kapitalist) ja intresside väljaviimisest (kuni 10 % aastas) (154). |
| --- | --- |

—

luba laenude või osakapitali repatrieerimiseks (kuni 10 % aastas sisse toodud kapitalist), kasumi kumulatiivseks väljaviimiseks (maksuvabalt kuni 12 % aastas sisse toodud ja repatrieeritud kapitalist) ja intresside väljaviimisest (kuni 10 % aastas) (154).

| (213) | Vastavalt seadusandlikule dekreedile ei kohaldata dekreedi alusel väliskapitali abil loodud või oluliselt suurendatud (155) ettevõtjate vara suhtes riigi kasuks sundvõõrandamist ega rekvisitsiooni (156). Dekreet sisaldab ka eraldi sätet, millega kehtestatakse põhimõte, et seadusandliku dekreedi kohaldamisalasse kuuluvate ettevõtja suhtes ei kohaldata makse tagasiulatuvalt (157). |
| --- | --- |

(213)

Vastavalt seadusandlikule dekreedile ei kohaldata dekreedi alusel väliskapitali abil loodud või oluliselt suurendatud (155) ettevõtjate vara suhtes riigi kasuks sundvõõrandamist ega rekvisitsiooni (156). Dekreet sisaldab ka eraldi sätet, millega kehtestatakse põhimõte, et seadusandliku dekreedi kohaldamisalasse kuuluvate ettevõtja suhtes ei kohaldata makse tagasiulatuvalt (157).

Võrdlussüsteem

| (214) | Kuna seadusandliku dekreedi nr 2687/1953 alusel antav kaitse võib olla erinev sõltuvalt iga „kaitse” alla kuuluva ettevõtja suhtes kohaldamiseks valitud meetmetest ning dekreedis määratakse kindlaks üksnes võimalikud vabastused, mida PCT suhtes oleks võimalik kohaldada, võib üldine võrdlussüsteem sisaldada erinevaid maksumeetmeid, mida abisaaja suhtes kohaldatakse, kui valitsus otsustab heaks kiita PCT taotletava erirežiimi. |
| --- | --- |

(214)

Kuna seadusandliku dekreedi nr 2687/1953 alusel antav kaitse võib olla erinev sõltuvalt iga „kaitse” alla kuuluva ettevõtja suhtes kohaldamiseks valitud meetmetest ning dekreedis määratakse kindlaks üksnes võimalikud vabastused, mida PCT suhtes oleks võimalik kohaldada, võib üldine võrdlussüsteem sisaldada erinevaid maksumeetmeid, mida abisaaja suhtes kohaldatakse, kui valitsus otsustab heaks kiita PCT taotletava erirežiimi.

| (215) | Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et kuna kõnealune dekreet on põhiseaduse määratluse järgi tavalisest suurema kaaluga õigusakt, ei saa seda käsitada erimeetmena, mida saaks võrrelda üldise õigusraamistikuga. Dekreedi vastuvõtmise ja sellele suurema seadusandliku kaalu andmise ajal ei olnud suuremat osa sellest riiklikust seadusandlikust raamistikust, mida komisjon kasutab „võrdlussüsteemina”, veel olemaski. Seega tuleb kõnealusel juhul „võrdlussüsteemina” aluseks võtta Kreeka põhiseadus ja seadusandlik dekreet nr 2687/1953 kui üldine meede. Lisaks oli komisjon dekreedi olemasolust teadlik alates Kreeka ühinemisest Euroopa Liiduga. |
| --- | --- |

(215)

Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et kuna kõnealune dekreet on põhiseaduse määratluse järgi tavalisest suurema kaaluga õigusakt, ei saa seda käsitada erimeetmena, mida saaks võrrelda üldise õigusraamistikuga. Dekreedi vastuvõtmise ja sellele suurema seadusandliku kaalu andmise ajal ei olnud suuremat osa sellest riiklikust seadusandlikust raamistikust, mida komisjon kasutab „võrdlussüsteemina”, veel olemaski. Seega tuleb kõnealusel juhul „võrdlussüsteemina” aluseks võtta Kreeka põhiseadus ja seadusandlik dekreet nr 2687/1953 kui üldine meede. Lisaks oli komisjon dekreedi olemasolust teadlik alates Kreeka ühinemisest Euroopa Liiduga.

| (216) | Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad veel, et välisinvesteeringute erikaitserežiim on üldine meede, mida kohaldatakse kõigi selle kohaldamise objektiivsetele kriteeriumidele vastavate välisinvesteeringute suhtes. Nad väidavad ka, et dekreedi vastuvõtmine oli põhjendatud a) tõdemusega, et Kreeka olukorda arvestades oli seal välisinvesteeringute tegemine seotud eriliste riskide ja probleemidega ning vajas seetõttu erikohtlemist, mis võimaldaks saavutada selliste investeeringute riiki toomise eesmärki, ning b) vajadusega võimaldada ettevõtjatele sellega seoses sobivat kohtlemist. |
| --- | --- |

(216)

Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad veel, et välisinvesteeringute erikaitserežiim on üldine meede, mida kohaldatakse kõigi selle kohaldamise objektiivsetele kriteeriumidele vastavate välisinvesteeringute suhtes. Nad väidavad ka, et dekreedi vastuvõtmine oli põhjendatud a) tõdemusega, et Kreeka olukorda arvestades oli seal välisinvesteeringute tegemine seotud eriliste riskide ja probleemidega ning vajas seetõttu erikohtlemist, mis võimaldaks saavutada selliste investeeringute riiki toomise eesmärki, ning b) vajadusega võimaldada ettevõtjatele sellega seoses sobivat kohtlemist.

| (217) | Lisaks väidavad Kreeka ametiasutused ja PCT, et volinik Tajani välistas oma kõnealust dekreeti käsitlevas vastuses (158) üksnes uute meetmete kohaldamise tollitariifide ja muude kui riigiabimeetmete valdkonnas. Nende sõnul on selge, et kõnealuse dekreedi senine kohaldamine ei ole põhjustanud uue ebaseadusliku riigiabi andmist, sest see kehtis Kreeka ELiga ühinemise ajal, selle kohaldamist jätkati ilma muudatusteta ning komisjon ei ole seadnud kahtluse alla dekreedi vastavust ELi õigusele. |
| --- | --- |

(217)

Lisaks väidavad Kreeka ametiasutused ja PCT, et volinik Tajani välistas oma kõnealust dekreeti käsitlevas vastuses (158) üksnes uute meetmete kohaldamise tollitariifide ja muude kui riigiabimeetmete valdkonnas. Nende sõnul on selge, et kõnealuse dekreedi senine kohaldamine ei ole põhjustanud uue ebaseadusliku riigiabi andmist, sest see kehtis Kreeka ELiga ühinemise ajal, selle kohaldamist jätkati ilma muudatusteta ning komisjon ei ole seadnud kahtluse alla dekreedi vastavust ELi õigusele.

| (218) | Komisjon märgib, et kõnealust seadusandlikku dekreeti ei saa käsitada kehtiva võrdlussüsteemina. Kuigi vastab tõele, et dekreet oli jõus enne Kreeka ühinemist ELiga, ei anna see dekreedile Euroopa Liidu toimimise lepingust ja selle lepingu riigiabi käsitlevatest sätetest suuremat kaalu. ELiga ühinedes võttis Kreeka kohustuse järgida ühenduse õigustikku ja konkreetsemalt ka ELi toimimise lepingu nõudeid seoses riigiabiga. See tähendab, et kui Kreeka rakendab kõnealust dekreeti ja annab teatud ettevõtjatele kindlaid eeliseid, peab ta sellest kõigepealt komisjonile teatama, et komisjon hindaks nende vastavust riigiabi eeskirjadele ja vajaduse korral kiidaks need ELi toimimise lepingu kohaselt heaks (159). |
| --- | --- |

(218)

Komisjon märgib, et kõnealust seadusandlikku dekreeti ei saa käsitada kehtiva võrdlussüsteemina. Kuigi vastab tõele, et dekreet oli jõus enne Kreeka ühinemist ELiga, ei anna see dekreedile Euroopa Liidu toimimise lepingust ja selle lepingu riigiabi käsitlevatest sätetest suuremat kaalu. ELiga ühinedes võttis Kreeka kohustuse järgida ühenduse õigustikku ja konkreetsemalt ka ELi toimimise lepingu nõudeid seoses riigiabiga. See tähendab, et kui Kreeka rakendab kõnealust dekreeti ja annab teatud ettevõtjatele kindlaid eeliseid, peab ta sellest kõigepealt komisjonile teatama, et komisjon hindaks nende vastavust riigiabi eeskirjadele ja vajaduse korral kiidaks need ELi toimimise lepingu kohaselt heaks (159).

| (219) | Lisaks jäetakse dekreediga valitsusele suur kaalutlusõigus (160) kindlatele ettevõtjatele, kes dekreedis nimetatud võimalusi kasutavad, tingimuste ja soodustuste kehtestamiseks. Välisinvesteeringute erikohtlemine nende Kreekasse toomise eesmärgil sisaldab juba iseenesest valikulisi elemente. Samal ajal püütakse sellega saavutada avaliku poliitika eesmärki, mitte maksundusalast eesmärki. Valikulisuse analüüsis saab kasutada ainult maksustamispõhimõtetel põhinevat võrdlussüsteemi. Avaliku poliitika eesmärgid ei ole maksusüsteemi olemuslikud eesmärgid, nagu on juba osutatud käesoleva otsuse põhjendustes 92–94, ja seega ei saa neid käsitada valikulisuse hindamisel võrdlussüsteemi eesmärkidena. |
| --- | --- |

(219)

Lisaks jäetakse dekreediga valitsusele suur kaalutlusõigus (160) kindlatele ettevõtjatele, kes dekreedis nimetatud võimalusi kasutavad, tingimuste ja soodustuste kehtestamiseks. Välisinvesteeringute erikohtlemine nende Kreekasse toomise eesmärgil sisaldab juba iseenesest valikulisi elemente. Samal ajal püütakse sellega saavutada avaliku poliitika eesmärki, mitte maksundusalast eesmärki. Valikulisuse analüüsis saab kasutada ainult maksustamispõhimõtetel põhinevat võrdlussüsteemi. Avaliku poliitika eesmärgid ei ole maksusüsteemi olemuslikud eesmärgid, nagu on juba osutatud käesoleva otsuse põhjendustes 92–94, ja seega ei saa neid käsitada valikulisuse hindamisel võrdlussüsteemi eesmärkidena.

Erand võrdlussüsteemist

| (220) | Seaduse nr 3755/2009 artikliga 3 antakse PCT-le luba kasutada kirjeldatud seadusandliku dekreedi kohast kaitserežiimi. Nimetatud sätte tulemusena on võimalik anda PCT-le mitmeid valikulisi eeliseid, kui ta esitab Kreeka valitsusele vastava taotluse. Need eelised seisnevad põhiliselt maksudes, mida PCT peaks tavaolukorras tasuma ja millest teda võidakse tänu kõnealusele sättele vabastada. Lisaks võib PCT jaoks tulevikus kasulikuks osutuda ka muudest õiguslikest piirangutest (sundvõõrandamine, vara rekvisitsioon, välisriigi kodanike töölevõtmise ja nende töötasu välisvaluutas riigist väljaviimise luba, laenude või aktsiakapitali repatrieerimise luba) vabastamine. Kuigi nimetatud eeliseid ei ole Kreeka ametiasutuste väitel veel PCT-le antud, ei muuda see olematuks asjaolu, et vaadeldav säte annab PCT-le õiguse taotleda ja kasutada dekreedis sätestatud eelisrežiimi. |
| --- | --- |

(220)

Seaduse nr 3755/2009 artikliga 3 antakse PCT-le luba kasutada kirjeldatud seadusandliku dekreedi kohast kaitserežiimi. Nimetatud sätte tulemusena on võimalik anda PCT-le mitmeid valikulisi eeliseid, kui ta esitab Kreeka valitsusele vastava taotluse. Need eelised seisnevad põhiliselt maksudes, mida PCT peaks tavaolukorras tasuma ja millest teda võidakse tänu kõnealusele sättele vabastada. Lisaks võib PCT jaoks tulevikus kasulikuks osutuda ka muudest õiguslikest piirangutest (sundvõõrandamine, vara rekvisitsioon, välisriigi kodanike töölevõtmise ja nende töötasu välisvaluutas riigist väljaviimise luba, laenude või aktsiakapitali repatrieerimise luba) vabastamine. Kuigi nimetatud eeliseid ei ole Kreeka ametiasutuste väitel veel PCT-le antud, ei muuda see olematuks asjaolu, et vaadeldav säte annab PCT-le õiguse taotleda ja kasutada dekreedis sätestatud eelisrežiimi.

| (221) | Kreeka ametiasutused ei esita algsega võrreldes täiendavaid põhjendusi PCT jaoks soodsa meetme kohta. Seega jääb komisjoni järeldus kõnealuse meetme valikulise olemuse kohta samaks (161). |
| --- | --- |

(221)

Kreeka ametiasutused ei esita algsega võrreldes täiendavaid põhjendusi PCT jaoks soodsa meetme kohta. Seega jääb komisjoni järeldus kõnealuse meetme valikulise olemuse kohta samaks (161).

| (222) | Nagu on eespool juba märgitud (162), ei tähenda meetme võimaliku majanduspoliitilise eesmärgi olemasolu seda, et meede ei ole valikuline, vaid et seda võidakse teatud tingimuste täitmise korral pidada siseturuga kokkusobivaks (163). |
| --- | --- |

(222)

Nagu on eespool juba märgitud (162), ei tähenda meetme võimaliku majanduspoliitilise eesmärgi olemasolu seda, et meede ei ole valikuline, vaid et seda võidakse teatud tingimuste täitmise korral pidada siseturuga kokkusobivaks (163).

| (223) | Pealegi võib valikuline eelis seisneda juba seadusandliku dekreedi kohase režiimi individuaalses kohaldamises (164), olenemata selle režiimi olemusest (165), kuna Kreeka valitsus võib iga sellekohase otsusega teha üldistest maksueeskirjadest PCT jaoks soodsa erandi. Maksustamisteatise (166) kohaselt võib sellise järelduse korral eeldada riigiabi ja vastavaid otsuseid tuleb üksikasjalikult analüüsida. Sellest lähtudes leiab komisjon, et kõnealuse sättega kaasneb PCT jaoks kasulik valikuline eelis, mis realiseerub juhul, kui PCT otsustab seda kasutada. |
| --- | --- |

(223)

Pealegi võib valikuline eelis seisneda juba seadusandliku dekreedi kohase režiimi individuaalses kohaldamises (164), olenemata selle režiimi olemusest (165), kuna Kreeka valitsus võib iga sellekohase otsusega teha üldistest maksueeskirjadest PCT jaoks soodsa erandi. Maksustamisteatise (166) kohaselt võib sellise järelduse korral eeldada riigiabi ja vastavaid otsuseid tuleb üksikasjalikult analüüsida. Sellest lähtudes leiab komisjon, et kõnealuse sättega kaasneb PCT jaoks kasulik valikuline eelis, mis realiseerub juhul, kui PCT otsustab seda kasutada.

Põhjendamine maksusüsteemi loogikaga

| (224) | Kreeka ametiasutused väidavad, et kõnealuses dekreedis ette nähtud erirežiimi eesmärk oli meelitada riiki väliskapitali ja soodustada riigi ülesehitamist pärast Teist maailmasõda ja 1940. aastate kodusõda. Kuna sellel on Kreeka majandusarengu jaoks suur tähtsus, on Kreeka põhiseaduse artiklis 107 sõnaselgelt kinnitatud, et see on tavaseaduste suhtes ülimuslik. Selle kinnitusega taheti tagada väliskapitali kasutavate investorite kaitse Kreeka maksuseaduste pidevate, välisinvesteeringuid mittesoosivate muudatuste eest. Siiski ei saa kaitserežiimi selline eesmärk, milleks on Kreeka majanduse arendamine, õigustada meetme valikulist olemust, kuid seda võidakse arvesse võtta siseturuga kokkusobivuse hindamisel. |
| --- | --- |

(224)

Kreeka ametiasutused väidavad, et kõnealuses dekreedis ette nähtud erirežiimi eesmärk oli meelitada riiki väliskapitali ja soodustada riigi ülesehitamist pärast Teist maailmasõda ja 1940. aastate kodusõda. Kuna sellel on Kreeka majandusarengu jaoks suur tähtsus, on Kreeka põhiseaduse artiklis 107 sõnaselgelt kinnitatud, et see on tavaseaduste suhtes ülimuslik. Selle kinnitusega taheti tagada väliskapitali kasutavate investorite kaitse Kreeka maksuseaduste pidevate, välisinvesteeringuid mittesoosivate muudatuste eest. Siiski ei saa kaitserežiimi selline eesmärk, milleks on Kreeka majanduse arendamine, õigustada meetme valikulist olemust, kuid seda võidakse arvesse võtta siseturuga kokkusobivuse hindamisel.

| (225) | Komisjon märgib samuti, et kuna PCT taotluse alusel kehtestatava kaitserežiimi kehtestamine toimuks kaalutlusõiguse alusel, ei saa seda põhjendada maksusüsteemi olemuse ega ülesehitusega (167). |
| --- | --- |

(225)

Komisjon märgib samuti, et kuna PCT taotluse alusel kehtestatava kaitserežiimi kehtestamine toimuks kaalutlusõiguse alusel, ei saa seda põhjendada maksusüsteemi olemuse ega ülesehitusega (167).

| (226) | Seetõttu kujutab meede endast PCT jaoks kasulikku valikulist eelist, mida ei saa õigustada süsteemi olemuse ega ülesehitusega. |
| --- | --- |

(226)

Seetõttu kujutab meede endast PCT jaoks kasulikku valikulist eelist, mida ei saa õigustada süsteemi olemuse ega ülesehitusega.

Olemasolev abi

| (227) | Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et kui komisjoni hinnangul kujutab kõnealuse dekreedi kohaldamine endast abi, on tegemist olemasoleva abiga. |
| --- | --- |

(227)

Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et kui komisjoni hinnangul kujutab kõnealuse dekreedi kohaldamine endast abi, on tegemist olemasoleva abiga.

| (228) | Komisjon märgib, et PCT jaoks soodne säte võeti vastu 2009. aastal, mitte enne Kreeka ühinemist ELiga. See säte annab PCT-le õiguse taotleda ja kasutada kõnealust erirežiimi. Kui PCT taotluse esitab, tuleb vastu võtta presidendi dekreet või ministri otsus, milles määratakse kindlaks PCT-le antavad konkreetsed eelised. Järelikult tähendab dekreedi eraldi kohaldamine PCT taotluse alusel seda, et meetmete tegelik rakendamine algab neid lubava õigusakti vastuvõtmise hetkest. Kokkuvõttes kujutab PCT-le soodne meede endast uut abi. |
| --- | --- |

(228)

Komisjon märgib, et PCT jaoks soodne säte võeti vastu 2009. aastal, mitte enne Kreeka ühinemist ELiga. See säte annab PCT-le õiguse taotleda ja kasutada kõnealust erirežiimi. Kui PCT taotluse esitab, tuleb vastu võtta presidendi dekreet või ministri otsus, milles määratakse kindlaks PCT-le antavad konkreetsed eelised. Järelikult tähendab dekreedi eraldi kohaldamine PCT taotluse alusel seda, et meetmete tegelik rakendamine algab neid lubava õigusakti vastuvõtmise hetkest. Kokkuvõttes kujutab PCT-le soodne meede endast uut abi.

5.3.9.   Erandi tegemine üldistest sundvõõrandamise eeskirjadest

| (229) | Kõnealuses asjas laekunud kaebustes osutati PCT jaoks tehtud erandile sundvõõrandamise eeskirjadest. Kontsessioonilepingu ratifitseerimise seaduses puudus viide sellisele erandile. Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et sellist erandit ei ole tehtud, ning komisjonil ei ole alust selles kahelda. Seega leiab komisjon, et sellist liiki eelist PCT-le ei antud. |
| --- | --- |

(229)

Kõnealuses asjas laekunud kaebustes osutati PCT jaoks tehtud erandile sundvõõrandamise eeskirjadest. Kontsessioonilepingu ratifitseerimise seaduses puudus viide sellisele erandile. Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et sellist erandit ei ole tehtud, ning komisjonil ei ole alust selles kahelda. Seega leiab komisjon, et sellist liiki eelist PCT-le ei antud.

5.4.   Eespool nimetatud riigiabi meetmete võrdlus muude suurte taristuprojektide lepingutes sisalduvate samalaadsete sätetega

| (230) | Eespool nimetatud maksumeetmete põhjenduseks esitatud põhilises arutluskäigus osutatakse vajadusele toetada suuri avaliku taristu projekte sellega, et neid Kreekas teostavatele ettevõtjatele tagatakse selge, läbipaistev ja stabiilne maksurežiim. Kreeka ametiasutused ja PCT osutavad oma põhjenduse toetuseks mitmetele komisjoni otsustele, milles leitakse, et samalaadseid maksuvabastusi sisaldavate suure taristu kontsessioonilepingute rahastamisel ei kasutatud riigiabi. |
| --- | --- |

(230)

Eespool nimetatud maksumeetmete põhjenduseks esitatud põhilises arutluskäigus osutatakse vajadusele toetada suuri avaliku taristu projekte sellega, et neid Kreekas teostavatele ettevõtjatele tagatakse selge, läbipaistev ja stabiilne maksurežiim. Kreeka ametiasutused ja PCT osutavad oma põhjenduse toetuseks mitmetele komisjoni otsustele, milles leitakse, et samalaadseid maksuvabastusi sisaldavate suure taristu kontsessioonilepingute rahastamisel ei kasutatud riigiabi.

| (231) | Komisjon pidi esitatud põhjendusi uurima ja on jõudnud järgmistele järeldustele. |
| --- | --- |

(231)

Komisjon pidi esitatud põhjendusi uurima ja on jõudnud järgmistele järeldustele.

| (232) | Ennekõike on selline põhjendus komisjoni otsuse seaduslikkuse hindamise aspektist mitteasjakohane, nagu kinnitab väljakujunenud kohtupraktika (168). Igat juhtumit tuleks hinnata ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 alusel, võttes arvesse selle asjaolusid. Igal juhul, nagu on öeldud käesoleva otsuse punktis 107, tähendab samalaadsete meetmete esinemine muudes suurte taristuprojektide lepingutes ainult seda, et need meetmed on kohaldatavad teatud kategooria ettevõtjatele ja on järelikult valikulised. |
| --- | --- |

(232)

Ennekõike on selline põhjendus komisjoni otsuse seaduslikkuse hindamise aspektist mitteasjakohane, nagu kinnitab väljakujunenud kohtupraktika (168). Igat juhtumit tuleks hinnata ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 alusel, võttes arvesse selle asjaolusid. Igal juhul, nagu on öeldud käesoleva otsuse punktis 107, tähendab samalaadsete meetmete esinemine muudes suurte taristuprojektide lepingutes ainult seda, et need meetmed on kohaldatavad teatud kategooria ettevõtjatele ja on järelikult valikulised.

| (233) | Kõigis otsustes, millele Kreeka ametiasutused ja PCT osutavad, käsitleti erinevaid olukordi. |
| --- | --- |

(233)

Kõigis otsustes, millele Kreeka ametiasutused ja PCT osutavad, käsitleti erinevaid olukordi.

| (234) | Komisjon leiab veel, et Ateena rahvusvahelise lennujaama juhtum (169) ei ole käesoleval juhul asjakohane. Nimetatud juhtumi puhul ei olnud abi saanud tegevused majanduslikud või ei olnud sel ajal veel liberaliseeritud ning järelikult riigiabi ei kasutatud. Seevastu käesoleval juhul on Kreeka valitsus ise sadamataristu teenuste osutamise konkurentsile avanud, korraldades hanke kontsessioonilepingu objektiks oleva sadamaosa haldamiseks. Seega ei ole osutatud vana otsuse kohta esitatud „mitteliberaliseerimisega” seotud põhjendus käesoleval juhul kohaldatav. |
| --- | --- |

(234)

Komisjon leiab veel, et Ateena rahvusvahelise lennujaama juhtum (169) ei ole käesoleval juhul asjakohane. Nimetatud juhtumi puhul ei olnud abi saanud tegevused majanduslikud või ei olnud sel ajal veel liberaliseeritud ning järelikult riigiabi ei kasutatud. Seevastu käesoleval juhul on Kreeka valitsus ise sadamataristu teenuste osutamise konkurentsile avanud, korraldades hanke kontsessioonilepingu objektiks oleva sadamaosa haldamiseks. Seega ei ole osutatud vana otsuse kohta esitatud „mitteliberaliseerimisega” seotud põhjendus käesoleval juhul kohaldatav.

| (235) | Seoses Ateena ringtee ja Rio Antirrio maanteesilla juhtumitega märgib komisjon, et isegi kui nende projektidega seotud riiklike meetmete kirjeldus sisaldas nende kontsessioonide suhtes kohaldatavate maksustamissätete kokkuvõtet, ei esitanud komisjon otseselt arvamust nende konkreetsete sätete kohta, vaid hindas üksnes seda, kas riigi toetus projektile piirdus minimaalselt vajalikuga ning kas toimunud hankemenetluses kasutati turuhinda. Enamikus muudes otsustes (170) isegi ei mainita kontsessionäärile soodsaid maksuvabastusi (rääkimata sellest, et need oleksid põhjendatud maksusüsteemi loogikaga) ning hinnatakse üksnes seda, kas hankemenetlus oli piisavalt avatud, mittediskrimineeriv ja põhines madalaimal hinnal. Asjaolu, et komisjonile esitati teavitusperioodil asjakohaseid kontsessioonilepinguid, milles osutatakse mitmetele maksuvabastustele, ei tähenda, et komisjon hindas neid riigiabi aspektist või on esitanud oma arvamuse nende konkreetsete meetmete kohta. Euroopa Kohtu praktika kohaselt saavad abisaajad eeldada meetmete puhul riigiabi puudumist üksnes juhul, kui komisjon on võtnud meetmete suhtes selgelt ja otsese seisukoha. Komisjoni arvamuse puudumine ei tähenda, et vastavad meetmed kiideti heaks (171). |
| --- | --- |

(235)

Seoses Ateena ringtee ja Rio Antirrio maanteesilla juhtumitega märgib komisjon, et isegi kui nende projektidega seotud riiklike meetmete kirjeldus sisaldas nende kontsessioonide suhtes kohaldatavate maksustamissätete kokkuvõtet, ei esitanud komisjon otseselt arvamust nende konkreetsete sätete kohta, vaid hindas üksnes seda, kas riigi toetus projektile piirdus minimaalselt vajalikuga ning kas toimunud hankemenetluses kasutati turuhinda. Enamikus muudes otsustes (170) isegi ei mainita kontsessionäärile soodsaid maksuvabastusi (rääkimata sellest, et need oleksid põhjendatud maksusüsteemi loogikaga) ning hinnatakse üksnes seda, kas hankemenetlus oli piisavalt avatud, mittediskrimineeriv ja põhines madalaimal hinnal. Asjaolu, et komisjonile esitati teavitusperioodil asjakohaseid kontsessioonilepinguid, milles osutatakse mitmetele maksuvabastustele, ei tähenda, et komisjon hindas neid riigiabi aspektist või on esitanud oma arvamuse nende konkreetsete meetmete kohta. Euroopa Kohtu praktika kohaselt saavad abisaajad eeldada meetmete puhul riigiabi puudumist üksnes juhul, kui komisjon on võtnud meetmete suhtes selgelt ja otsese seisukoha. Komisjoni arvamuse puudumine ei tähenda, et vastavad meetmed kiideti heaks (171).

| (236) | Sarnast arutluskäiku järgides ei tähenda asjaolu, et komisjon mainis lairibaühenduste arendust käsitlevas otsuses (172) samalaadseid sätteid sisaldavat avaliku ja erasektori partnerluste seadust õigusliku alusena, veel seda, et komisjon on kaudselt neid sätteid hinnanud. Thessaloniki veealuse tunneli juhtum (173) ei näi olevat asjakohane, sest ka selle puhul ei käsitletud hindamises maksumeetmeid ning pealegi loobus hanke võitnud pakkuja hankedokumentides sisaldunud võimalusest kasutada tegevustoetusi. |
| --- | --- |

(236)

Sarnast arutluskäiku järgides ei tähenda asjaolu, et komisjon mainis lairibaühenduste arendust käsitlevas otsuses (172) samalaadseid sätteid sisaldavat avaliku ja erasektori partnerluste seadust õigusliku alusena, veel seda, et komisjon on kaudselt neid sätteid hinnanud. Thessaloniki veealuse tunneli juhtum (173) ei näi olevat asjakohane, sest ka selle puhul ei käsitletud hindamises maksumeetmeid ning pealegi loobus hanke võitnud pakkuja hankedokumentides sisaldunud võimalusest kasutada tegevustoetusi.

| (237) | Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad veel, et komisjon on jäänud nimetatud juhtumite hindamisel väljendatud seisukoha juurde seoses 2013. aasta detsembris avaldatud otsustega riigiabi kohta, milles käsitletakse nelja sellise projekti muudatusi (174). Komisjon märgib selle kohta, et nimetatud otsustel on muu eesmärk ning neis ei käsitleta üldse maksustamissätteid, rääkimata neile komisjoni hinnangu andmisest. |
| --- | --- |

(237)

Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad veel, et komisjon on jäänud nimetatud juhtumite hindamisel väljendatud seisukoha juurde seoses 2013. aasta detsembris avaldatud otsustega riigiabi kohta, milles käsitletakse nelja sellise projekti muudatusi (174). Komisjon märgib selle kohta, et nimetatud otsustel on muu eesmärk ning neis ei käsitleta üldse maksustamissätteid, rääkimata neile komisjoni hinnangu andmisest.

| (238) | Esitatud selgitusi arvestades ei saa järeldada, et komisjon on samalaadseid sätteid varem „heaks kiitnud” ning abisaaja saab sellisele „heakskiidule” tuginedes välistada riigiabi olemasolu (175). |
| --- | --- |

(238)

Esitatud selgitusi arvestades ei saa järeldada, et komisjon on samalaadseid sätteid varem „heaks kiitnud” ning abisaaja saab sellisele „heakskiidule” tuginedes välistada riigiabi olemasolu (175).

| (239) | Seega järeldab komisjon, et eespool hinnatud meetmed (välja arvatud punktis 5.3.9 käsitletud meede) kujutavad endast valikulisi eeliseid, mis ei ole põhjendatud maksusüsteemi olemuse ega ülesehitusega. |
| --- | --- |

(239)

Seega järeldab komisjon, et eespool hinnatud meetmed (välja arvatud punktis 5.3.9 käsitletud meede) kujutavad endast valikulisi eeliseid, mis ei ole põhjendatud maksusüsteemi olemuse ega ülesehitusega.

5.5.   Konkurentsi kahjustamine ja mõju kaubandusele

| (240) | Eespool nimetatud valikulisi eeliseid andvad meetmed võivad kujutada endast riigiabi juhul, kui nad kahjustavad või ähvardavad kahjustada konkurentsi, ning niivõrd, kuivõrd need kahjustavad liikmesriikidevahelist kaubandust. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt kahjustab riigi antud valikuline eelis konkurentsi või ähvardab seda kahjustada juhul, kui see võib parandada eelise saaja konkurentsiolukorda võrreldes teiste ettevõtjatega, kellega ta konkureerib (176). Seega eeldatakse konkurentsi kahjustamist ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses siis, kui riik annab ettevõtjale rahalise eelise liberaliseeritud sektoris, kus on või võib olla konkurents (177). |
| --- | --- |

(240)

Eespool nimetatud valikulisi eeliseid andvad meetmed võivad kujutada endast riigiabi juhul, kui nad kahjustavad või ähvardavad kahjustada konkurentsi, ning niivõrd, kuivõrd need kahjustavad liikmesriikidevahelist kaubandust. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt kahjustab riigi antud valikuline eelis konkurentsi või ähvardab seda kahjustada juhul, kui see võib parandada eelise saaja konkurentsiolukorda võrreldes teiste ettevõtjatega, kellega ta konkureerib (176). Seega eeldatakse konkurentsi kahjustamist ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses siis, kui riik annab ettevõtjale rahalise eelise liberaliseeritud sektoris, kus on või võib olla konkurents (177).

| (241) | Kreeka riik korraldas Coscole antud kontsessiooni pakkumiseks rahvusvahelise hanke ja sellega avas ta sadama turuteenused konkurentsile. Kuna sadamakontsessioonide vähempakkumisel võivad konkureerida mitme liikmesriigi eri ettevõtjad, võib PCT-le antud konkreetseid maksusoodustusi, mida kõik võimalikud kandidaadid hanke ajal kasutada ei saanud, pidada vähemalt potentsiaalselt konkurentsi kahjustavaks. |
| --- | --- |

(241)

Kreeka riik korraldas Coscole antud kontsessiooni pakkumiseks rahvusvahelise hanke ja sellega avas ta sadama turuteenused konkurentsile. Kuna sadamakontsessioonide vähempakkumisel võivad konkureerida mitme liikmesriigi eri ettevõtjad, võib PCT-le antud konkreetseid maksusoodustusi, mida kõik võimalikud kandidaadid hanke ajal kasutada ei saanud, pidada vähemalt potentsiaalselt konkurentsi kahjustavaks.

| (242) | Pireuse sadama läbilaskevõime oli suur (1,6 miljonit TEUd) juba siis, kui PCT kontsessioonilepingu üle võttis, ning seda peeti teiste ELi sadamate potentsiaalseks konkurendiks (178). Näiteks võib Thessaloniki sadamat, Rumeenia Constanta sadamat, Sloveenia Koperi sadamat ja mitmeid Itaalia sadamaid pidada PCT otsesteks või vähemalt potentsiaalseteks konkurentideks. Kontsessioonilepingu kohaselt peaksid PCT käsutuses oleva konteineriterminali teine ja kolmas kai saavutama 2015. aastaks väga suure läbilaskevõime (kuni 3,7 miljonit TEUd). See lisanduv läbilaskevõime, mille loomist on vaadeldavate meetmetega soodustatud, võib mõjutada nii konkurentsi kui ka liikmesriikidevahelist kaubandust, sest mitme liikmesriigi eri sadamatel ja PCT-l võivad olla samad kliendid ning nad on vähemalt potentsiaalselt tema konkurendid. |
| --- | --- |

(242)

Pireuse sadama läbilaskevõime oli suur (1,6 miljonit TEUd) juba siis, kui PCT kontsessioonilepingu üle võttis, ning seda peeti teiste ELi sadamate potentsiaalseks konkurendiks (178). Näiteks võib Thessaloniki sadamat, Rumeenia Constanta sadamat, Sloveenia Koperi sadamat ja mitmeid Itaalia sadamaid pidada PCT otsesteks või vähemalt potentsiaalseteks konkurentideks. Kontsessioonilepingu kohaselt peaksid PCT käsutuses oleva konteineriterminali teine ja kolmas kai saavutama 2015. aastaks väga suure läbilaskevõime (kuni 3,7 miljonit TEUd). See lisanduv läbilaskevõime, mille loomist on vaadeldavate meetmetega soodustatud, võib mõjutada nii konkurentsi kui ka liikmesriikidevahelist kaubandust, sest mitme liikmesriigi eri sadamatel ja PCT-l võivad olla samad kliendid ning nad on vähemalt potentsiaalselt tema konkurendid.

| (243) | Lisaks märgib komisjon, et abisaaja omaga sarnanevate ümberlaadimise konteineriterminalide puhul on konkurents märksa suurem ning hõlmab ka (Vahemere piirkonna) kolmandatest riikidest lähtuvat konkurentsi. Näiteks tänu kõnealusele investeeringule on Cosco koondanud oma laevandustegevuse Vahemerel Pireuse sadamasse, mitte Itaalia ja Hispaania ümberlaadimissadamatesse, mida ta varem kasutas. PCT konkureerib teiste ELi sadamatega ja tugevdab eelolevatel aastatel oma turupositsiooni. |
| --- | --- |

(243)

Lisaks märgib komisjon, et abisaaja omaga sarnanevate ümberlaadimise konteineriterminalide puhul on konkurents märksa suurem ning hõlmab ka (Vahemere piirkonna) kolmandatest riikidest lähtuvat konkurentsi. Näiteks tänu kõnealusele investeeringule on Cosco koondanud oma laevandustegevuse Vahemerel Pireuse sadamasse, mitte Itaalia ja Hispaania ümberlaadimissadamatesse, mida ta varem kasutas. PCT konkureerib teiste ELi sadamatega ja tugevdab eelolevatel aastatel oma turupositsiooni.

| (244) | Kuna vaatlusaluste maksustamismeetmetega võimaldati PCT-le täiendavat rahavoogu, eriti ehitusprojekti esimestel etappidel, aitasid need Coscol oma tegevust ELi sadamateenuste turul laiendada ning võisid tugevdada tema konkurentsipositsiooni sellel turul. |
| --- | --- |

(244)

Kuna vaatlusaluste maksustamismeetmetega võimaldati PCT-le täiendavat rahavoogu, eriti ehitusprojekti esimestel etappidel, aitasid need Coscol oma tegevust ELi sadamateenuste turul laiendada ning võisid tugevdada tema konkurentsipositsiooni sellel turul.

| (245) | Eespool esitatud kaalutlustest järeldub, et vaatlusalused meetmed tõenäoliselt mõjutavad liikmesriikidevahelist kaubandust ning kahjustavad või ähvardavad kahjustada konkurentsi. Euroopa Kohtu standardse kohtupraktika kohaselt piisab, kui tehakse kindlaks, et kõnealune abi tõenäoliselt mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust ja ähvardab kahjustada konkurentsi (179). Eespool esitatud analüüsi arvestades ei pea komisjon vajalikuks kõnealuste teenuste ulatust või geograafilist turgu täpsemalt määratleda ega selle struktuuri ja tekkivaid konkurentsisuhteid üksikasjalikult analüüsida (180). |
| --- | --- |

(245)

Eespool esitatud kaalutlustest järeldub, et vaatlusalused meetmed tõenäoliselt mõjutavad liikmesriikidevahelist kaubandust ning kahjustavad või ähvardavad kahjustada konkurentsi. Euroopa Kohtu standardse kohtupraktika kohaselt piisab, kui tehakse kindlaks, et kõnealune abi tõenäoliselt mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust ja ähvardab kahjustada konkurentsi (179). Eespool esitatud analüüsi arvestades ei pea komisjon vajalikuks kõnealuste teenuste ulatust või geograafilist turgu täpsemalt määratleda ega selle struktuuri ja tekkivaid konkurentsisuhteid üksikasjalikult analüüsida (180).

| (246) | Seoses PCT esitatud argumendiga, et maksustamismeetmetega konkurentsile ja kaubandusele avaldatud mõju hindamiseks tuleks hinnata vastavatel turgudel kohaldatavaid samaväärseid maksusüsteeme, märgib komisjon, et väljakujunenud kohtupraktika (181) kohaselt ei välista asjaolu, et liikmesriik proovib ühepoolsete meetmete abil ühtlustada teatud majandusharu konkurentsitingimusi muudes liikmesriikides valitsevate konkurentsitingimustega, nende meetmete kvalifitseerimist riigiabiks. |
| --- | --- |

(246)

Seoses PCT esitatud argumendiga, et maksustamismeetmetega konkurentsile ja kaubandusele avaldatud mõju hindamiseks tuleks hinnata vastavatel turgudel kohaldatavaid samaväärseid maksusüsteeme, märgib komisjon, et väljakujunenud kohtupraktika (181) kohaselt ei välista asjaolu, et liikmesriik proovib ühepoolsete meetmete abil ühtlustada teatud majandusharu konkurentsitingimusi muudes liikmesriikides valitsevate konkurentsitingimustega, nende meetmete kvalifitseerimist riigiabiks.

Kokkuvõte

| (247) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldab komisjon, et ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses tuleb riigiabina käsitada kõiki PCT-le antud maksusoodustusi, välja arvatud väidetav vabastus sundvõõrandamise üldreeglite kohaldamisest. |
| --- | --- |

(247)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldab komisjon, et ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses tuleb riigiabina käsitada kõiki PCT-le antud maksusoodustusi, välja arvatud väidetav vabastus sundvõõrandamise üldreeglite kohaldamisest.

6.   MEETMETE SISETURUGA KOKKUSOBIVUSE HINDAMINE

| (248) | Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et abimeetmeid tuleks pidada siseturuga kokkusobivaks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktide a ja c ning ELi regionaalabi eeskirjade alusel. |
| --- | --- |

(248)

Kreeka ametiasutused ja PCT väidavad, et abimeetmeid tuleks pidada siseturuga kokkusobivaks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktide a ja c ning ELi regionaalabi eeskirjade alusel.

6.1.   Regionaalabi suuniste (aastateks 2007–2013)
   (182)
  kohaldatavus

| (249) | Komisjon märgib, et PCT-le anti abimeetmete kasutamiseks seaduslik õigus meetmeid käsitleva seaduse avaldamisega Kreeka ametlikus väljaandes, st 30. märtsil 2009 (183). Seega hindab komisjon meetmeid 2009. aasta märtsis kehtinud 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste alusel. |
| --- | --- |

(249)

Komisjon märgib, et PCT-le anti abimeetmete kasutamiseks seaduslik õigus meetmeid käsitleva seaduse avaldamisega Kreeka ametlikus väljaandes, st 30. märtsil 2009 (183). Seega hindab komisjon meetmeid 2009. aasta märtsis kehtinud 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste alusel.

| (250) | Komisjon märgib, et hinnatavad abimeetmed seisnevad piirmäärata maksusoodustustes ning regionaalabi eeskirjade kohaselt ei saa neid pidada investeerimisabiks, vaid tegevusabiks. Tegevusabi on 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste kohaselt lubatud erandkorras väga piiratud juhtudel (184) ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis a osutatud erandpiirkondades. Pireuse sadam asub Attiki piirkonnas, millel oli 2009. aasta märtsis õigus saada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a alusel regionaalabi statistilise mõju piirkonnana (185). Seega tuleb hinnata, kas abimeetmed vastavad regionaalabi suunistes esitatud tegevusabi tingimustele. 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste kohaselt võib tegevusabi lubada juhul, kui see on õigustatud regionaalarengu ja abi olemuse seisukohast ning abi määr on proportsionaalne puudustega, mille leevendamiseks abi antakse. Tegevusabi tuleks põhimõtteliselt eraldada ainult eelnevalt määratletud abikõlblike kulutuste jaoks (186) ja selline abi peaks piirduma teatava osaga nimetatud kulutustest. Lisaks peab see olema ajutine ja aja jooksul vähenema; abi andmine tuleks lõpetada, kui asjaomased piirkonnad on saavutanud ELi rikkamatele piirkondadele lähedase heaolu. |
| --- | --- |

(250)

Komisjon märgib, et hinnatavad abimeetmed seisnevad piirmäärata maksusoodustustes ning regionaalabi eeskirjade kohaselt ei saa neid pidada investeerimisabiks, vaid tegevusabiks. Tegevusabi on 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste kohaselt lubatud erandkorras väga piiratud juhtudel (184) ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis a osutatud erandpiirkondades. Pireuse sadam asub Attiki piirkonnas, millel oli 2009. aasta märtsis õigus saada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a alusel regionaalabi statistilise mõju piirkonnana (185). Seega tuleb hinnata, kas abimeetmed vastavad regionaalabi suunistes esitatud tegevusabi tingimustele. 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste kohaselt võib tegevusabi lubada juhul, kui see on õigustatud regionaalarengu ja abi olemuse seisukohast ning abi määr on proportsionaalne puudustega, mille leevendamiseks abi antakse. Tegevusabi tuleks põhimõtteliselt eraldada ainult eelnevalt määratletud abikõlblike kulutuste jaoks (186) ja selline abi peaks piirduma teatava osaga nimetatud kulutustest. Lisaks peab see olema ajutine ja aja jooksul vähenema; abi andmine tuleks lõpetada, kui asjaomased piirkonnad on saavutanud ELi rikkamatele piirkondadele lähedase heaolu.

| (251) | Komisjon märgib, et arvestades abi olemust ja puudusi, mida sellega tahetakse leevendada, on tegemist põhimõtteliselt erakorralise abiga, millega ei ole võimalik selliseid puudusi kõrvaldada, sest on äärmiselt ebatõenäoline, et ühele ettevõtjale antav tegevusabi võimaldab kõrvaldada puudused tervikuna. Lisaks ei saa asjaomase piirkonnaga seotud leevendamist vajavateks puudusteks pidada neid asjaolusid, mida on nimetatud Kreeka ametiasutuste ja PCT põhjenduses abimeetmete vajalikkuse kohta: merekonteinerite terminali kasutava transpordisektori arendamine ja kaasajastamine investeerimisprojekti suhtes kohaldatava maksustamisrežiimi õiguskindluse loomise abil. Isegi kui komisjon nõustuks, et selline põhjendus on käesoleval juhul asjakohane, ei ole selliste puuduste jaoks abikõlblikke kulutusi ja seega ka abi summat eelnevalt määratletud. Samuti ei ole abimeetmed ajas kahanevad ja neid ei olnud plaanis lõpetada, kui Attiki piirkonnast sai 1. jaanuaril 2011. aastal punkti c tingimustele vastav piirkond (187). Seega 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste alusel ei saa abimeetmeid pidada siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(251)

Komisjon märgib, et arvestades abi olemust ja puudusi, mida sellega tahetakse leevendada, on tegemist põhimõtteliselt erakorralise abiga, millega ei ole võimalik selliseid puudusi kõrvaldada, sest on äärmiselt ebatõenäoline, et ühele ettevõtjale antav tegevusabi võimaldab kõrvaldada puudused tervikuna. Lisaks ei saa asjaomase piirkonnaga seotud leevendamist vajavateks puudusteks pidada neid asjaolusid, mida on nimetatud Kreeka ametiasutuste ja PCT põhjenduses abimeetmete vajalikkuse kohta: merekonteinerite terminali kasutava transpordisektori arendamine ja kaasajastamine investeerimisprojekti suhtes kohaldatava maksustamisrežiimi õiguskindluse loomise abil. Isegi kui komisjon nõustuks, et selline põhjendus on käesoleval juhul asjakohane, ei ole selliste puuduste jaoks abikõlblikke kulutusi ja seega ka abi summat eelnevalt määratletud. Samuti ei ole abimeetmed ajas kahanevad ja neid ei olnud plaanis lõpetada, kui Attiki piirkonnast sai 1. jaanuaril 2011. aastal punkti c tingimustele vastav piirkond (187). Seega 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste alusel ei saa abimeetmeid pidada siseturuga kokkusobivaks.

6.2.   ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c otsene kohaldamine

Ühist huvi pakkuv eesmärk

| (252) | Teatises „Transpordi jätkusuutlik tulevik: kuidas kujundada integreeritud, tehnoloogiapõhist ja kasutajasõbralikku transpordisüsteemi” (188) rõhutas komisjon, et ELis aruka ja integreeritud logistikasüsteemi töölesaamiseks on peamine arendada sadamaid ja ühendveoterminale. Teatises „Strateegilised eesmärgid ja soovitused seoses ELi meretranspordipoliitikaga kuni 2018. aastani” (189) rõhutab komisjon, et ELi sadamate ligipääsuga seotud ülesannete tõhusaks täitmiseks on vaja luua uusi sadamainfrastruktuure ja parandada olemasolevate võimsuste kasutamist. |
| --- | --- |

(252)

Teatises „Transpordi jätkusuutlik tulevik: kuidas kujundada integreeritud, tehnoloogiapõhist ja kasutajasõbralikku transpordisüsteemi” (188) rõhutas komisjon, et ELis aruka ja integreeritud logistikasüsteemi töölesaamiseks on peamine arendada sadamaid ja ühendveoterminale. Teatises „Strateegilised eesmärgid ja soovitused seoses ELi meretranspordipoliitikaga kuni 2018. aastani” (189) rõhutab komisjon, et ELi sadamate ligipääsuga seotud ülesannete tõhusaks täitmiseks on vaja luua uusi sadamainfrastruktuure ja parandada olemasolevate võimsuste kasutamist.

| (253) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1315/2013 (190) on üleeuroopalist transpordivõrku kõige parem arendada kahetasandilise struktuuri abil, mis hõlmab üldvõrku ja põhivõrku. Üldvõrk on uue üleeuroopalise transpordivõrgu põhitasand. See koosneb kogu olemasolevast ja planeeritud taristust, mis vastab üleeuroopalise transpordivõrgu määruse nõuetele. Põhivõrk peaks olema jätkusuutliku mitmeliigilise transpordivõrgu arendamise tugisambaks, peaks stimuleerima kogu üldvõrgu arendamist ja valmima hiljemalt 2030. aastaks. Pireuse sadam on üks ELi põhivõrku kuuluvatest meresadamatest. |
| --- | --- |

(253)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1315/2013 (190) on üleeuroopalist transpordivõrku kõige parem arendada kahetasandilise struktuuri abil, mis hõlmab üldvõrku ja põhivõrku. Üldvõrk on uue üleeuroopalise transpordivõrgu põhitasand. See koosneb kogu olemasolevast ja planeeritud taristust, mis vastab üleeuroopalise transpordivõrgu määruse nõuetele. Põhivõrk peaks olema jätkusuutliku mitmeliigilise transpordivõrgu arendamise tugisambaks, peaks stimuleerima kogu üldvõrgu arendamist ja valmima hiljemalt 2030. aastaks. Pireuse sadam on üks ELi põhivõrku kuuluvatest meresadamatest.

| (254) | Sellel taustal on Pireuse sadam üks Vahemere suuremaid ja tähtsamaid sadamaid ning selle tegevus on vajalik Kreeka majanduse arengule ja oluline ELi transpordipoliitika eesmärkide saavutamiseks. PCT tehtud investeeringuga on üks osa Pireuse sadamast välja ehitatud nüüdisaegseks merekonteinerite terminaliks, suurendades selle tõhusust ja ladustamismahtu ning parandades uue põlvkonna kaubalaevade teenindamise võimekust ja ühendusi transpordivõrguga. Vastavalt kontsessioonilepingule eeldatakse, et terminali läbilaskevõime suureneb esimese aasta vähemalt 300 000 TEU suuruse algtaseme juurest kaheksa-aastase kontsessiooniperioodi lõpuks vähemalt 3 700 000 TEUni. Seega võib arvata, et riigiabi elemente sisaldav investeering sadamarajatistesse võib kaasa aidata ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele. |
| --- | --- |

(254)

Sellel taustal on Pireuse sadam üks Vahemere suuremaid ja tähtsamaid sadamaid ning selle tegevus on vajalik Kreeka majanduse arengule ja oluline ELi transpordipoliitika eesmärkide saavutamiseks. PCT tehtud investeeringuga on üks osa Pireuse sadamast välja ehitatud nüüdisaegseks merekonteinerite terminaliks, suurendades selle tõhusust ja ladustamismahtu ning parandades uue põlvkonna kaubalaevade teenindamise võimekust ja ühendusi transpordivõrguga. Vastavalt kontsessioonilepingule eeldatakse, et terminali läbilaskevõime suureneb esimese aasta vähemalt 300 000 TEU suuruse algtaseme juurest kaheksa-aastase kontsessiooniperioodi lõpuks vähemalt 3 700 000 TEUni. Seega võib arvata, et riigiabi elemente sisaldav investeering sadamarajatistesse võib kaasa aidata ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele.

Vajalikkus ja ergutav mõju

| (255) | Vastavalt komisjoni otsustuspraktikale vaatlusaluses valdkonnas on abi vajalikkus tõendatud juhul, kui investeerimisprojekti tulemusena teenitud netotulu summast ei piisa investori investeeringukulu katmiseks. Kui projektist teenitav tulu ei ole piisav, siis põhimõtteliselt ei hakkaks erainvestor projektiga tegelema ilma riikliku toetuseta ja riigiabi oleks vajalik. |
| --- | --- |

(255)

Vastavalt komisjoni otsustuspraktikale vaatlusaluses valdkonnas on abi vajalikkus tõendatud juhul, kui investeerimisprojekti tulemusena teenitud netotulu summast ei piisa investori investeeringukulu katmiseks. Kui projektist teenitav tulu ei ole piisav, siis põhimõtteliselt ei hakkaks erainvestor projektiga tegelema ilma riikliku toetuseta ja riigiabi oleks vajalik.

| (256) | Kreeka ametiasutused ja abisaaja väidavad, et abimeetmed olid vajalikud seetõttu, et ilma nendeta oleksid PCT saavutatavad projekti rahastamise kokkulepped olnud palju koormavamad ning oleksid võinud projekti teostamist ohustada. |
| --- | --- |

(256)

Kreeka ametiasutused ja abisaaja väidavad, et abimeetmed olid vajalikud seetõttu, et ilma nendeta oleksid PCT saavutatavad projekti rahastamise kokkulepped olnud palju koormavamad ning oleksid võinud projekti teostamist ohustada.

| (257) | Komisjon on järjepidevalt leidnud, et sadamataristu projektid vajavad suuri kapitaliinvesteeringuid, mida saab tagasi teenida ainult väga pika aja jooksul, ning nende majanduslik tasuvus ei pruugi alati olla tagatud ilma riikliku toetuseta. Käesoleval juhul oli PPA kui Pireuse sadama kontsessionääri valimiseks hankemenetluse korraldanud hankija siiski juba koostanud hinnangu, mis kinnitas projekti majanduslikku tasuvust, ning seda tõendab ka asjaolu, et hankedokumentide kohaselt pidi valituks osutuv abisaaja tegema kogu investeeringu oma kulul. Lisaks võttis PCT teise kai laiendamise ja kolmanda kai ehitamise kohustuse vastu, olles iseseisvalt hinnanud projektiga kaasnevat kogu investeeringukulu. Enne PPA poolt vastu võetud pakkumuse esitamist oli ta hinnanud, et investeering Pireuse sadamasse kujuneb talle kasumlikuks ilma riikliku toetuseta, sest vastasel korral ta ei oleks pakkumust esitanud või oleks esitanud selle koos reservatsiooniga, mille kohaselt projekt vajab kasumisse jõudmiseks maksundusalast erikohtlemist. Vaatlusaluse sadama potentsiaali näitab ka see, et Cosco eesmärk oli muuta Pireuse sadam Vahemere esimeseks konteineriterminaliks ning investeerimisprojekti kasumlikkuses ei kaheldud kunagi (191). Seega ei saa järeldada, et vaadeldavad meetmed olid vajalikud investeerimisprojekti majandusliku tasuvuse tagamiseks. |
| --- | --- |

(257)

Komisjon on järjepidevalt leidnud, et sadamataristu projektid vajavad suuri kapitaliinvesteeringuid, mida saab tagasi teenida ainult väga pika aja jooksul, ning nende majanduslik tasuvus ei pruugi alati olla tagatud ilma riikliku toetuseta. Käesoleval juhul oli PPA kui Pireuse sadama kontsessionääri valimiseks hankemenetluse korraldanud hankija siiski juba koostanud hinnangu, mis kinnitas projekti majanduslikku tasuvust, ning seda tõendab ka asjaolu, et hankedokumentide kohaselt pidi valituks osutuv abisaaja tegema kogu investeeringu oma kulul. Lisaks võttis PCT teise kai laiendamise ja kolmanda kai ehitamise kohustuse vastu, olles iseseisvalt hinnanud projektiga kaasnevat kogu investeeringukulu. Enne PPA poolt vastu võetud pakkumuse esitamist oli ta hinnanud, et investeering Pireuse sadamasse kujuneb talle kasumlikuks ilma riikliku toetuseta, sest vastasel korral ta ei oleks pakkumust esitanud või oleks esitanud selle koos reservatsiooniga, mille kohaselt projekt vajab kasumisse jõudmiseks maksundusalast erikohtlemist. Vaatlusaluse sadama potentsiaali näitab ka see, et Cosco eesmärk oli muuta Pireuse sadam Vahemere esimeseks konteineriterminaliks ning investeerimisprojekti kasumlikkuses ei kaheldud kunagi (191). Seega ei saa järeldada, et vaadeldavad meetmed olid vajalikud investeerimisprojekti majandusliku tasuvuse tagamiseks.

| (258) | Asjaolu, et Hiina arengupank ootas ära ratifitseerimisseaduse vastuvõtmise, ei tõenda abimeetmete vajalikkust. Kuna Kreeka seadusandliku tava kohaselt tuli kontsessioonileping seadusega ratifitseerida, oleks iga pank enne laenu andmist oodanud ära ratifitseerimisseaduse vastuvõtmise, ilma et see oleks eriliselt seotud vaatlusaluste meetmete võimaldamisega. Abi vajalikkust ei tõenda ka Euroopa Investeerimispanga taotletud kaitse üldiste või diskrimineerivate seadusemuudatuste eest. |
| --- | --- |

(258)

Asjaolu, et Hiina arengupank ootas ära ratifitseerimisseaduse vastuvõtmise, ei tõenda abimeetmete vajalikkust. Kuna Kreeka seadusandliku tava kohaselt tuli kontsessioonileping seadusega ratifitseerida, oleks iga pank enne laenu andmist oodanud ära ratifitseerimisseaduse vastuvõtmise, ilma et see oleks eriliselt seotud vaatlusaluste meetmete võimaldamisega. Abi vajalikkust ei tõenda ka Euroopa Investeerimispanga taotletud kaitse üldiste või diskrimineerivate seadusemuudatuste eest.

| (259) | PCT alustas ehitustöid alles pärast kontsessioonilepingu ratifitseerimist. Siiski on ka see asjaolu seotud tingimusega, et kõik sellised hankelepingud tuleb seadusega ratifitseerida. Iga teine ettevõtja PCT asemel oleks samuti lepingu ratifitseerimise igal juhul ära oodanud. Pealegi oli Cosco võtnud projekti teostamise kohustuse juba oma pakkumuse esitamisega ning see toimus enne abi andva õigusakti ehk ratifitseerimisseaduse vastuvõtmist. Cosco teadis, et pärast pakkumuse esitamist on tal siduv kohustus investeering teostada, kui ta osutub PPA poolt valituks. |
| --- | --- |

(259)

PCT alustas ehitustöid alles pärast kontsessioonilepingu ratifitseerimist. Siiski on ka see asjaolu seotud tingimusega, et kõik sellised hankelepingud tuleb seadusega ratifitseerida. Iga teine ettevõtja PCT asemel oleks samuti lepingu ratifitseerimise igal juhul ära oodanud. Pealegi oli Cosco võtnud projekti teostamise kohustuse juba oma pakkumuse esitamisega ning see toimus enne abi andva õigusakti ehk ratifitseerimisseaduse vastuvõtmist. Cosco teadis, et pärast pakkumuse esitamist on tal siduv kohustus investeering teostada, kui ta osutub PPA poolt valituks.

| (260) | Lisaks ei maininud abisaaja kordagi rahastamisest puudujäävat osa, mille katmiseks oleks vaja olnud vaatlusaluseid meetmeid. Asjaolu, et PCT määras abisumma suuruse alles pärast komisjoni ametliku uurimismenetluse algatamist ehk peaaegu viis aastat pärast kontsessioonilepingu sõlmimist, näitab, et PCT algses äriplaanis ega Cosco investeerimisotsuses ei olnud abisummaga arvestatud. Seoses abisaaja mainitud komisjoni otsustega, milles komisjon kiitis heaks teavitamata abi juhtudel, kus abi suurus ei olnud eelnevalt määratud, märgib komisjon, et nimetatud juhtumid ei ole käesoleval juhul kohaldatavad, sest neis ei käsitleta sadamataristu rahastamist, mille korral täpne rahastamise puudujääk tuleb kindlaks määrata isegi siseturuga kokkusobivuse tagantjärele analüüsimise korral. Seega ei saa kõnealust abi pidada projekti teostamiseks vajalikuks, sest PCT oleks igal juhul projekti vastu võtnud. |
| --- | --- |

(260)

Lisaks ei maininud abisaaja kordagi rahastamisest puudujäävat osa, mille katmiseks oleks vaja olnud vaatlusaluseid meetmeid. Asjaolu, et PCT määras abisumma suuruse alles pärast komisjoni ametliku uurimismenetluse algatamist ehk peaaegu viis aastat pärast kontsessioonilepingu sõlmimist, näitab, et PCT algses äriplaanis ega Cosco investeerimisotsuses ei olnud abisummaga arvestatud. Seoses abisaaja mainitud komisjoni otsustega, milles komisjon kiitis heaks teavitamata abi juhtudel, kus abi suurus ei olnud eelnevalt määratud, märgib komisjon, et nimetatud juhtumid ei ole käesoleval juhul kohaldatavad, sest neis ei käsitleta sadamataristu rahastamist, mille korral täpne rahastamise puudujääk tuleb kindlaks määrata isegi siseturuga kokkusobivuse tagantjärele analüüsimise korral. Seega ei saa kõnealust abi pidada projekti teostamiseks vajalikuks, sest PCT oleks igal juhul projekti vastu võtnud.

| (261) | Igal juhul, nagu eespool selgitatud, seisnevad vaatlusalused meetmed piirmäärata maksusoodustustes, mis kujutavad endast tavaolukorras keelatud tegevusabi. Sellist abi saab lubada üksnes täpselt kindlaks määratud erandlike tingimuste korral. Sadamataristu rahastamise projekti siseturuga kokkusobivuse analüüsis ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel ei saa sellist abi pidada siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(261)

Igal juhul, nagu eespool selgitatud, seisnevad vaatlusalused meetmed piirmäärata maksusoodustustes, mis kujutavad endast tavaolukorras keelatud tegevusabi. Sellist abi saab lubada üksnes täpselt kindlaks määratud erandlike tingimuste korral. Sadamataristu rahastamise projekti siseturuga kokkusobivuse analüüsis ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel ei saa sellist abi pidada siseturuga kokkusobivaks.

| (262) | Abisaaja väidab, et käesoleval juhul seisneb turutõrge vajaduses tagada stabiilsust, õiguskindlust ja paindlikkust seoses kontsessioonilepingu täitmise maksuraamistikuga. Selle kohta märgib komisjon, et järjepideva tava kohaselt ei saa stabiilsuse, õiguskindluse ja paindlikkuse vajadust käsitada turutõrkena ega abimeetmete siseturuga kokkusobivust kinnitava alusena. Lisaks ja kõige olulisemalt ei takistanud sellise raamistiku puudumine Coscol võtta Pireuse sadamasse investeerimise kohustust. Seega leiab komisjon, et stabiilsuse, õiguskindluse ja paindlikkuse tagamise eesmärk ei saa tõendada vaatlusaluste abimeetmete vajalikkust ega ergutavat mõju. |
| --- | --- |

(262)

Abisaaja väidab, et käesoleval juhul seisneb turutõrge vajaduses tagada stabiilsust, õiguskindlust ja paindlikkust seoses kontsessioonilepingu täitmise maksuraamistikuga. Selle kohta märgib komisjon, et järjepideva tava kohaselt ei saa stabiilsuse, õiguskindluse ja paindlikkuse vajadust käsitada turutõrkena ega abimeetmete siseturuga kokkusobivust kinnitava alusena. Lisaks ja kõige olulisemalt ei takistanud sellise raamistiku puudumine Coscol võtta Pireuse sadamasse investeerimise kohustust. Seega leiab komisjon, et stabiilsuse, õiguskindluse ja paindlikkuse tagamise eesmärk ei saa tõendada vaatlusaluste abimeetmete vajalikkust ega ergutavat mõju.

| (263) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes leiab komisjon, et PCT-le võimaldatud meetmed ei olnud vajalikud, sest ei ole tõendatud, et nende puudumise korral oleks Cosco projekti teostamisest loobunud. Seega antakse abimeetmetega tegevusabi, mis vähendab PCT kulusid, mida ta peaks tavaolukorras kandma, ja neid ei saa tunnistada siseturuga kokkusobivaks. Esitatud järeldust arvesse võttes ei pea komisjon vajalikuks täiendavalt hinnata artikli 107 lõike 3 punkti c muid tingimusi, mis käsitlevad proportsionaalsust ja konkurentsi kahjustamist, ning võib järeldada, et abimeetmed on siseturuga kokkusobimatud. |
| --- | --- |

(263)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes leiab komisjon, et PCT-le võimaldatud meetmed ei olnud vajalikud, sest ei ole tõendatud, et nende puudumise korral oleks Cosco projekti teostamisest loobunud. Seega antakse abimeetmetega tegevusabi, mis vähendab PCT kulusid, mida ta peaks tavaolukorras kandma, ja neid ei saa tunnistada siseturuga kokkusobivaks. Esitatud järeldust arvesse võttes ei pea komisjon vajalikuks täiendavalt hinnata artikli 107 lõike 3 punkti c muid tingimusi, mis käsitlevad proportsionaalsust ja konkurentsi kahjustamist, ning võib järeldada, et abimeetmed on siseturuga kokkusobimatud.

7.   ABI TAGASINÕUDMINE

Vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale tuleb komisjoni poolt ühisturuga kokkusobimatuks tunnistatud abi tagasi nõuda, et taastada endine olukord (192). Kuna eespool kirjeldatud meetmed kujutavad endast ebaseaduslikku ja siseturuga kokkusobimatut riigiabi, peaks komisjon nõudma ebaseaduslikult antud siseturuga kokkusobimatu abi tagastamist, välja arvatud juhul, kui abisaajal võib olla õigustatud ootus või ta tugineb ELi õiguse üldpõhimõttele (193).

Abi suuruse määramine

| (264) | Kreeka ametiasutuste ja abisaaja esitatud hinnangud abi suuruse kohta põhinesid PCT 2009. aasta äriplaanis kasutatud hüpoteetilistel eeldustel. Seega ei saa neid kasutada abisummade suuruse täpseks määramiseks. |
| --- | --- |

(264)

Kreeka ametiasutuste ja abisaaja esitatud hinnangud abi suuruse kohta põhinesid PCT 2009. aasta äriplaanis kasutatud hüpoteetilistel eeldustel. Seega ei saa neid kasutada abisummade suuruse täpseks määramiseks.

| (265) | Kuna Kreeka ametiasutused ei ole esitanud asjakohast teavet, ei määrata käesolevas otsuses kindlaks täpset abi suurust, mida PCT sai iga meetme eest. Komisjon leiab siiski, et liikmesriik peaks PCT-lt tagasi nõutava siseturuga kokkusobimatu riigiabi summa kindlaksmääramisel kasutama allpool kirjeldatud meetodit. |
| --- | --- |

(265)

Kuna Kreeka ametiasutused ei ole esitanud asjakohast teavet, ei määrata käesolevas otsuses kindlaks täpset abi suurust, mida PCT sai iga meetme eest. Komisjon leiab siiski, et liikmesriik peaks PCT-lt tagasi nõutava siseturuga kokkusobimatu riigiabi summa kindlaksmääramisel kasutama allpool kirjeldatud meetodit.

—   Kogunenud intressilt tulumaksu maksmise kohustusest vabastamine kuni kolmanda kai kasutusele võtmise kuupäevani

| (266) | Nimetatud meede on PCT-le antud abi, mille suurus võrdub tulumaksu summaga, mida PCT peaks kogunenud intressilt kuni kolmanda kai kasutusele võtmiseni tavaolukorras tasuma ja millest ta oli vabastatud ratifitseerimisseaduse artikli 2 lõike 1 alusel. |
| --- | --- |

(266)

Nimetatud meede on PCT-le antud abi, mille suurus võrdub tulumaksu summaga, mida PCT peaks kogunenud intressilt kuni kolmanda kai kasutusele võtmiseni tavaolukorras tasuma ja millest ta oli vabastatud ratifitseerimisseaduse artikli 2 lõike 1 alusel.

| (267) | Kreeka ametiasutused märkisid, et PCT ei saanud kõnealusest sättest praktikas kasu, sest ta arvestas oma maksustatava tulu hulka rahalistelt hoiustelt kogunenud intressi (ja seetõttu maksustati see tulu tulumaksuga). Kreeka ametiasutused peaksid esitama seda asjaolu kinnitavad tõendid. |
| --- | --- |

(267)

Kreeka ametiasutused märkisid, et PCT ei saanud kõnealusest sättest praktikas kasu, sest ta arvestas oma maksustatava tulu hulka rahalistelt hoiustelt kogunenud intressi (ja seetõttu maksustati see tulu tulumaksuga). Kreeka ametiasutused peaksid esitama seda asjaolu kinnitavad tõendid.

| (268) | Kui PCT kõnealust sätet kasutas, peaksid Kreeka ametiasutused esitama kõigepealt andmed järgmiste kuupäevade kohta:






  — | kuupäev, millest alates PCT oli vabastatud kogunenud intressilt tulumaksu maksmise kohustusest; |
| --- | --- | --- |

(268)

Kui PCT kõnealust sätet kasutas, peaksid Kreeka ametiasutused esitama kõigepealt andmed järgmiste kuupäevade kohta:

—

kuupäev, millest alates PCT oli vabastatud kogunenud intressilt tulumaksu maksmise kohustusest;

| — | kolmanda kai kasutusele võtmise kuupäev. |
| --- | --- |

—

kolmanda kai kasutusele võtmise kuupäev.

| (269) | Kreeka ametiasutused peaksid aluseks võtma PCT igal aastal Kreeka pankades hoiustatud raha (pärast kogunenud intressilt tulumaksu maksmise kohustusest vabastamise kuupäeva) ja iga aasta vastavad intressid ning kohaldama nende suhtes vastava aasta tulumaksumäära. |
| --- | --- |

(269)

Kreeka ametiasutused peaksid aluseks võtma PCT igal aastal Kreeka pankades hoiustatud raha (pärast kogunenud intressilt tulumaksu maksmise kohustusest vabastamise kuupäeva) ja iga aasta vastavad intressid ning kohaldama nende suhtes vastava aasta tulumaksumäära.

—   Õigus käibemaksutagastusele olenemata ehituse või selle osade lõpetamise kuupäevast

| (270) | Nimetatud meede on PCT-le antud abi, mille suurus võrdub kogu käibemaksutagastuse summaga, mille ta võib (kõnealuse sätte kohaselt) endale jätta, kui projekt ei ole käivitunud viie aasta jooksul pärast seotud kulutuse tegemist. |
| --- | --- |

(270)

Nimetatud meede on PCT-le antud abi, mille suurus võrdub kogu käibemaksutagastuse summaga, mille ta võib (kõnealuse sätte kohaselt) endale jätta, kui projekt ei ole käivitunud viie aasta jooksul pärast seotud kulutuse tegemist.

| (271) | Kreeka ametiasutused on märkinud, et PCT on investeerimisprojekti juba viie aasta jooksul selle algusest alates kasutusele võtnud, seega ei tekkinud viieaastase vabastusperioodi tagajärjel kindlat tagasinõutavat summat. |
| --- | --- |

(271)

Kreeka ametiasutused on märkinud, et PCT on investeerimisprojekti juba viie aasta jooksul selle algusest alates kasutusele võtnud, seega ei tekkinud viieaastase vabastusperioodi tagajärjel kindlat tagasinõutavat summat.

| (272) | Kreeka ametiasutused ei ole siiski esitanud tõendeid, mis kinnitaksid projekti ehituse lõpetamist ja investeeringu kasutusele võtmist. Seetõttu peaksid Kreeka ametiasutused esitama tõendid projekti ehituse lõpetamise kohta. Lisaks peaksid nad esitama kõnealuse ehitusega seotud arvete nimekirja ja kuupäevad, millal PCT sai nende arvete eest käibemaksutagastusi. |
| --- | --- |

(272)

Kreeka ametiasutused ei ole siiski esitanud tõendeid, mis kinnitaksid projekti ehituse lõpetamist ja investeeringu kasutusele võtmist. Seetõttu peaksid Kreeka ametiasutused esitama tõendid projekti ehituse lõpetamise kohta. Lisaks peaksid nad esitama kõnealuse ehitusega seotud arvete nimekirja ja kuupäevad, millal PCT sai nende arvete eest käibemaksutagastusi.

| (273) | Kui projekti ehitus ei ole lõpetatud, oleks abi andmise kuupäevaks ehitusega seotud iga arve käibemaksutagastuse väljamaksmise kuupäevast viis aastat hilisem päev. Kõigil juhtudel võrduks abi summa tagastatud käibemaksu summaga. |
| --- | --- |

(273)

Kui projekti ehitus ei ole lõpetatud, oleks abi andmise kuupäevaks ehitusega seotud iga arve käibemaksutagastuse väljamaksmise kuupäevast viis aastat hilisem päev. Kõigil juhtudel võrduks abi summa tagastatud käibemaksu summaga.

—   Kapitalikauba avar määratlus => õigus saada kohe ilma auditita tagasi 90 % käibemaksust

| (274) | Nimetatud meede on PCT-le antud abi, mille suurus võrdub tagastatud käibemaksult kogunenud intressiga, mida on arvestatud kõigi materiaalsete kaupadega mitteseotud kulutuste pealt (seoses kapitalikaubaga) alates käibemaksutagastuse andmisest PCT käsutusse kuni hetkeni, millal PCT-l oleks tavaolukorras olnud õigus tagastuse kättesaamisele ehk kolme aasta pärast, või kuni hetkeni, millal PCT oleks saanud (kõnealuste kulutuste pealt) ettemakstud käibemaksu tasaarveldada tasumisele kuuluva käibemaksuga. |
| --- | --- |

(274)

Nimetatud meede on PCT-le antud abi, mille suurus võrdub tagastatud käibemaksult kogunenud intressiga, mida on arvestatud kõigi materiaalsete kaupadega mitteseotud kulutuste pealt (seoses kapitalikaubaga) alates käibemaksutagastuse andmisest PCT käsutusse kuni hetkeni, millal PCT-l oleks tavaolukorras olnud õigus tagastuse kättesaamisele ehk kolme aasta pärast, või kuni hetkeni, millal PCT oleks saanud (kõnealuste kulutuste pealt) ettemakstud käibemaksu tasaarveldada tasumisele kuuluva käibemaksuga.

| (275) | Kreeka ametiasutused peaksid eristama kapitalikauba mõiste alla kuuluvate materiaalsete kaupade käibemaksu ning muude tööde ja teenustega seotud sisendkäibemaksu. Seejärel tuleb vastava sisendkäibemaksu suurus välja arvutada. Nimetatud arvutusega leitud summa põhjal peavad Kreeka ametiasutused arvutama intressi, mida riik peaks küsima enne kolmeaastase tähtaja möödumist ette makstud summade pealt, mis oleks PCT-le igal juhul tagastatud. Sellist intressi tuleb arvutada perioodi kohta, mis algas tagastuse andmisest PCT käsutusse ja lõppes hetkel, millal PCT-l oleks tavaolukorras olnud õigus tagastus kätte saada, ehk kolm aastat hiljem. Kui on võimalik tõendada, et tagastuse oleks saanud teha enne kolmeaastase perioodi möödumist, arvutatakse vastav intress kuni selle hetkeni, millel PCT-l oleks tekkinud võimalus (vaatlusaluste kulutustega seotud) sisendkäibemaksu tasaarveldamiseks tasumisele kuuluva käibemaksuga. |
| --- | --- |

(275)

Kreeka ametiasutused peaksid eristama kapitalikauba mõiste alla kuuluvate materiaalsete kaupade käibemaksu ning muude tööde ja teenustega seotud sisendkäibemaksu. Seejärel tuleb vastava sisendkäibemaksu suurus välja arvutada. Nimetatud arvutusega leitud summa põhjal peavad Kreeka ametiasutused arvutama intressi, mida riik peaks küsima enne kolmeaastase tähtaja möödumist ette makstud summade pealt, mis oleks PCT-le igal juhul tagastatud. Sellist intressi tuleb arvutada perioodi kohta, mis algas tagastuse andmisest PCT käsutusse ja lõppes hetkel, millal PCT-l oleks tavaolukorras olnud õigus tagastus kätte saada, ehk kolm aastat hiljem. Kui on võimalik tõendada, et tagastuse oleks saanud teha enne kolmeaastase perioodi möödumist, arvutatakse vastav intress kuni selle hetkeni, millel PCT-l oleks tekkinud võimalus (vaatlusaluste kulutustega seotud) sisendkäibemaksu tasaarveldamiseks tasumisele kuuluva käibemaksuga.

—   Õigus arvestada viivist ilma ajaliste või menetluslike nõueteta, kui riik käibemaksu ei tagasta

| (276) | Nimetatud meede on PCT-le antud abi, mille suurus võrdub viivisega, mida PCT võib (kõnealuse sätte kohaselt) Kreeka riigilt nõuda pärast 60 päeva möödumist vastava maksudeklaratsiooni esitamisest (käibemaksutagastuse taotlemiseks), samal ajal kui samalaadses olukorras olevatel muudel ettevõtjatel ei oleks samal ajahetkel veel õigust viivisele. |
| --- | --- |

(276)

Nimetatud meede on PCT-le antud abi, mille suurus võrdub viivisega, mida PCT võib (kõnealuse sätte kohaselt) Kreeka riigilt nõuda pärast 60 päeva möödumist vastava maksudeklaratsiooni esitamisest (käibemaksutagastuse taotlemiseks), samal ajal kui samalaadses olukorras olevatel muudel ettevõtjatel ei oleks samal ajahetkel veel õigust viivisele.

| (277) | PCT teatas, et ta ei ole kõnealust sätet kasutanud. Kui see siiski nii ei ole ja riik on sellist viivist maksnud, siis peaksid Kreeka ametiasutused esitama täpse tasutud viivisesumma koos maksete tegemise kuupäevadega. Need kuupäevad vastaksid abi andmise kuupäevadele ja tasutud viivis võrduks nendel kuupäevadel antud abisummadega. |
| --- | --- |

(277)

PCT teatas, et ta ei ole kõnealust sätet kasutanud. Kui see siiski nii ei ole ja riik on sellist viivist maksnud, siis peaksid Kreeka ametiasutused esitama täpse tasutud viivisesumma koos maksete tegemise kuupäevadega. Need kuupäevad vastaksid abi andmise kuupäevadele ja tasutud viivis võrduks nendel kuupäevadel antud abisummadega.

—   Kahjumi ajalise piiranguta edasikandmine

| (278) | Nimetatud juhul on abi täiendav ettevõtte tulumaks, mida PCT peaks tasuma juhul, kui kahjumit ei oleks edasi kantud üle viieaastase ajalise piirangu perioodi. Teisiti öeldes võrdub abi PCT tegelikult makstud tulumaksu ning selle ettevõtte tulumaksu summa vahega, mida tal oleks tulnud tasuda juhul, kui tal ei oleks olnud võimalust kanda oma kahjumit edasi pikema aja jooksul kui viis aastat alates kahjumi tekkimisest. |
| --- | --- |

(278)

Nimetatud juhul on abi täiendav ettevõtte tulumaks, mida PCT peaks tasuma juhul, kui kahjumit ei oleks edasi kantud üle viieaastase ajalise piirangu perioodi. Teisiti öeldes võrdub abi PCT tegelikult makstud tulumaksu ning selle ettevõtte tulumaksu summa vahega, mida tal oleks tulnud tasuda juhul, kui tal ei oleks olnud võimalust kanda oma kahjumit edasi pikema aja jooksul kui viis aastat alates kahjumi tekkimisest.

| (279) | Abi andmise kuupäev oleks sel juhul maksu tasumistähtpäev. Kreeka ametiasutused peaksid esitama andmed PCT-le igal aastal tekkinud kahjumi kohta ning selle kohta, kas seda kanti edasi pikema kui viieaastase perioodi jooksul. Kui see on nii, peavad nad arvutama vastava kahjumi mõju maksubaasile ja vastavale tulumaksule, mida PCT kahjumi edasikandmise tõttu ei maksnud. |
| --- | --- |

(279)

Abi andmise kuupäev oleks sel juhul maksu tasumistähtpäev. Kreeka ametiasutused peaksid esitama andmed PCT-le igal aastal tekkinud kahjumi kohta ning selle kohta, kas seda kanti edasi pikema kui viieaastase perioodi jooksul. Kui see on nii, peavad nad arvutama vastava kahjumi mõju maksubaasile ja vastavale tulumaksule, mida PCT kahjumi edasikandmise tõttu ei maksnud.

—   Valik kolme amortisatsioonimeetodi vahel

| (280) | PCT teatas, et ta kasutas fikseeritud määraga lineaarset meetodit. Kreeka ametiasutused peaksid esitama tõendid selle kohta, et kasutatud on ainult fikseeritud määraga lineaarset meetodit, ning mitte andma võimalust üle minna teistele amortisatsioonimeetoditele. Kui kasutatud on mõnda muud amortisatsioonimeetodit, võrduks abi suurus lineaarse amortisatsioonimeetodi kasutamise korral tasumisele kuuluva PCT tulumaksu ja mõne teise meetodi kasutamise korral tasumisele kuuluva tulumaksu vahega. Abi andmise kuupäev oleks täiendava maksu tasumistähtpäev. |
| --- | --- |

(280)

PCT teatas, et ta kasutas fikseeritud määraga lineaarset meetodit. Kreeka ametiasutused peaksid esitama tõendid selle kohta, et kasutatud on ainult fikseeritud määraga lineaarset meetodit, ning mitte andma võimalust üle minna teistele amortisatsioonimeetoditele. Kui kasutatud on mõnda muud amortisatsioonimeetodit, võrduks abi suurus lineaarse amortisatsioonimeetodi kasutamise korral tasumisele kuuluva PCT tulumaksu ja mõne teise meetodi kasutamise korral tasumisele kuuluva tulumaksu vahega. Abi andmise kuupäev oleks täiendava maksu tasumistähtpäev.

—   Tööde rahastamiseks sõlmitavate laenu- ja kõrvallepingute vabastamine tempelmaksust

| (281) | Kreeka ametiasutused peaksid teatama, kas PCT-l on muid laenulepinguid peale mainitud Coscoga sõlmitud lepingute. Selliste lepingute puhul võrduks PCT-le antud abi suurus nende laenulepingute pealt tasumisele kuuluva tempelmaksuga. Abi andmise kuupäevad oleks vastavate tempelmaksude tasumistähtpäevad. |
| --- | --- |

(281)

Kreeka ametiasutused peaksid teatama, kas PCT-l on muid laenulepinguid peale mainitud Coscoga sõlmitud lepingute. Selliste lepingute puhul võrduks PCT-le antud abi suurus nende laenulepingute pealt tasumisele kuuluva tempelmaksuga. Abi andmise kuupäevad oleks vastavate tempelmaksude tasumistähtpäevad.

—   PCT võlausaldajate vabastamine maksudest, tempelmaksust, osamaksudest ning kohustustest riigi ja kolmandate osapoolte ees, mis neil tavaolukorras tekiks seoses PCTga sõlmitud laenulepingutest tulenevate õiguste ja kohustuste võõrandamise lepingutega

| (282) | Nimetatud meede on PCT võlausaldajatele, eelkõige Coscole antud abi, mille suurus võrdub tempelmaksu summaga, mida PCT võlausaldajad peaksid üldkohaldatavate eeskirjade kohaselt tavaolukorras tasuma, kui nad annavad edasi mõne PCTga sõlmitud laenu. |
| --- | --- |

(282)

Nimetatud meede on PCT võlausaldajatele, eelkõige Coscole antud abi, mille suurus võrdub tempelmaksu summaga, mida PCT võlausaldajad peaksid üldkohaldatavate eeskirjade kohaselt tavaolukorras tasuma, kui nad annavad edasi mõne PCTga sõlmitud laenu.

| (283) | Kreeka ametiasutuste väitel on Cosco andnud PCT-le 2009. aastal kaks laenu, mis maksti tagasi 2011. aastal. Sellest lähtudes ei ole komisjonil põhjust arvata, et mõni laenu edasiandmise tehing on toimunud. |
| --- | --- |

(283)

Kreeka ametiasutuste väitel on Cosco andnud PCT-le 2009. aastal kaks laenu, mis maksti tagasi 2011. aastal. Sellest lähtudes ei ole komisjonil põhjust arvata, et mõni laenu edasiandmise tehing on toimunud.

| (284) | Kreeka ametiasutused peaksid selgitama, kas kõnealust sätet on kasutatud. Kui see on nii, peavad nad kindlaks tegema vastavate õigustoimingute pealt tasumisele kuuluva tempelmaksu suuruse. |
| --- | --- |

(284)

Kreeka ametiasutused peaksid selgitama, kas kõnealust sätet on kasutatud. Kui see on nii, peavad nad kindlaks tegema vastavate õigustoimingute pealt tasumisele kuuluva tempelmaksu suuruse.

—   PPA poolt PCT-le makstavate käibemaksuseaduse kohaldamisalasse mittekuuluvate hüvitiste vabastamine tempelmaksust

| (285) | Nimetatud meede annab PCT-le eelise, mille suurus võrdub sellises olukorras tasumisele kuuluva tempelmaksu summaga, mille maksmisest ta on vabastatud. Kreeka ametiasutused peaksid teatama, kas kõnealust sätet on kasutatud. Kui seda on kasutatud, peavad nad kindlaks tegema PCT-le antud abisummad ja nende andmise kuupäevad samal meetodil, mida on kirjeldatud seoses eespool käsitletud meetmetega. |
| --- | --- |

(285)

Nimetatud meede annab PCT-le eelise, mille suurus võrdub sellises olukorras tasumisele kuuluva tempelmaksu summaga, mille maksmisest ta on vabastatud. Kreeka ametiasutused peaksid teatama, kas kõnealust sätet on kasutatud. Kui seda on kasutatud, peavad nad kindlaks tegema PCT-le antud abisummad ja nende andmise kuupäevad samal meetodil, mida on kirjeldatud seoses eespool käsitletud meetmetega.

—   Välisinvesteeringute eelisrežiimi rakendamine PCT taotluse korral

| (286) | Kreeka ametiasutused teatasid, et nimetatud režiimi ei ole kasutatud. Sellegipoolest on PCT-l õigus seda eelisrežiimi taotleda ja kasutada, nagu on öeldud põhjenduses 220. |
| --- | --- |

(286)

Kreeka ametiasutused teatasid, et nimetatud režiimi ei ole kasutatud. Sellegipoolest on PCT-l õigus seda eelisrežiimi taotleda ja kasutada, nagu on öeldud põhjenduses 220.

Tegevuste ajastus

| (287) | Kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse Kreeka Vabariigile teatavaks tegemisest peab Kreeka komisjonile teatama, milliseid meetmeid ta on kavandanud või võtnud:






  i. | esitada teave meetmete kohta, mis kvalifitseeritakse vähese tähtsusega riigiabiks, ja seda tõendavad dokumendid; |
| --- | --- | --- |

(287)

Kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse Kreeka Vabariigile teatavaks tegemisest peab Kreeka komisjonile teatama, milliseid meetmeid ta on kavandanud või võtnud:

i.

esitada teave meetmete kohta, mis kvalifitseeritakse vähese tähtsusega riigiabiks, ja seda tõendavad dokumendid;

| ii. | esitada teave meetmete kohta, mille raames välja makstud abi on tagasi nõutud või mille tagasinõudmine on plaani võetud. |
| --- | --- |

ii.

esitada teave meetmete kohta, mille raames välja makstud abi on tagasi nõutud või mille tagasinõudmine on plaani võetud.

| (288) | Nelja kuu jooksul pärast käesoleva otsuse Kreeka Vabariigile teatavaks tegemisest peab Kreeka komisjonile teatama, et ta on abi tagasi nõudnud. |
| --- | --- |

(288)

Nelja kuu jooksul pärast käesoleva otsuse Kreeka Vabariigile teatavaks tegemisest peab Kreeka komisjonile teatama, et ta on abi tagasi nõudnud.

| (289) | Põhimõtteliselt on see tagasinõudmise viimane tähtaeg. |
| --- | --- |

(289)

Põhimõtteliselt on see tagasinõudmise viimane tähtaeg.

| (290) | Kui PCT saadud eelis ei ületa komisjoni määruses (EL) nr 1407/2013 (194) sätestatud piirmäära, ei loeta sellist eelist riigiabiks ja seda ei nõuta tagasi, kui kõik nimetatud määrusega kehtestatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(290)

Kui PCT saadud eelis ei ületa komisjoni määruses (EL) nr 1407/2013 (194) sätestatud piirmäära, ei loeta sellist eelist riigiabiks ja seda ei nõuta tagasi, kui kõik nimetatud määrusega kehtestatud tingimused on täidetud.

| (291) | Sissenõutavatelt summadelt arvestatakse intressi alates kuupäevast, mil need anti PCT käsutusse, kuni nende tegeliku tagasimaksmiseni. Intress arvutatakse liitintressina vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (195) V peatükile ja komisjoni määrusele (EÜ) nr 271/2008 (196), millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004. |
| --- | --- |

(291)

Sissenõutavatelt summadelt arvestatakse intressi alates kuupäevast, mil need anti PCT käsutusse, kuni nende tegeliku tagasimaksmiseni. Intress arvutatakse liitintressina vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (195) V peatükile ja komisjoni määrusele (EÜ) nr 271/2008 (196), millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004.

8.   KOKKUVÕTE

| (292) | Komisjon leiab, et Kreeka on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 nõudeid rikkudes ebaseaduslikult rakendanud järgmisi abimeetmeid:






  1) | kogunenud intressilt tulumaksu maksmise kohustusest vabastamine kuni kolmanda kai kasutusele võtmise kuupäevani; |
| --- | --- | --- |

(292)

Komisjon leiab, et Kreeka on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 nõudeid rikkudes ebaseaduslikult rakendanud järgmisi abimeetmeid:

1)

kogunenud intressilt tulumaksu maksmise kohustusest vabastamine kuni kolmanda kai kasutusele võtmise kuupäevani;

| 2) | õigus käibemaksu ettemaksu tagastamisele, olenemata lepingu objekti valmiduse astmest; mõiste „kapitalikaubad” määratlemine seoses käibemaksueeskirjade kohaldamisega; õigus arvestada intressi alates 61. päevast pärast käibemaksu tagastamise taotluse esitamist; |
| --- | --- |

2)

õigus käibemaksu ettemaksu tagastamisele, olenemata lepingu objekti valmiduse astmest; mõiste „kapitalikaubad” määratlemine seoses käibemaksueeskirjade kohaldamisega; õigus arvestada intressi alates 61. päevast pärast käibemaksu tagastamise taotluse esitamist;

| 3) | kahjumi ajalise piiranguta edasikandmise võimaldamine; |
| --- | --- |

3)

kahjumi ajalise piiranguta edasikandmise võimaldamine;

| 4) | võimalus valida teise kai rekonstrueerimise ja kolmanda kai ehituse investeeringukulude amortiseerimisel kolme meetodi vahel; |
| --- | --- |

4)

võimalus valida teise kai rekonstrueerimise ja kolmanda kai ehituse investeeringukulude amortiseerimisel kolme meetodi vahel;

| 5) | investeerimisprojektide rahastamiseks sõlmitavate laenu- ja kõrvallepingute vabastamine tempelmaksust; |
| --- | --- |

5)

investeerimisprojektide rahastamiseks sõlmitavate laenu- ja kõrvallepingute vabastamine tempelmaksust;

| 6) | võlausaldajate vabastamine maksudest, tempelmaksust ja osamaksudest ning kohustustest riigi ja kolmandate osapoolte ees seoses võlausaldajatevaheliste lepingutega, millega antakse üle laenulepingutest tulenevaid kohustusi ja õigusi; |
| --- | --- |

6)

võlausaldajate vabastamine maksudest, tempelmaksust ja osamaksudest ning kohustustest riigi ja kolmandate osapoolte ees seoses võlausaldajatevaheliste lepingutega, millega antakse üle laenulepingutest tulenevaid kohustusi ja õigusi;

| 7) | PPA poolt kontsessioonilepingu alusel PCT-le makstavate käibemaksuseaduse kohaldamisalasse mittekuuluvate hüvitiste vabastamine tempelmaksust; |
| --- | --- |

7)

PPA poolt kontsessioonilepingu alusel PCT-le makstavate käibemaksuseaduse kohaldamisalasse mittekuuluvate hüvitiste vabastamine tempelmaksust;

| 8) | kaitse võimaldamine välisinvesteeringute kaitse erirežiimi alusel. |
| --- | --- |

8)

kaitse võimaldamine välisinvesteeringute kaitse erirežiimi alusel.

| (293) | Kreeka ametiasutused ei vabastanud PCTd sundvõõrandamist käsitlevate eeskirjade täitmise kohustusest ja ei ole järelikult sellega seoses PCT-le abi andnud. |
| --- | --- |

(293)

Kreeka ametiasutused ei vabastanud PCTd sundvõõrandamist käsitlevate eeskirjade täitmise kohustusest ja ei ole järelikult sellega seoses PCT-le abi andnud.

| (294) | Kõik eespool nimetatud meetmed on aluslepinguga kokkusobimatud ja nende raames antud abi tuleb tagasi nõuda, |
| --- | --- |

(294)

Kõik eespool nimetatud meetmed on aluslepinguga kokkusobimatud ja nende raames antud abi tuleb tagasi nõuda,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Järgmised Kreeka valitsuse ebaseaduslikult kehtestatud riigiabi meetmed, millega rikutakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 nõudeid ning soodustatakse ettevõtjat Piraeus Container Terminal S.A. ja tema laenuandjat Cosco, on siseturuga kokkusobimatud:

| 1) | kogunenud intressilt tulumaksu maksmise kohustusest vabastamine kuni kolmanda kai kasutusele võtmise kuupäevani; |
| --- | --- |

1)

kogunenud intressilt tulumaksu maksmise kohustusest vabastamine kuni kolmanda kai kasutusele võtmise kuupäevani;

| 2) | õigus käibemaksu ettemaksu tagastamisele, olenemata lepingu objekti valmiduse astmest; mõiste „kapitalikaubad” määratlemine seoses käibemaksueeskirjade kohaldamisega; õigus arvestada intressi alates 61. päevast pärast käibemaksu tagastamise taotluse esitamist; |
| --- | --- |

2)

õigus käibemaksu ettemaksu tagastamisele, olenemata lepingu objekti valmiduse astmest; mõiste „kapitalikaubad” määratlemine seoses käibemaksueeskirjade kohaldamisega; õigus arvestada intressi alates 61. päevast pärast käibemaksu tagastamise taotluse esitamist;

| 3) | kahjumi ajalise piiranguta edasikandmise võimaldamine; |
| --- | --- |

3)

kahjumi ajalise piiranguta edasikandmise võimaldamine;

| 4) | võimalus valida teise kai rekonstrueerimise ja kolmanda kai ehituse investeeringukulude amortiseerimisel kolme meetodi vahel; |
| --- | --- |

4)

võimalus valida teise kai rekonstrueerimise ja kolmanda kai ehituse investeeringukulude amortiseerimisel kolme meetodi vahel;

| 5) | investeerimisprojektide rahastamiseks sõlmitavate laenu- ja kõrvallepingute vabastamine tempelmaksust; |
| --- | --- |

5)

investeerimisprojektide rahastamiseks sõlmitavate laenu- ja kõrvallepingute vabastamine tempelmaksust;

| 6) | võlausaldajate vabastamine maksudest, tempelmaksust ja osamaksudest ning kohustustest riigi ja kolmandate osapoolte ees seoses võlausaldajatevaheliste lepingutega, millega antakse üle laenulepingutest tulenevaid kohustusi ja õigusi; |
| --- | --- |

6)

võlausaldajate vabastamine maksudest, tempelmaksust ja osamaksudest ning kohustustest riigi ja kolmandate osapoolte ees seoses võlausaldajatevaheliste lepingutega, millega antakse üle laenulepingutest tulenevaid kohustusi ja õigusi;

| 7) | kontsessioonilepingu alusel PPA poolt PCT-le makstavate käibemaksuseaduse kohaldamisalasse mittekuuluvate hüvitiste vabastamine tempelmaksust; |
| --- | --- |

7)

kontsessioonilepingu alusel PPA poolt PCT-le makstavate käibemaksuseaduse kohaldamisalasse mittekuuluvate hüvitiste vabastamine tempelmaksust;

| 8) | kaitse võimaldamine välisinvesteeringute kaitse erirežiimi alusel. |
| --- | --- |

8)

kaitse võimaldamine välisinvesteeringute kaitse erirežiimi alusel.

Artikkel 2

Kreeka ametiasutused ei andnud riigiabi ettevõtja Piraeus Container Terminal S.A. vabastamisega sundvõõrandamist käsitlevate eeskirjade täitmise kohustusest.

Artikkel 3

1.   Kreeka nõuab artiklis 1 osutatud kokkusobimatu abi PCT-lt ja tema emaettevõtjalt Coscolt tagasi.

2.   Sissenõutavatelt summadelt arvestatakse intressi alates kuupäevast, mil need anti abisaaja käsutusse, kuni nende tegeliku tagasimaksmiseni.

3.   Intress arvutatakse liitintressina vastavalt määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükile ja määrusele (EÜ) nr 271/2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004.

4.   Kreeka tühistab kõik artiklis 1 nimetatud meetmete jätkamist võimaldavad sätted alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

5.   Kreeka tühistab kõik artiklis 1 nimetatud abi tasumata maksed alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

Artikkel 4

1.   Artiklis 1 osutatud abi tagasinõudmine peab olema viivitamatu ja tõhus.

2.   Kreeka tagab käesoleva otsuse rakendamise nelja kuu jooksul pärast selle teatavakstegemise kuupäeva.

Artikkel 5

1.   Kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist esitab Kreeka järgmise teabe:

| a) | PCT-lt ja tema emaettevõtjalt Coscolt tagasi nõutav kogusumma (põhisumma ja intressid); |
| --- | --- |

a)

PCT-lt ja tema emaettevõtjalt Coscolt tagasi nõutav kogusumma (põhisumma ja intressid);

| b) | käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus;

| c) | dokumendid, mis tõendavad, et PCT-le ja tema emaettevõtjale Coscole on antud korraldus abi tagasi maksta. |
| --- | --- |

c)

dokumendid, mis tõendavad, et PCT-le ja tema emaettevõtjale Coscole on antud korraldus abi tagasi maksta.

2.   Kreeka teavitab komisjoni käesoleva otsuse täitmiseks võetud riiklike meetmete rakendamisest, kuni kogu artiklis 1 osutatud abi on tagasi makstud. Kreeka esitab komisjoni taotlusel viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete kohta. Ta esitab ka üksikasjalikud andmed abisaajalt juba tagasi saadud abisummade ja intressi kohta.

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud Kreekale.

Brüssel, 23. märts 2015

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Margrethe VESTAGER

---

(1)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

1

(2)  Registreeritud komisjonis 13. mail 2009.

2

(3)  Registreeritud komisjonis samal päeval.

3

(4)  Komisjoni 11. juuli 2012. aasta otsus C(2012) 4217 (final) juhtumi SA. 28876 (C (12/C) (ex CP 202/09)) (Kreeka, Pireuse sadama konteineriterminal ja Cosco Pacific Limited) kohta (ELT C 301, 5.10.2012, lk 55).

4

(5)  Vt joonealune märkus 4.

5

(6)  Seoses lepingu reguleerimisalaga vt kontsessioonilepingu artikli 1 lõige 1 ja seoses kasutusõigusega artikkel 3.

6

(7)  Vt kontsessioonilepingu artikli 3 lõike 1 punkt iii.

7

(8)  Avaldati Euroopa Liidu Teatajas. Viitenumber 2008/S 20-026332, 30. jaanuar 2008; pakkumist muudeti (viitenumber 2008/S 54-072476, 18. märts 2008) ja pikendati pakkumiste esitamise tähtaega kuni 19. maini 2008.

8

Euroopa Liidu Teatajas

(9)  Vt joonealune märkus 4.

9

(10)  i) PCT-le võimaldatud vabastus ettevõtte tulumaksust seoses väljaspool Kreekat asutatud äriühingute või ühisettevõtete poolt väljaspool Kreekat PCT-le tarnitud või tehtud kaupade, tööde ja teenustega tingimusel, et Kreeka ja vastava äriühingu registrijärgse asukohariigi vahel on sõlmitud topeltmaksustamise vältimise kokkulepe, ii) käibemaksu tagastamine 60 päeva jooksul alates sellekohase taotluse esitamisest ja intressimäär, mida kasutatakse viivise arvutamiseks juhul, kui riik ei tagasta ettemakstud käibemaksu 60 päeva jooksul alates sellekohase taotluse esitamisest.

10

(11)  Ratifitseerimisseaduse artikli 2 lõige 1.

11

(12)  Ratifitseerimisseaduse artikli 2 lõiked 3 ja 4.

12

(13)  Ratifitseerimisseaduse artikli 2 lõige 5.

13

(14)  Ratifitseerimisseaduse artikli 2 lõige 6.

14

(15)  Ratifitseerimisseaduse artikli 2 lõige 8.

15

(16)  Ratifitseerimisseaduse artikli 2 lõige 9.

16

(17)  Ratifitseerimisseaduse artikli 2 lõige 10.

17

(18)  Ratifitseerimisseaduse artikkel 3.

18

(19)  Kohtuasi T-157/01: Danske Busvogmaend vs. komisjon (EKL 2004, lk I-917).

19

vs

(20)  i) Lepingute pikk tähtaeg, ii) vajadus väga suure alginvesteeringu järele, mis praktikas tähendab, et teenitav tulu on esialgsel perioodil väiksem või puudub, iii) vajadus välise rahastamise järele, iv) ebakindlus rahalise tulu teenimise suhtes, v) üldine avalik huvi uue avaliku taristu loomiseks, vi) tugev avalik huvi projekti edukaks ja kasumlikuks lõpuleviimiseks.

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 670/2012, 11. juuli 2012, millega muudetakse otsust nr 1639/2006/EÜ, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013), ning määrust (EÜ) nr 680/2007, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas (ELT L 204, 31.7.2012, lk 1), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1370/2007, 23. oktoober 2007, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 1191/69 ja (EMÜ) nr 1107/70 (ELT L 315, 3.12.2007, lk 1).

21

(22)  Kreeka ametiasutused ja PCT mainivad täpsemalt, et määruses (EÜ) nr 1370/2007 kinnitatakse, et avaliku teenindamise leping võib olla tavalisest pikema kestusega juhul, kui seda õigustab vajadus saada seoses infrastruktuuri, veeremisse või sõidukitesse tehtud erakorraliste investeeringutega maksusoodustusi või tagada kapitali täielikku amortisatsiooni.

22

(23)  Liidetud kohtuasjad C-106/09 P ja C-107/09 P: komisjon (C-106/09) ja Hispaania Kuningriik (C-107/09 P) vs. Gibraltari ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsus (ECLI:EU:C:2011:732, punktid 90–92).

23

vs

(24)  Menetluse algatamise otsuse põhjendus 115.

24

(25)  Kohtuasi C-88/03: Portugal vs. komisjon (EKL 2006, lk I-7115, punkt 81).

25

vs

(26)  Kohtuasi C-143/99: Adria-Wien Pipeline (EKL 2001, lk I-8384).

26

(27)  Kohtuasi C-169/08: Presidente del Consiglio del Ministri vs. Regione Sardegna (EKL 2009, lk I-10821).

27

vs

(28)  Kohtuasi T-210/02 RENV: British Aggregates Association vs. Euroopa Komisjon (2012).

28

vs

(29)  Vt näiteks Üldkohtu sellekohast analüüsi kohtuasjas T-210/02 RENV: British Aggregates Association vs. Euroopa Komisjon (2012, punktid 83–91).

29

vs

(30)  Liidetud kohtuasjad T-304/04 ja T-316/04: Itaalia ja Wam SpA vs. komisjon (EKL 2006, lk II-64).

30

vs

(31)  Juhtumid COMP/M.5398 – HUTCHINSON/EVERGREEN, COMP/M.5450 – KÜHNE/HGV/TIU/HAPAG-LLOYD, COMP/JV.55 – HUTCHINSON/RCPM/ECT, COMP/JV.56 – HUTCHINSON/ECT, COMP/M.3863 – TUI/CP SHIPS, COMP/M.5398 – HUTCHINSON/EVERGREEN, COMP/M.3576 – ECT/PONL/EUROMAX, COMP/M.3973 –CMA CGM/DELMAS, COMP/M.3829 MAERRSK/PONL, COMP/M.1674 – MAERSK/ECT, IV/M.831 – P&O/ROYAL NEDLLOYD.

31

(32)  Toimik 409/V/2009, 23. jaanuari 2009. aasta otsus, lk 22.

32

(33)  Thessaloniki sadam, Rumeenia Constanta sadam, Sloveenia Koperi sadam ja mitu Itaalia sadamat (vrd menetluse algatamise otsuse joonealune märkus 173).

33

(34)  Komisjoni 18. detsembri 2009. aasta otsus juhtumi C 21/09 (ex N 105/08, N 168/08 ja N 169/08) (Kreeka, Pireuse sadama infrastruktuuride ja seadmete riiklik rahastamine) kohta (ELT C 402, 29.12.2012, lk 25).

34

(35)  Selle põhjused on järgmised: Pireuse kaugus nimetatud piirkondadest; nüüdisaegse raudteeühenduse ja -teenuste puudumine; kaasnevad suured lisakulud; Vahemere keskosa piirkonda teenindavate põhiliste merekonteinerite veoliinide kulgemine läbi Malta (nt Maersk), Taranto (nt Evergreen), Veneetsia (nt MSC) ja Gioia Taurose (nt MSC) sadamate konteineriterminalide.

35

(36)  Näiteks Koperi meresügavus on ligikaudu üheksa meetrit, samal ajal kui Pireuse sadamas on see 15–19 meetrit (seal teenindatavatele laevadele vajalik sügavus on üldjuhul üle 12 meetri). Nädalas külastab Pireuse sadamat kokku 13 500 TEU mahuga selliseid konteinerlaevu, mida ükski nimetatud sadamatest ei suudaks teenindada.

36

(37)  Ümberlaaditavate konteinerite muudesse sadamatesse vedamisega kaasnev suur lisakulu muudab need sadamad sellise veo jaoks ebaatraktiivseks.

37

(38)  Tavalisel avamerelaeval kulub nimetatud laevatee ja Pireuse vahemaa edasi-tagasi läbimiseks ligikaudu kõigest 16 meresõidutundi, samal ajal kui see aeg oleks Thessaloniki puhul 44 tundi, Koperi puhul 120 tundi ja Constanta puhul mitu päeva (kuna sel juhul tekib vajadus sõita läbi Dardanellide ja Bosporuse väinade, mis on tiheda liikluse tõttu raskesti läbipääsetavad).

38

(39)  Komisjoni otsuse punktis 117 öeldakse: „Ainsad Vahemere idaosa turupiirkonda jäävad ELi sadamad asuvad Musta mere ääres (näiteks Rumeenia Constanta ja Bulgaaria Varna). Siiski ei ole Musta mere sadamad Musta merd Egeuse merega ühendavate väinade erilise olukorra tõttu Pireuse sadama põhilised konkurendid. Samuti ei saa küll täielikult välistada, et Pireuse sadamaga võivad konkureerida ka muud ELi sadamad, näiteks Aadria meres asuvad Itaalia ja Sloveenia sadamad, kuid nende konkurents Pireuse sadamaga on väike.”

39

(40)  Joonealuses märkuses 4 osutatud juhtumit C 21/2009 käsitleva komisjoni otsuse punktid 114 ja 115.

40

(41)  i) Paiknemine Kreeka kõige suuremas linnapiirkonnas, kus on üle viie miljoni elaniku, suurimas tööstus- ja kaubanduspiirkonnas, kus on riigi parimad raudtee- ja maanteeühendused, ii) suur sildumisruum, suured laorajatised ja suur ankruala, iii) suurim meresügavus, iv) lühim vahemaa Suessi-Gibraltari teljeni, v) üks maailma konkurentsivõimelisemaid punkrikütuse turge, vi) ulatuslikud laevaremondirajatised ja palju laevaoperaatoritele vajalikke teenuseid.

41

(42)  Komisjoni otsused juhtumite N 508/07 (Ionia Odos), N 45/08 (Elefsina-Korintose-Patrase-Pirgose-Tsakona maantee), N 566/07 (Korintose-Tripoli-Kalamata maantee ja Lefktro-Sparti harutee), N 565/07 (Kesk-Kreeka maantee), N 633/07 (Patrase-Ateena-Thessaloniki-Evzona maantee Maliakose-Kleidi lõigu kontsessioonileping), N 134/07 (Thessaloniki veealuse tunneli kontsessioonileping), N 462/99 (Attiki Odos), NN 143/97 (Rio Antirrio maanteesild), NN 27/96 (Spata rahvusvaheline lennujaam) kohta.

42

(43)  Komisjoni otsus juhtumi NN 27/96 (Spata rahvusvaheline lennujaam) kohta.

43

(44)  Komisjoni otsused juhtumite N 462/99 (Attiki Odos) ja NN 143/97 (Rio Antirrio maanteesild) kohta.

44

(45)  Liidetud kohtuasjad T-427/04: Prantsusmaa vs. komisjon ja T-17/05: France Telecom vs. komisjon (EKL 2009, lk II-0435, punktid 264–266), C-474–09 P kuni C-476/09 P: Territorio Historico de Vizcaya (ECLI:EU:C:2011:522, punkt 70).

45

vs

vs

(46)  Vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 221.

46

(47)  Samast arutluskäigust lähtudes kiitis komisjon heaks ka maapiirkondade lairibataristu kava (SA. 32866 (11/N), mille õiguslikuks aluseks on avaliku ja erasektori partnerlust käsitlev seadus nr 3389/2005, mis sisaldab seadusega nr 3755/2009 sarnaseid maksustamissätteid.

47

(48)  Vt menetluse algatamise otsuse põhjendused 225 ja 226.

48

(49)  2012. aastal a) suurenes teist kaid kasutava liikluse maht 2011. aastaga võrreldes 76,5 % (2012. aastal 2,108 miljonit TEUd, 2011. aastal 1,188 miljonit TEUd), b) läbilaskemaht oli kontsessioonilepingus ette nähtust 700 000 TEU võrra suurem, c) tulu kasvas 2011. aastaga võrreldes 43 % (72,87 miljonilt eurolt 104,3 miljonile eurole). 2012. aastal sõlmisid PCT, TRAINOSE ja Hewlett Packard lepingu, mille kohaselt Hewlett Packard hakkab saatma oma tooteid läbi Kreeka naaberriikidesse.

49

(50)  Varjatud ametisaladuse hoidmise nõude tõttu.

50

(51)  Komisjoni otsused juhtumite C 39/2009 (Läti, Ventspilsi vabasadama valitsus (abi osakaal 50 %)), SA. 30742 (Klaipeda parvlaevaterminali taristu ehitamine (abi osatähtsus 65 %)), SA. 34940 (2012/N) (Augusta sadam (abi osatähtsus 68,87 %)), N 649/2001 (toetus kaubaveorajatistele (abi osatähtsus 94 %)), C 21/2009 (Pireuse sadama infrastruktuuride ja seadmete riiklik rahastamine) kohta.

51

(52)  Vt joonealune märkus 34.

52

(53)  Määrus (EL) nr 670/2012.

53

(54)  Sellega seoses osutavad nad asjaolule, et üks PCT võlausaldaja, Hiina arengupank, ootas enne PCTga laenulepingu sõlmimist ära ratifitseerimisseaduse vastuvõtmise. Lisaks osutavad nad 2009. aasta jaanuaris PCT-le saadetud [...] e-kirjale, milles nimetatakse põhilisi murekohti seoses kõnealuse kontsessioonilepingu rahastamisega. Vastavalt sellele kirjale ei taga kontsessioonileping kaitset üldiste või diskrimineerivate seadusemuudatuste eest ning väidetavalt on see seotud kontsessioonilepingu maksustamisraamistikuga.

54

(55)  Kalkulatsioonid põhinesid PricewaterhouseCoopers Business Solutions S.A. korraldatud uuringul. Kalkulatsioonides võrreldi ratifitseerimisseaduse avaldamise ajal (2009. a märts) Cosco äriplaanis sisaldunud eeldusi ja üldkohaldatavaid sätteid. Võrdluse tulemuse põhjal tuletati maksustamismeetmete puudumise korral tekkiva PCT täiendava rahastamisvajaduse summa. Kalkulatsioonidega leitud summa arvutati lõpuks diskonteeritud väärtuses (aastase diskontomääraga 9,0 %, mis oli PPA poolt hanke ajal PCT-le pakutud minimaalse garanteeritud kontsessioonitasu diskonteerimiseks kasutatud diskontomäär, ning samuti 2009. aasta märtsis kehtinud aastase diskontomääraga 4,47 %, mis oli komisjoni teatises esitatud võrdlusmäär). Nimetatud kalkulatsioonides ei ole arvesse võetud ratifitseerimisseaduse artikli 2 lõigetes 3, 5, 9 ja 10 ning artiklis 3 sätestatud meetmeid.

55

(56)  Halvima stsenaariumi puhul.

56

(57)  Näiteks kohtuasi C-143/99: Adria-Wien Pipeline GmbH ja Wieterdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH vs. Finanzlandesdirektion für Kärnten (EKL 2001, lk I-8365, punkt 41); kohtuasi T-335/08: BNP Paribas ja Banca Nazionale del Lavoro SpA (BNL) vs. komisjon (EKL 2010, lk II-3323, punkt 204); ning kohtuasjad T-425/04, T-444/04, T-450/04 ja T-456/04: Prantsusmaa, France Télécom, Bouyges SA, Bouyges Télécom SA ja AFORS Télécom vs. komisjon (EKL 2010, lk II-2009, punkt 216).

57

vs

vs

vs

(58)  Komisjoni otsus juhtumi SA.21918 (Prantsusmaa, reguleeritud elektritariifid Prantsusmaal) kohta (ELT C 398, 22.12.2012, lk 10); komisjoni 16. septembri 1997. aasta otsus 98/353/EÜ, mis käsitleb ettevõtjale Gemeinnützige Abfallverwertung GmbH riigiabi andmist (EÜT L 159, 3.6.1998, lk 58); komisjoni 24. jaanuari 2007. aasta otsus C(2007) 134 riigiabi juhtumi NN 67/05 (Leedu, ettevõtja UAB „Bite GSM” kasumimaksu määra vähendamine) kohta; komisjoni 2. augusti 2002. aasta otsus 2003/227/EÜ erinevate meetmete ja Hispaania riigiabi kohta lõbustuspargile „Terra Mítica SA”, Benidorm (Alicante) (ELT L 91, 8.4.2003, lk 23), komisjoni 14. aprilli 2010. aasta otsus riigiabi juhtumi NN 30/09 (Iirimaa, kapitalitoetused hotellile Ritz-Carlton Hotel, Powerscourt, Co. Wicklow) kohta; komisjoni 5. märtsi 2003. aasta otsus 2003/590/EÜ riigiabi kohta, mida Ühendkuningriik kavatseb anda ettevõtjale CDC Group plc (ELT L 199, 7.8.2003, lk 28), komisjoni 28. jaanuari 2009. aasta otsus 2009/476/EÜ abi kohta, mida Luksemburg andis hüvitusfondi loomisega elektrituru korraldamise raames (C 43/02 (ex NN 75/01)) (ELT L 159, 20.6.2009, lk 11); komisjoni 16. aprilli 1997. aasta otsus 98/212/EÜ riigiabi kohta, mida Itaalia andis ettevõtjale Enirisorse SpA (EÜT L 80, 18.3.1998, lk 32), komisjoni 1. märtsi 2007. aasta otsus riigiabi juhtumi NN 4/07 („Delitissue Sp. z o.o.”) kohta vastavalt dokumendile C(2007) 769.

58

(59)  Vastavalt PCT arvutustele on maksustamissätete vastuvõtmise mõju tegelikule sisemisele tasuvuslävele, mida on arvestatud PCT 2009. aasta märtsi näidisäriplaanis, hinnanguliselt [...] baaspunkti (st [...] %), mis vastab selle arvutusliku sisemise tasuvusläve suurenemisele [...] % võrra vastavate maksustamissätete puudumise korral (st [...] %-lt [...] %ni).

59

(60)  Liidetud kohtuasjad C-180/98 kuni C-184/98: Pavlov ja teised (EKL 2000, lk I-6451).

60

(61)  Kohtuasjad 118/85: komisjon vs. Itaalia (EKL 1987, lk 2599, punkt 7), C-35/96: komisjon vs. Itaalia (EKL 1998, lk I-3851, punkt 36), liidetud kohtuasjad C-180/98 kuni C-184/98 (EKL 2000, lk I-6451).

61

vs

vs

(62)  Komisjoni otsused järgmiste riigiabi juhtumite kohta: N 44/10 (Krievu Sala sadama infrastruktuuri riiklik rahastamine) (ELT C 215, 21.7.2011, lk 21), punktid 60–68; C 39/09 (Ventspilsi sadama infrastruktuuri riiklik rahastamine) (ELT C 62, 20.3.2010, lk 7), punktid 53–58; N 60/06 (Rotterdami sadam) (ELT C 196, 24.8.2007, lk 1), punktid 42–52; N 520/03 (Flaami sadamad) (ELT C 176, 16.7.2005, lk 12), punktid 34–54.

62

(63)  Vt muu hulgas 24. oktoobri 2002. aasta otsus kohtuasjas C-82/01P: Aéroport de Paris (EKL 2002, lk I-9297) ja 24. märtsi 2011. aasa otsus liidetud kohtuasjades T-455/08: Flughafen Leipzig-Halle GmbH ja Mitteldeutsche Flughafen AG vs. komisjon ja asjas T-443/08: Freistaat Sachsen ja Land Sachsen-Anhalt vs. komisjon (EKL 2011, lk II-1311).

63

vs

vs

(64)  Kohtuasi C-39/94: SFEI ja teised (EKL 1996, lk I-3547, punkt 60); kohtuasi C-342/96: Hispaania vs. komisjon (EKL 1999, lk I-2459, punkt 41).

64

vs

(65)  Kohtuasi 173/73: Itaalia vs. komisjon (EKL 1974, lk 709, punkt 13).

65

vs

(66)  Kohtuasjad C-143/99: Adria-Wien Pipeline (EKL 2001, lk I-8365, punkt 38); C-387/92: Banco Exterior de España (EKL 1994, lk I-877, punkt 13) ja kohtuasi C-200/97: Ecotrade (EKL 1998, lk I-7907, punkt 34).

66

Banco Exterior de España

Ecotrade

(67)  Kohtuasi C-222/04: Cassa di Risparmio di Firenze ja teised (EKL 2006, lk I-289, punkt 132).

67

(68)  Kohtuasi C-280/00: Altmark Trans (EKL 2003, lk I-7747).

68

(69)  Kohtuasi C-39/94: SFEI ja teised (EKL 1996, lk I-3547, punktid 60–61).

69

(70)  Vt liidetud kohtuasjad C-71/09 P, C-73/09 P ja C-76/09 P: Comitato „Venezia vuole vivere”, Hotel Cipriani Srl ja Società Italiana per il gas SpA (Italgas) vs. komisjon (EKL 2011, lk I-4727, punktid 92 ja 94–96), ja Üldkohtu presidendi kohtumäärus kohtuasjas T-172/14 R: Stahlwerk Bous vs. komisjon (punktid 59 ja 60).

70

vs

vs

(71)  Ratifitseerimisseaduse artikli 2 lõige 9.

71

(72)  Kohtuasjad C-143/99: Adria-Wien Pipeline (EKL 2001, lk I-8365, punkt 41); C-308/01: GIL Insurance ja teised (EKL 2004, lk I-4777, punkt 68); C-172/03: Heiser (EKL 2005, lk I-1627, punkt 40).

72

(73)  Vt kohtuasjad C-143/99: Adria-Wien (punkt 41), C-308/01: GIL Insurance (EKL 2004, lk I-4777, punkt 68), C-172/03: Heiser (EKL 2005, lk I-1627, punkt 40), C-88/03: Portugal vs. komisjon (EKL 2006, lk I-7115, punkt 54), T-233/04: Madalmaad vs. komisjon (punkt 86).

73

vs

vs

(74)  Vt näiteks kohtuasi C-279/08P: komisjon vs. Madalmaad (NOx) (EKL 2011, lk I-7671, punkt 62).

74

vs

(75)  Liidetud kohtuasjad C-106/09 P ja C-107/09 P: komisjon ja Hispaania vs. Gibraltari valitsus ja Ühendkuningriik (EKL 2011, lk I-11113).

75

vs

(76)  Vt liidetud kohtuasjad T-92/00 ja T-103/00: Territorio Histórico de Álava – Diputación Foral de Álava, Ramondín, SA ja Ramondín Cápsulas vs. komisjon (EKL 2002, lk II-1385, punkt 51).

76

vs

(77)  Vt kohtuasi C-279/08 P: komisjon vs. Madalmaade Kuningriik (EKL 2011, lk I-7671, punkt 50).

77

vs

(78)  Kohtuasjad C-75/97: Belgia vs. komisjon (EKL 1999, lk I-3671, punkt 32); C-143/99: Adria Wien Pipeline ja Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke (EKL 2011, lk I-8365, punkt 48); C-409/00: Hispaania vs. komisjon (EKL 2003, lk I-1487, punkt 48).

78

vs

vs

(79)  Liidetud kohtuasjad T-92/00 ja T-103/00: Ramondin SA ja Ramondín Cápsulas SA vs. komisjon (EKL 2002, lk II-1385, punkt 39); kohus otsustas selles lahendis, et maksumeetme kohaldamine üksnes teatud määra ületavate investeeringute suhtes tähendab, et meede on de facto kasutatav üksnes suurte rahaliste vahenditega ettevõtjatele.

79

vs

de facto

(80)  Vt näiteks liidetud kohtuasjad C-78/08 kuni C-80/08: Paint Graphos ja teised (EKL 2011, lk I-7611, punkt 69).

80

(81)  Vt liidetud kohtuasjad C-78/08 kuni C-80/08: Paint Graphos ja teised (EKL 2011, lk I-7611, punktid 69 ja 70); kohtuasi C-88/03: Portugal vs. komisjon (EKL 2006, lk I-7115, punkt 81); kohtuasi C-279/08 P: komisjon vs. Madalmaad (NOx) (EKL 2011, lk I-7671); kohtuasi C-487/06 P: British Aggregates vs. komisjon (EKL 2008, lk I-10515).

81

vs

vs

vs

(82)  Vt muu hulgas kohtuasjad C-279/08P: komisjon vs. Madalmaade Kuningriik (EKL 2011, lk I-07671, punkt 75), C-487/06 P: British Aggregates vs. komisjon (EKL 2008, lk I-10505, punkt 92); C-241/94: Prantsusmaa vs. komisjon (EKL 1996, lk I-4551, punkt 21); C-342/96: Hispaania vs. komisjon (EKL 1999, lk I-2459, punkt 23); C-75/97: Belgia vs. komisjon (punkt 25).

82

vs

vs

vs

vs

vs

(83)  Vt selle kohta liidetud kohtuasjad T-92/00 ja T-103/00: Ramondin SA ja Ramondín Cápsulas SA vs. komisjon (EKL 2002, lk II-1385, punkt 62).

83

vs

(84)  Või hiljemalt 31. oktoobrini 2015.

84

(85)  Seaduse nr 3755/2009 artikli 2 punkt 1.

85

(86)  Kreeka tulumaksuseaduse artikli 99 lõike 1 punkti a esimene taane koostoimes artikli 12 lõikega 1, artikli 105 lõike 1 punktiga b ja artikli 109 lõikega 1; vastav ettevõtte tulumaksu määr oli 2010. majandusaastal 25 %, 2011. majandusaastal 24 %, 2012. majandusaastal 20 %, 2013. majandusaastal 22 % ja on alates 2014. majandusaastast 26 %.

86

(87)  Kreeka tulumaksuseaduse artikli 99 lõike 1 punkti a kohaselt kohaldatakse siis kinnipidamismaksu.

87

(88)  Kreeka ametiasutuste väitel tähistatakse mõistega „kogunenud intress” kogunenud intressi arvutamiseks kasutatavat raamatupidamismeetodit, mille korral intressiarvestus sõltub rahavoogude kuupäevadest ja vastavatest summadest. Teisiti öeldes on „kogunenud intress” teatud summa pealt kindlas ajavahemikus arvestatud intress (olenemata sellest, kas vastav intress on võlas või kuulub tasumisele). Kreeka ametiasutuste väitel soovib PCT üldjuhul saada intressimakseid krediidiasutusse tehtud rahalise deposiidina.

88

(89)  Kogunenud intressiga seotud maksuvabastuse kohaldamise ajavahemik võib olla erinev olenevalt tööde varasest või hilisemast lõpetamisest, kuid sellel on kindel lõppkuupäev. Kontsessioonilepingu artikli 12 kohaselt tuleb kolmas kai kasutusele võtta 48 kuud pärast ehituse algust ja mitte hiljem kui 31. oktoobril 2015.

89

(90)  Juhul, kui ei kohaldata topeltmaksustamise vältimise lepingut.

90

(91)  Vt põhjendused 95–97.

91

(92)  Artikli 103 lõike 1 punkt m.

92

(93)  Kohtuasi C-241/94: Prantsusmaa vs. komisjon (Kimberly Clark) (EKL 1996, lk I-4451). Vt ka maksustamisteatise põhjendus 21.

93

vs

(94)  Seaduse nr 3755/2009 artikli 2 punktid 2 ja 3.

94

(95)  Käibemaksuseaduse artikli 30 lõige 1.

95

(96)  Käibemaksuseaduse artikli 32 lõige 3.

96

(97)  Sest ettemakstud käibemaksu edasikandmise suhtes kehtib kolmeaastane ajapiirang.

97

(98)  Käibemaksuseaduse artikli 33 lõige 4.

98

(99)  Ratifitseerimisseaduse ajal kehtinud otsuse redaktsioon.

99

(100)  Kaasa arvatud kapitalikaubaga seotud juhtumid.

100

(101)  Ministri otsuse nr 1073/2004 artikli 2 lõige 7.

101

(102)  Käibemaksuseaduse artikli 33 lõige 3. Seda viieaastast piirangut ei kohaldata kommunaalettevõtjate suhtes.

102

(103)  Seaduse nr 1473/1984 artikli 38 lõige 2.

103

(104)  Riiginõukogu otsused nr 1948/1992, 3035/1992, 1274/2002, 1207/2012, 1501/2012, Ateena halduskohtu otsused nr 222/2009, 223/2009 ja 2141/2009 ning Thessaloniki halduskohtu otsus nr 4793/2013. See tõlgendus põhines määruse nr 26-6/10-7/1944 (riikliku kohtumenetluse kord) artiklil 21, mille kohaselt „seadusliku tavaintressi ja viiviste arvestus ... algab riigile õigustoimingust teatamise hetkest”.

104

(105)  Maksumenetluste seadustiku kohaselt võib maksukohustuslane esitada vaide 20 päeva jooksul pärast vastava teate saamist.

105

(106)  Vastavalt käibemaksuseaduse artikli 33 lõikes 4 esitatud määratlusele.

106

(107)  Kohtuasi C-110/94: Intercommunale voor Zeewaterontzilting (INZO) (EKL 1997, lk I 870).

107

(108)  Otsus kohtuasjas C-110/94 (punkt 15).

108

(109)  Vt seaduse nr 4013/2011 artikli 18 lõikega 2 muudetud seaduse nr 3389/2005 artikli 29 lõige 3.

109

(110)  See hõlmab ka õiguskindlust, et PCT kõiki kulutusi käsitletakse ühetaoliselt, kuigi üldkohaldatavate eeskirjade kohaselt ei oleks see võimalik.

110

(111)  Kreeka ametiasutused esitasid selle 31. oktoobri 2008. aasta kuupäevaga kirja menetluse käigus enne ametliku uurimismenetluse algatamist 1. veebruari 2011. aasta teate 2. lisas. Komisjon registreeris selle 8. veebruaril 2011 numbriga 2011/013591.

111

(112)  Täpsemalt taotlesid nad 90 % käibemaksutagastust ühe kuu jooksul alates taotluse kuupäevast ja ülejäänud 10 % tagastamist aasta jooksul. See tagastus vastab sisuliselt kapitalikauba puhul kohaldatavale tagastusele.

112

(113)  Kohtuasjad T-68/03: Olympic Airways vs. komisjon (EKL 2007, lk II-2911, punkt 361), C-25/07: Alicja Sosnowska vs. Dyrektor Izby Skarbowej (EKL 2008, lk I-5129).

113

vs

vs

(114)  Käibemaksu tagastamise kohustus tekib sisendkäibemaksu tasumise hetkel ja käibemaksu mahaarvamise õigus „... rakendub kohe ... kuigi liikmesriikidel on käibemaksu enammakse tagastamise korra kehtestamisel teatav manööverdamisvabadus, ei või see kord piirata käibemaksusüsteemi neutraalsuse põhimõtet ega panna maksukohustuslasele tervenisti või osaliselt selle maksu tasumise koormust ... see tähendab, et tagasimakse tuleb sooritada mõistliku aja jooksul”. Kohtuasi C-25/07: Alicjia Sosnowska (EKL 2008, lk I-5129, punktid 15–16).

114

(115)  Kreeka tulumaksuseaduse artikli 105 lõige 11 koostoimes artikli 4 lõikega 3.

115

(116)  Kohtuasi T-55/99: Confederación Española de Transporte de Mercancías (CETM) vs. komisjon (EKL 2000, lk II-03207, punkt 53).

116

vs

(117)  Fikseeritud määraga lineaarse meetodi korral kasutatakse amortisatsiooni arvutamiseks fikseeritud amortisatsiooninormi, mida rakendatakse algsele soetusmaksumusele või korrigeeritud soetusmaksumusele, millele on liidetud parenduste ja lisatud osade väärtus.

117

(118)  Uuritava sätte vastuvõtmise ajal oli Kreeka tulumaksuseaduse artikli 31 lõike 1 punktis f sätestatud selle reegli erand, mis kehtis tööstus-, kaevandus-, mäendus- ja samalaadsete segaettevõtjate uute masinate ja mehaaniliste või tehniliste seadmete amortiseerimise korral. Nimetatud juhtudel võisid ettevõtjad kasutada ka alaneva jäägi meetodit. Seda seaduse sätet on muudetud ning nüüd nõutakse selles kõigil juhtudel üksnes fikseeritud määraga lineaarse meetodi kasutamist.

118

(119)  Presidendi dekreet nr 299/2003 amortisatsiooninormide ülem- ja alammäärade kohta. Dekreedis esitatakse erinevate põhivara kategooriate amortisatsiooninormi ülem- ja alammäärad. Maksustatavad ettevõtjad võivad valida nende määrade vahele jääva sobiva amortisatsiooninormi. Kui ettevõtja on vastavast vahemikust amortisatsiooninormi valinud, on ta kohustatud kohaldama amortiseerimisel sama normi kõigi ühte kategooriasse kuuluvate varade suhtes, mille ettevõtja on sama aruandeperioodi jooksul soetanud. Samasse kategooriasse kuuluvate teistel aruandeperioodidel soetatud varade puhul on ettevõtjatel õigus kasutada teistsugust amortisatsiooninormi, kuid igal juhul on kohustuslik alustada amortiseerimist algse amortisatsiooninormi kohaldamisega kõigi sama aruandeperioodi jooksul soetatud ühte kategooriasse kuuluvate varade suhtes.

119

(120)  Sellised „reservid” ei kujuta endast ettevõtja tegelikku vara, vaid riigile või kolmandatele isikutele tagastatava põhivara amortiseerimist.

120

(121)  Kreeka tulumaksuseaduse artikli 31 lõike 1 punkt g.

121

(122)  YA 100/2005 (YA 1003821/10037/B0012, OJ B 80, 2005): halduslahenduste ja kohtupraktika põhjal ettevõtjate brutotulust maha arvatavad kulud.

122

(123)  Kreeka tulumaksuseaduse artikli 31 lõike 1 punkt 1.

123

(124)  Seadusega nr 4013/2011 muudetud Kreeka tulumaksuseaduse artikli 105 lõige 12. Seaduse 1892/1990 artikli 97 lõike 5 kohaselt kasutatakse seda meetodit seoses parklate ehitamisega.

124

(125)  Seaduse nr 1914/1990 kohaselt ehitamise, käitamise ja üleandmise projektide korral kohaldatav meetod. Vastavalt seaduse nr 2052/1992 artikli 9 lõikele 8 kasutatakse sama meetodit ehitusperioodi jooksul ehituskulude ning ehituskuludega võrdsustatud laenuintresside ja krediidi amortiseerimiseks selliste tööde puhul, mida on täielikult või osaliselt rahastanud kolmandad isikud.

125

(126)  Seaduse nr 2093/1992 artikli 26 lõike 8 kohaselt lennujaamu ehitavate ettevõtjate kasutatav amortisatsioonimeetod.

126

(127)  Nt vara väärtus, kasumlikkus, äriplaan.

127

(128)  Vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 165.

128

(129)  See on ka suurem kui näiteks avaliku ja erasektori partnerluse korral (selle väitega ei piirata võimalust, et komisjon otsustab uurida avaliku ja erasektori partnerluse suhtes kehtivaid maksustamissätteid).

129

(130)  Uuritav säte aitas kõrvaldada Kreeka üldises maksusüsteemis sisaldunud lünga, mis seostus sadama konteineriterminali käitamiseks kasutatava vara amortiseerimisega. Samalaadset vara kasutab PCT kontsessioonilepingu täitmisel. Seaduse nr 2937/2001 artiklis 34 esitatakse amortisatsiooninormid, mida PPA ja Thessaloniki sadam peavad kasutama kindlat liiki sadamavara amortiseerimiseks lineaarse amortisatsioonimeetodiga. Kreeka ametiasutuste väitel ei ole need normid PCT suhtes kohaldatavad. Kreeka ametiasutused väidavad, et kui PCT otsustaks kasutada lineaarset meetodit ja tal oleks lubatud kasutada kõnealuseid amortisatsiooninorme, siis kujuneks amortisatsiooniperiood pikemaks kui kontsessiooniperiood. Seevastu kui PCT oleks kohustatud kasutama lineaarset meetodit PPA ja Thessaloniki sadama rakendatud normidest erinevate amortisatsiooninormidega, oleks ta nende operaatoritega võrreldes ebasoodsamas olukorras (menetluse algatamise otsuse põhjendus 166).

130

(131)  Vt joonealuses märkuses 80 osutatud kohtuasi: Portugal vs. komisjon (punkt 81).

131

vs

(132)  Selle kohta vt komisjoni hinnang põhjendustes 98–100.

132

(133)  Presidendi 28. juuli 1931. aasta dekreet (OJ A 239 1931), mida on muudetud seadusega nr 2873/2000.

133

(134)  Käibemaksu kehtestamine ei mõjutanud siiski laenulepingute suhtes kohaldatavat tempelmaksu.

134

(135)  Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt kehtib tempelmaksu nõue väljaspool Kreekat sõlmitud eraõiguslike laenulepingute suhtes juhul, kui laenu väljamaksmine toimub Kreekas. Kreekas väljamaksmine tähendab seda, kui välisriigis asuv võlausaldaja annab laenusumma Kreekas üle Kreekas asuvale laenuvõtjale. Laenusumma Kreekas üleandmine toimub siis, kui võlasusaldaja tegelikult maksab laenusumma laenuvõtja kontole mõnes Kreeka pangas (Kreeka riikliku õigusnõukogu arvamus nr 964/1955, Thessaloniki esimese astme kohtu otsus nr 2123/1963, esimese astme maksukohtu otsus nr 2163/1967, esimese astme halduskohtu otsus nr 6043/2001, Riiginõukogu otsused nr 2996/1991 ja 984/1992). Lisaks leidis Riiginõukogu oma otsuses nr 3639/2013, et „... välisriigis sõlmitud eraõigusliku laenulepingu suhtes kohaldatakse tempelmaksu, kui sellega kehtestatakse Kreekas täidetavaid kohustusi, ja üks nendest on laenuvõtja lepingust tulenev kohustus kanda võlausaldaja poolt välisriigis [laenuvõtja] nimele deponeeritud kokkulepitud laenusumma välisriigi pangale tehtava korraldusega üle Kreekasse”.

135

(136)  Määraga 2,4 %.

136

(137)  Samuti määraga 2,4 %.

137

(138)  Komisjoni hinnang käsitletava juhtumi kohta ei piira komisjoni võimalikke seisukohti maksuvabastuste küsimuses väljaspool käesolevat menetlust.

138

(139)  Nagu on kirjeldatud joonealuses märkuses 134.

139

(140)  Kreeka ametiasutused ja PCT osutavad kahele laenulepingule summas 54,8 miljonit eurot ja [...] miljonit eurot, mille PCT sõlmis oma emaettevõtja Coscoga, et alustada Pireuse sadamas investeeringute tegemist.

140

(141)  Otsus nr 617/2006 tempelmaksuseaduse artikli 8 tõlgendamise kohta.

141

(142)  Tempelmaksuseaduse artikkel 8. Vastavale kohtupraktikale on osutatud joonealuses märkuses 134.

142

(143)  Vastavalt kontsessioonilepingu artikli 3 lõikele 1.

143

(144)  Tõlgendav ringkiri nr 1027/1990.

144

(145)  Vt joonealune märkus 134.

145

(146)  Samuti määraga 2,4 %.

146

(147)  Ministeeriumi ringkirja nr 44/1987 (mitmesugustele lepingutele ja õigustoimingutele tempelmaksu kohaldamist käsitlevate sätete tõlgendamine) artikkel 3.

147

(148)  Seaduse nr 1642/1986 artikli 57 lõike 1 punkti b kohaselt on tempelmaksust vabastatud tehingud, mille suhtes sama seaduse artikli 2 kohaselt kohaldatakse käibemaksu, ja nende kõrvaltehingud. Kreeka käibemaksuseaduse (seadus nr 2859/2000, mis asendab seadust nr 1642/1986, mille alusel käibemaks Kreeka õiguskorras esimest korda kasutusele võeti) artikli 2 kohaselt kuulub käibemaksuga maksustamisele tasu eest kaupade ja teenuste pakkumine. Vastavate sätete valitseva tõlgenduse kohaselt ei kuulu hüvitise maksmine tasu eest teenuse pakkumise mõiste alla, mistõttu see jääb väljapoole käibemaksuseaduse kohaldamisala ja selle suhtes kohaldatakse tempelmaksu.

148

(149)  Vastavalt seaduse nr 2688/1999 artiklile 2 koostoimes seaduse nr 1559/1950 artikliga 362. Käesolevas otsuses esitatud komisjoni seisukoht ei piira komisjoni muid võimalikke seisukohavõtte kõnealuse sätte suhtes.

149

(150)  Vt menetluse algatamise otsuse põhjendused 188 ja 203.

150

(151)  Seda erirežiimi võib muuta üksnes juhul, kui selle kasutamiseks loa saanud ettevõtja sellega nõustub.

151

(152)  Seadusandliku dekreedi artiklid 8 ja 11.

152

(153)  Tavaolukorras kohaldatavate piirangute vähendamise korral on lubatud seda korrigeerida.

153

(154)  Seda meedet ei ole sätestatud presidendi dekreedis, kuid Kreeka ametiasutuste väitel kuulub see nende meetmete nimekirja, mida kõnealuse erirežiimi alusel on varem kasutatud.

154

(155)  Vastavalt presidendi dekreedi artikli 9 lõikele 2 peetakse silmas suurenemist, mis ületab poolt ettevõtjate kõigi varade koguväärtusest või ühte miljonit USA dollarit.

155

(156)  Välja arvatud juhul, kui rekvisitsiooni kasutatakse sõja ajal relvajõudude ülesannete täitmiseks; seda on lubatud kasutada ainult konflikti kestuse jooksul ja selle eest tuleb tasuda õiglast hüvitist.

156

(157)  Dekreedis sätestatakse ka hõlmatud ettevõtjate suhtes kohaldatavaid muid eeliseid/tingimusi: i) eritingimused laenude või aktsiakapitali repatrieerimiseks, laenude või aktsiakapitali repatrieerimise luba (kuni 10 % aastas sisse toodud kapitalist); kasumi kumulatiivne ülekanne (kuni 12 % aastas sisse toodud ja repatrieerimata kapitalist, ilma maksudeta) ja intressi ülekanne (kuni 10 % aastas) ning välisriigis liisitud masinate või muu kapitali liisingumakseteks vajaliku välisvaluuta Kreekast välja kandmise luba); ii) välisriigi kodanike tööle võtmine tehniliste ja haldustöötajatena ning luba viia nende töötasu välisvaluutas riigist välja; luba kasutada ettevõtja raamatupidamisarvestuses välisvaluutas märgitud kandeid.

157

(158)  Vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 213.

158

(159)  Komisjoni hinnang käsitletava juhtumi kohta ei piira komisjoni võimalikke meetmeid seoses presidendi dekreediga.

159

(160)  Dekreedi artikli 3 lõikes 2 osutatakse kaudselt mõnele eelisõigusele ja vabastusele, mida on võimalik selle alusel anda. 1953. aasta dekreeti tõlgendava seadusandliku dekreedi nr 4256/1962 artikli 5 lõikes 3 öeldakse, et valitsusel on täielik kaalutlusõigus reguleerida kõiki muid investeeringuga seotud küsimusi vastavalt oma äranägemisele, et saavutada presidendi dekreedi eesmärki, st meelitada riiki väliskapitali, kui see ei lähe vastuollu dekreedi sätetega. Seetõttu võib järeldada, et valitsusel on täielik kaalutlusõigus seoses uute tingimuste ja õiguste kehtestamisega, mis võivad muuta sellised investeeringud ettevõtjate jaoks ahvatlevamaks.

160

(161)  Vt menetluse algatamise otsuse põhjendused 209–216.

161

(162)  Vt käesoleva otsuse põhjendused 92–97.

162

(163)  Kohtuasi C-487/06 P: British Aggregates (EKL 2008, lk I-10515, punkt 92).

163

(164)  Vt komisjoni maksustamisteatise põhjendused 21 ja 22.

164

(165)  Käesoleva otsusega ei piirata komisjoni võimalikku seisukohavõttu kõnealuse seadusandliku dekreedi suhtes.

165

(166)  Komisjoni teatis riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes (EÜT C 384, 10.12.1998, lk 3).

166

(167)  Vt komisjoni maksustamisteatise põhjendused 24 ja 27.

167

(168)  Vt näiteks Üldkohtu otsus kohtuasjas T-445/05: Assogestioni et Fineco Asset Management vs. komisjon (punkt 145) ja osutatud kohtupraktika.

168

vs

(169)  Vt komisjoni otsus juhtumi NN 27/96 (Spata rahvusvaheline lennujaam) kohta.

169

(170)  Komisjoni otsused juhtumite N 508/07 (Ionia Odos), N 45/08 (Elefsina-Korintose-Patrase-Pirgose-Tsakona maantee), N 566/07 (Korintose-Tripoli-Kalamata maantee ja Lefktro-Sparti harutee), N 565/07 (Kesk-Kreeka maantee), N 633/07 (Patrase-Ateena-Thessaloniki-Evzona maantee Maliakose-Kleidi lõigu kontsessioonileping), N 134/07 (Thessaloniki veealuse tunneli kontsessioonileping) kohta.

170

(171)  Liidetud kohtuasjad T-427/04: Prantsusmaa vs. komisjon ja T-17/05: France Telecom vs. komisjon (EKL 2009, II-0435, punkt 264–266); C-474–09 P kuni C-476/09 P: Territorio Histórico de Vizcaya – Diputación Foral de Vizcaya, Territorio Histórico de Álava – Diputación Foral de Álava ja Territorio Histórico de Guipúzcoa – Diputación Foral de Guipúzcoa vs. Euroopa Komisjon (EKL 2011, I-113, punkt 70).

171

vs

vs

vs

(172)  SA.32866 (11/N) (Kreeka, lairibaühenduse arendamine Kreeka maapiirkondades).

172

(173)  Vt komisjoni otsus juhtumi N 134/07 (Thessaloniki veealuse tunneli kontsessioonileping) kohta.

173

(174)  Vt otsus C(2013) 9253 final (riigiabi SA.36894, riigiabi projekti Ionia Odos korrigeerimise kohta); otsus C(2013) 9275 final (riigiabi SA.36877, Egeuse maantee riigiabi projekti korrigeerimise kohta); otsus C(2013) 9253 final (riigiabi SA.36878, riigiabi projekti Olympia Odos kohta) ja otsus C(2013) 9274 final (riigiabi SA.36893, Kesk-Kreeka maantee (E65) projekti kohta).

174

(175)  Komisjon mõistab igal juhul ka seda, et PCT jaoks soodsad maksuvabastused kehtestati alles kontsessioonilepingu ratifitseerimise seadusega, mitte kontsessioonilepinguga, sest PPA-l ei ole pädevust maksuvabastuste andmiseks. Erinevalt juhtumitest, millele osutavad Kreeka ametiasutused ja PCT, pidi kontsessionäär käesoleval juhul asuma investeerimisprojekti teostama eksklusiivselt ja ainuisikuliselt ilma riigi või mis tahes muu riikliku toetuseta.

175

(176)  Kohtuasi 730/79: Philip Morris (EKL 1980, lk 267, punkt 11), liidetud kohtuasjad T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 kuni 607/97, T-1/98, T-3/98 kuni T-6/98 ja T-23/98: Alzetta Mauro ja teised vs. komisjon (EKL 2000, lk II-2325, punkt 80).

176

vs

(177)  Liidetud kohtuasjad T-298/97, T-312/97 jne: Alzetta (EKL 2000, lk II-2325, punktid 141–147), kohtuasi C-280/00: Altmark Trans (EKL 2003, lk I-7747).

177

(178)  Vt komisjoni 18. detsembri 2009. aasta otsus juhtumi C 21/09 (ex N 105/08, N 168/08 ja N 169/08) (Kreeka, Pireuse sadama infrastruktuuride ja seadmete riiklik rahastamine) (ELT C 402, 29.12.2012, lk 25), punktid 90 ja 91.

178

(179)  Vt liidetud kohtuasjad T-298/97, T-312/097 jne: Alzetta (EKL 2000, lk II-2325, punkt 95) ja kohtuasi 730/97: Philip Morris (EKL 1980, lk 267, punkt 9–12).

179

(180)  Vt muu hulgas liidetud kohtuasjad: Alzetta (punkt 95).

180

(181)  Vt kohtuasi C-372/97: Itaalia vs. komisjon (EKL 2004, lk I-3679, punkt 67) ja selles osutatud kohtupraktika.

181

vs

(182)  Regionaalabi suunised aastateks 2007–2013 (ELT C 54, 4.3.2006, lk 13.

182

(183)  Vt seaduse nr 3755/2009 artikkel 8, milles määratletakse seaduse kehtivuse algusaeg.

183

(184)  Vt 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste 5. peatükk ja komisjoni 13. veebruari 2008. aasta otsus juhtumi C 7/08 (ex N 655/07) (Saksamaa, Saksimaa käibekapitali laenude tagatiskava) kohta.

184

(185)  Vt komisjoni 31. augusti 2006. aasta otsus juhtumi N 408/06 (Kreeka, regionaalabi kaart aastateks 2007–2013) kohta (ELT C 286, 23.11.2006, lk 5).

185

(186)  Näiteks asendusinvesteeringud, transpordikulud ja tööjõukulud.

186

(187)  Vt joonealune märkus 184.

187

(188)  KOM(2009) 279/4, punkt 46.

188

(189)  KOM(2009) 8.

189

(190)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1315/2013, 11. detsember 2013, üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL (ELT L 348, 20.12.2013, lk 1).

190

(191)  Lisaks on investeerimisprojekti majanduslikku tasuvust ja kasumlikkust juba kinnitanud asjaolu, et PCT investeeringud Pireuse sadamasse on andnud juba väga häid majandustulemusi.

191

(192)  Vt näiteks kohtuasi C-348/93: komisjon vs. Itaalia (EKL 1995, lk I-00673, punkt 26) ja selles osutatud kohtupraktika.

192

vs

(193)  Vt näiteks liidetud kohtuasjad T-239/04 ja T-323/04: Itaalia ja Brandt Italia SpA vs. komisjon (EKL 2007, lk II-3265, punktid 153–154) ja selles osutatud kohtupraktika.

193

vs

(194)  Komisjoni määrus (EL) nr 1407/2013, 18. detsember 2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 352, 24.12.2013, lk 1).

194

(195)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 794/2004, 21. aprill 2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1).

195

(196)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 271/2008, 30. jaanuar 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (ELT L 82, 25.3.2008, lk 1).

196

---