# Euroopan unionin C 377/13.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 377 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 58. vuosikerta13. marraskuuta 2015 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 377

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

58. vuosikerta13. marraskuuta 2015

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| 2015/C 377/01 | Komission tiedonanto euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle Euroopan unionin konsolidoitu tilinpäätös 2014 | 1 |
| 2015/C 377/02 | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle – riippumattoman tarkastajan kertomus | 146 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

2015/C 377/01

Komission tiedonanto euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle Euroopan unionin konsolidoitu tilinpäätös 2014

1

2015/C 377/02

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle – riippumattoman tarkastajan kertomus

146

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

| 13.11.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 377/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 377/1

---

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMELLE

Euroopan unionin konsolidoitu tilinpäätös 2014

(2015/C 377/01)

SISÄLLYSLUETTELO

| TILINPÄÄTÖKSEN SISÄLTÖ JA ANALYYSI | 2 |
| --- | --- |

| KONSOLIDOITUUN TILINPÄÄTÖKSEEN LIITETTY ILMOITUS | 22 |
| --- | --- |

| KONSOLIDOIDUT TILINPÄÄTÖSLASKELMAT JA LIITETIEDOT | 23 |
| --- | --- |

| TASE | 24 |
| --- | --- |

| TUOTTO- JA KULULASKELMA | 25 |
| --- | --- |

| RAHAVIRTALASKELMA | 26 |
| --- | --- |

| LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA | 27 |
| --- | --- |

| TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT | 28 |
| --- | --- |

| YHTEENVETO TALOUSARVION TOTEUTTAMISESTA JA LIITETIEDOT | 99 |
| --- | --- |

TILINPÄÄTÖKSEN SISÄLTÖ JA ANALYYSI

1.   EU: INSTITUTIONAALINEN HALLINTO JA TOIMINNOT

Euroopan unioni (EU) on 28 Euroopan maan taloudellinen ja poliittinen yhteistyökumppanuus. Se perustettiin vuonna 1993 Maastrichtin sopimuksella Euroopan yhteisön, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) ja Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seuraajaksi. EU:n perustuslaillisen pohjan viimeisin suuri muutos, Lissabonin sopimus, tuli voimaan 1. joulukuuta 2009.

EU:n toiminta perustuu oikeusvaltioperiaatteeseen. Tämä tarkoittaa sitä, että kaikki EU:n toiminta perustuu perussopimuksiin, jotka on hyväksytty vapaaehtoisesti ja demokraattisesti kaikissa EU:n jäsenvaltioissa. EU:n toimielinjärjestelmä on ainutlaatuinen:

| — | Euroopan kansalaiset valitsevat suoraan Euroopan parlamentin jäsenet. |
| --- | --- |

—

Euroopan kansalaiset valitsevat suoraan Euroopan parlamentin jäsenet.

| — | EU:n yleiset painopisteet vahvistetaan Eurooppa-neuvostossa, jossa kokoontuvat jäsenvaltioiden ja EU:n johtajat. |
| --- | --- |

—

EU:n yleiset painopisteet vahvistetaan Eurooppa-neuvostossa, jossa kokoontuvat jäsenvaltioiden ja EU:n johtajat.

| — | Kunkin EU-maan hallitus ajaa oman maansa etuja Euroopan unionin neuvostossa, jäljempänä ”neuvosto”. |
| --- | --- |

—

Kunkin EU-maan hallitus ajaa oman maansa etuja Euroopan unionin neuvostossa, jäljempänä ”neuvosto”.

| — | EU:n etuja kokonaisuutena edistää Euroopan komissio, jäljempänä ”komissio”, jonka puheenjohtajan valitsee Euroopan parlamentti. Kansalliset hallitukset tekevät valitun komission puheenjohtajan kanssa yhteisymmärryksessä ehdotuksia komission jäsenten nimittämisestä Euroopan parlamentille, joka äänestää heidän hyväksymisestään yhtenä kokoonpanona. |
| --- | --- |

—

EU:n etuja kokonaisuutena edistää Euroopan komissio, jäljempänä ”komissio”, jonka puheenjohtajan valitsee Euroopan parlamentti. Kansalliset hallitukset tekevät valitun komission puheenjohtajan kanssa yhteisymmärryksessä ehdotuksia komission jäsenten nimittämisestä Euroopan parlamentille, joka äänestää heidän hyväksymisestään yhtenä kokoonpanona.

Euroopan unionin oikeus muodostaa oman, kansainvälisestä oikeudesta erillisen oikeusjärjestyksensä, joka on integroitu jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmään. EU:n oikeusjärjestys perustuu itsenäisiin oikeuslähteisiin. Koska nämä oikeuslähteet ovat hyvin erityyppisiä, niille on vahvistettu arvojärjestys. Normihierarkian huipulla on primaarioikeus, jonka muodostavat perussopimukset. Niiden jälkeen tulevat unionin tekemät kansainväliset sopimukset, yleiset oikeusperiaatteet sekä perussopimuksista johdettu oikeus eli sekundaarilainsäädäntö.

Euroopan unionin oikeuden lähteet ja niiden hierarkia:

| — | sopimus Euroopan unionista (SEU); sopimus Euroopan unionin toiminnasta (SEUT); Euroopan unionin perusoikeuskirja; muut perussopimukset ja pöytäkirjat |
| --- | --- |

—

sopimus Euroopan unionista (SEU); sopimus Euroopan unionin toiminnasta (SEUT); Euroopan unionin perusoikeuskirja; muut perussopimukset ja pöytäkirjat

| — | kansainväliset sopimukset |
| --- | --- |

—

kansainväliset sopimukset

| — | unionin oikeuden yleiset periaatteet |
| --- | --- |

—

unionin oikeuden yleiset periaatteet

| — | sekundaarilainsäädäntö. |
| --- | --- |

—

sekundaarilainsäädäntö.

EU:n institutionaalinen hallinto koostuu toimielimistä, virastoista ja muista elimistä, jotka luetellaan tilinpäätöksen liitetiedossa 10. Politiikan valmistelun ja päätöksenteon näkökulmasta EU:n keskeiset toimielimet ovat Euroopan parlamentti, Eurooppa-neuvosto, Euroopan unionin neuvosto ja Euroopan komissio.

Euroopan parlamentti

Euroopan parlamentti on merkittävä poliittisten keskustelujen ja päätöksenteon foorumi EU:n tasolla. Euroopan parlamentin jäsenet valitaan suoraan kansanäänestyksessä kaikissa jäsenvaltioissa edustamaan kansalaisten etuja EU:n lainsäädäntötyössä ja varmistamaan, että muut EU:n toimielimet toimivat demokraattisesti.

Vuosien mittaan ja perussopimuksiin tehdyillä muutoksilla Euroopan parlamentti on saanut merkittävästi lainsäädäntö- ja budjettivaltaa, jonka perusteella se yhdessä neuvostossa kokoontuvien jäsenvaltioiden hallitusten edustajien kanssa määrittää, mihin suuntaan Euroopan yhdentyminen etenee. Näin tehdessään parlamentti on pyrkinyt edistämään demokratiaa ja ihmisoikeuksia paitsi Euroopassa myös kaikkialla maailmassa.

Euroopan parlamentti on yhdenvertaisessa asemassa neuvoston kanssa vuotuisessa budjettimenettelyssä. Se osallistuu budjettimenettelyyn valmisteluvaiheesta alkaen aina talousarvion hyväksymiseen saakka, ja etenkin kun laaditaan yleisiä suuntaviivoja ja tehdään menojen tyyppiä koskevia päätöksiä. Parlamentti hyväksyy talousarvion neuvoston kanssa ja valvoo sen täytäntöönpanoa. Se myöntää neuvoston suosituksesta vastuuvapauden EU:n talousarvion toteuttamisesta. Lisäksi Euroopan parlamentin on annettava hyväksyntänsä monivuotiselle rahoituskehykselle (MRK), jonka avulla varmistetaan, että EU:n menot kehittyvät hallitusti ja sen omien varojen rajoissa. Euroopan parlamentin nykyinen puhemies on Martin Schulz.

Eurooppa-neuvosto ja Euroopan unionin neuvosto

Eurooppa-neuvosto, joka muodostuu jäsenvaltioiden valtion- tai hallitusten päämiehistä sekä Eurooppa-neuvoston puheenjohtajasta ja komission puheenjohtajasta, antaa unionille sen kehittämiseksi tarvittavat virikkeet ja määrittelee sen yleiset poliittiset suuntaviivat ja painopisteet. Eurooppa-neuvoston nykyinen puheenjohtaja on Donald Tusk.

Neuvosto hyväksyy yhdessä Euroopan parlamentin kanssa EU:n lainsäädäntöä asetusten ja direktiivien muodossa ja antaa lisäksi päätöksiä ja ei-sitovia suosituksia. Neuvosto muodostuu jäsenvaltioiden ministeritason edustajista, joita on yksi kustakin jäsenvaltiosta ja joilla on äänestyksissä jäsenvaltionsa hallitusta sitovat valtuudet. Ulkoasiainneuvostoa lukuun ottamatta neuvoston puheenjohtajana toimii sen jäsenvaltion edustaja, joka kulloinkin hoitaa unionin puheenjohtajuutta tasapuolisen vuorottelun järjestelmän mukaisesti kuuden kuukauden välein. Neuvoston työtä valmistelee komitea (Coreper), joka muodostuu jäsenvaltioiden hallitusten pysyvistä edustajista.

Neuvosto tekee toimivaltaansa kuuluvissa asioissa päätöksensä määräenemmistöllä, jollei perussopimuksissa toisin määrätä (esim. yksimielisyyttä tai yksinkertaista enemmistöä). Neuvosto käyttää – yhdessä Euroopan parlamentin kanssa – budjettivaltaa hyväksyessään unionin talousarvion. Neuvosto myös tekee erityistä lainsäätämisjärjestystä noudattaen yksimielisesti päätökset, joilla vahvistetaan unionin omien varojen järjestelmää koskevat säännökset ja monivuotinen rahoituskehys. Jälkimmäisessä tapauksessa Euroopan parlamentin on annettava hyväksyntänsä jäsentensä enemmistöllä. Viimeisin monivuotinen rahoituskehys (vuosille 2014–2020) hyväksyttiin neuvostossa marraskuussa 2013.

Euroopan komissio

Euroopan komissio on EU:n toimeenpaneva elin. Se ei valvo yksittäisten jäsenvaltioiden vaan koko EU:n etuja.

Komission päätehtävänä on

| — | ehdottaa uutta lainsäädäntöä lainsäädäntövallan käyttäjien eli Euroopan parlamentin ja neuvoston hyväksyttäväksi |
| --- | --- |

—

ehdottaa uutta lainsäädäntöä lainsäädäntövallan käyttäjien eli Euroopan parlamentin ja neuvoston hyväksyttäväksi

| — | valvoa EU:n lainsäädännön noudattamista (tarvittaessa yhdessä unionin tuomioistuimen kanssa) |
| --- | --- |

—

valvoa EU:n lainsäädännön noudattamista (tarvittaessa yhdessä unionin tuomioistuimen kanssa)

| — | asettaa toiminnan painopisteet ja tavoitteet ja pyrkiä toteuttamaan ne komission vuotuisen työohjelman mukaisesti |
| --- | --- |

—

asettaa toiminnan painopisteet ja tavoitteet ja pyrkiä toteuttamaan ne komission vuotuisen työohjelman mukaisesti

| — | hallinnoida ja toteuttaa EU:n toimintapolitiikkoja ja talousarviota |
| --- | --- |

—

hallinnoida ja toteuttaa EU:n toimintapolitiikkoja ja talousarviota

| — | edustaa EU:ta kansainvälisissä yhteyksissä (komissio esimerkiksi neuvottelee kauppasopimukset EU:n ulkopuolisten maiden kanssa). |
| --- | --- |

—

edustaa EU:ta kansainvälisissä yhteyksissä (komissio esimerkiksi neuvottelee kauppasopimukset EU:n ulkopuolisten maiden kanssa).

Uusi 28-jäseninen komissio (yksi komissaari kustakin EU:n jäsenvaltiosta) nimitetään joka viides vuosi. Eurooppa-neuvosto tekee määräenemmistöllä ja ottaen huomioon Euroopan parlamentin vaalituloksen parlamentille ehdotuksen komission puheenjohtajaehdokasta. Tämän jälkeen parlamentti valitsee jäsentensä äänten enemmistöllä komission puheenjohtajan (vähintään 376 ääntä 751:stä). Tämän jälkeen valittu komission puheenjohtaja valitsee komission muut 27 jäsentä jäsenvaltioiden tekemien ehdotusten perusteella. Valitun puheenjohtajan ja neuvoston on sovittava komissaariehdokkaiden lopullisesta luettelosta. Komission on saatava kokonaisuutena parlamentin hyväksyntä. Tätä ennen komissaariehdokkaita arvioidaan parlamentin valiokunnissa. Nykyisen komission toimikausi päättyy 31. lokakuuta 2019. Sen puheenjohtaja on Jean-Claude Juncker.

Nykyisen komission toiminnan painopisteet ovat 1) työllisyys, kasvu ja investoinnit, 2) digitaaliset sisämarkkinat, 3) energiaunioni ja ilmastopoliittiset näkökohdat, 4) sisämarkkinat, 5) talous- ja rahaliitto, 6) EU:n ja Yhdysvaltojen vapaakauppasopimus, 7) oikeusasiat ja perusoikeudet, 8) muuttoliike, 9) EU maailmanlaajuisena toimijana ja 10) demokraattinen muutos.

Komission henkilöstö työskentelee osastoissa, jotka voivat olla pääosastoja tai yksiköitä. Kukin pääosasto vastaa tietystä politiikan alasta, ja sitä johtaa pääjohtaja. Pääosastot laativat lainsäädäntöluonnoksia, joista tulee virallisia ehdotuksia vasta sen jälkeen, kun komission kollegio (28 komission jäsenen kokous) on ne hyväksynyt. Pääosastot myös hallinnoivat rahoitusaloitteita EU:n tasolla, järjestävät julkisia kuulemisia ja huolehtivat tiedottamisesta.

Komissio hallinnoi myös useita toimeenpanovirastoja, jotka avustavat unionin ohjelmien hallinnoinnissa.

2.   KOMISSION ALOITTEET JA STRATEGIAT

Uusi komissio, joka astui virkaansa marraskuussa 2014, on määritellyt vuoden 2015 työohjelmansa ja komission uudet aloitteet vuoteen 2019 saakka. Työohjelmassa esitetään komission suunnitelmat ja määritetään toimia, joilla edistetään työllisyyttä, kasvua ja investointeja vuonna 2015. Ohjelmassa keskitytään rajoitettuun määrään konkreettisia uusia aloitteita, kuten:

Uutta pontta työllisyyteen, kasvuun ja investointeihin

| — | toteutetaan yhteensä 315 miljardin euron investointialoite: vuoden 2014 lopussa ilmoitetun investointiohjelman lainsäädännölliset jatkotoimet, joilla reaalitalouteen saadaan julkisia ja yksityisiä investointeja seuraavien kolmen vuoden aikana |
| --- | --- |

—

toteutetaan yhteensä 315 miljardin euron investointialoite: vuoden 2014 lopussa ilmoitetun investointiohjelman lainsäädännölliset jatkotoimet, joilla reaalitalouteen saadaan julkisia ja yksityisiä investointeja seuraavien kolmen vuoden aikana

| — | edistetään työmarkkinoille integroitumista ja työllistyvyyttä ja |
| --- | --- |

—

edistetään työmarkkinoille integroitumista ja työllistyvyyttä ja

| — | tarkistetaan Eurooppa 2020 -strategiaa. |
| --- | --- |

—

tarkistetaan Eurooppa 2020 -strategiaa.

Digitaalisia sisämarkkinoita koskeva paketti:

| — | luodaan edellytykset vireälle digitaalitaloudelle ja -yhteiskunnalle täydentämällä televiestintäalan sääntelykehystä |
| --- | --- |

—

luodaan edellytykset vireälle digitaalitaloudelle ja -yhteiskunnalle täydentämällä televiestintäalan sääntelykehystä

| — | uudistetaan tekijänoikeussääntöjä |
| --- | --- |

—

uudistetaan tekijänoikeussääntöjä

| — | yksinkertaistetaan verkko-ostoksia ja digitaalista kaupankäyntiä koskevia kuluttajasääntöjä; |
| --- | --- |

—

yksinkertaistetaan verkko-ostoksia ja digitaalista kaupankäyntiä koskevia kuluttajasääntöjä;

| — | parannetaan tietoverkkoturvallisuutta ja |
| --- | --- |

—

parannetaan tietoverkkoturvallisuutta ja

| — | otetaan digitalisaatio huomioon monilla muilla politiikanaloilla. |
| --- | --- |

—

otetaan digitalisaatio huomioon monilla muilla politiikanaloilla.

Joustava energiaunioni ja tulevaisuuteen suuntautuva ilmastonmuutospolitiikka

| — | perustetaan Euroopan energiaunioni; energian toimitusvarmuuden turvaamiseksi jatketaan kansallisten energiamarkkinoiden yhdentämistä, vähennetään energian kysyntää Euroopassa ja pyritään energiapaletin vähähiilisyyteen ja |
| --- | --- |

—

perustetaan Euroopan energiaunioni; energian toimitusvarmuuden turvaamiseksi jatketaan kansallisten energiamarkkinoiden yhdentämistä, vähennetään energian kysyntää Euroopassa ja pyritään energiapaletin vähähiilisyyteen ja

| — | toteutetaan monenvälisiä toimia ilmastonmuutokseen vastaamiseksi. |
| --- | --- |

—

toteutetaan monenvälisiä toimia ilmastonmuutokseen vastaamiseksi.

Syvemmät ja oikeudenmukaisemmat sisämarkkinat

| — | sisämarkkinoita koskeva strategia |
| --- | --- |

—

sisämarkkinoita koskeva strategia

| — | työvoiman liikkuvuuspaketti |
| --- | --- |

—

työvoiman liikkuvuuspaketti

| — | pääomamarkkinaunionia koskeva toimintasuunnitelma |
| --- | --- |

—

pääomamarkkinaunionia koskeva toimintasuunnitelma

| — | puitteet rahoituslaitosten kriisinratkaisulle ja |
| --- | --- |

—

puitteet rahoituslaitosten kriisinratkaisulle ja

| — | ilmailupaketti. |
| --- | --- |

—

ilmailupaketti.

Kauppa- ja investointistrategia työllisyyden ja kasvun edistämiseksi

Perusoikeuksien kunnioittamiseen perustuva oikeusalue

| — | EU:n liittyminen Euroopan ihmisoikeussopimukseen ja |
| --- | --- |

—

EU:n liittyminen Euroopan ihmisoikeussopimukseen ja

| — | Euroopan turvallisuusagenda. |
| --- | --- |

—

Euroopan turvallisuusagenda.

Uudenlainen maahanmuuttopolitiikka:

| — | luodaan uusi lähestymistapa lailliseen muuttoliikkeeseen, jotta EU houkuttelisi lahjakkaita ja ammattitaitoisia muuttajia ja |
| --- | --- |

—

luodaan uusi lähestymistapa lailliseen muuttoliikkeeseen, jotta EU houkuttelisi lahjakkaita ja ammattitaitoisia muuttajia ja

| — | parannetaan EU:hun suuntautuvan muuttoliikkeen hallintaa tehostamalla yhteistyötä kolmansien maiden kanssa, edistämällä solidaarisuutta jäsenvaltioiden kesken ja torjumalla ihmiskauppaa. |
| --- | --- |

—

parannetaan EU:hun suuntautuvan muuttoliikkeen hallintaa tehostamalla yhteistyötä kolmansien maiden kanssa, edistämällä solidaarisuutta jäsenvaltioiden kesken ja torjumalla ihmiskauppaa.

Vahvempi maailmanlaajuinen toimija

| — | Euroopan naapuruuspolitiikka ja |
| --- | --- |

—

Euroopan naapuruuspolitiikka ja

| — | vuoden 2015 jälkeiset kestävän kehityksen tavoitteet. |
| --- | --- |

—

vuoden 2015 jälkeiset kestävän kehityksen tavoitteet.

Tasapuolinen verotusympäristö

| — | toimintasuunnitelma veronkierron ja veropetosten torjumiseksi mm. EU:n tasolla toteutettavien toimien avulla, jotta voidaan ottaa käyttöön järjestelmä, jonka mukaan verotus tapahtuu siinä maassa, jossa voitotkin ovat syntyneet; tähän sisältyvät automaattinen tietojenvaihto veropäätöksistä ja yhtiöveropohjan yhtenäistäminen ja |
| --- | --- |

—

toimintasuunnitelma veronkierron ja veropetosten torjumiseksi mm. EU:n tasolla toteutettavien toimien avulla, jotta voidaan ottaa käyttöön järjestelmä, jonka mukaan verotus tapahtuu siinä maassa, jossa voitotkin ovat syntyneet; tähän sisältyvät automaattinen tietojenvaihto veropäätöksistä ja yhtiöveropohjan yhtenäistäminen ja

| — | veropäätöksiä koskeva automaattinen tiedonvaihto. |
| --- | --- |

—

veropäätöksiä koskeva automaattinen tiedonvaihto.

Demokraattisen muutoksen unioni

| — | EU:n sopimus paremmasta lainsäädännöstä |
| --- | --- |

—

EU:n sopimus paremmasta lainsäädännöstä

| — | pakollinen avoimuusrekisteri ja |
| --- | --- |

—

pakollinen avoimuusrekisteri ja

| — | muuntogeenistä organismia koskevan päätöksentekoprosessin uudelleentarkastelu. |
| --- | --- |

—

muuntogeenistä organismia koskevan päätöksentekoprosessin uudelleentarkastelu.

Talous- ja rahaliiton syventäminen: jatketaan toimia talouden vakauttamiseksi ja investointien houkuttelemiseksi Eurooppaan.

Työohjelman laatimisen yhteydessä komissio tutki noin 450 ehdotusta, jotka on esitetty Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Komissio aikoo peruuttaa tai muuttaa 80 ehdotusta. Osa ehdotuksista halutaan peruuttaa, koska ne eivät vastaa uuden komission painopisteitä. Monissa tapauksissa komissio on toki edelleen vahvasti asetettujen tavoitteiden takana. Ehdotuksista ei kuitenkaan ole hyötyä, jos ne lojuvat neuvottelupöydällä tyhjän panttina tai jos ne vesitetään neuvotteluissa niin pahasti, että alkuperäiseen tavoitteeseen ei voida enää päästä. Tällaisissa tapauksissa komissio ehdottaa uusia keinoja, joiden avulla tavoitteet voidaan saavuttaa paremmin.

3.   EU:N TALOUSARVIO: TILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISESTA VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMISEEN

3.1   Talousarvio ja rahoitus

Monivuotinen rahoituskehys koostuu otsakkeista, joista kullekin on määritetty maksusitoumusmäärärahojen vuotuiset enimmäismäärät. Otsakkeiden enimmäismäärien summa muodostaa maksusitoumusmäärärahojen enimmäismäärän. EU:n talousarviosta myönnetään rahoitusta hyvin monenlaisille toimille ja ohjelmille, joita toteutetaan eri puolilla EU:ta. Komissio toteuttaa Euroopan parlamentin ja neuvoston monivuotisessa rahoituskehyksessä asettamien painopisteiden mukaisesti erilaisia ohjelmia, toimia ja hankkeita. Suora yhteys vuotuisen talousarvion ja EU:n toimintapolitiikan välillä varmistetaan käyttämällä toimintoperusteista budjetointia. Toimintoperusteisen budjettinimikkeistön avulla saadaan selkeä kuva EU:n toimintapolitiikan eri osa-alueista ja kutakin osa-aluetta varten myönnetyistä kokonaisresursseista. Talousarvion laatii komissio, ja Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät sen yleensä joulukuun puolivälissä SEUT-sopimuksen 314 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti. Talousarvion tasapainoperiaatteen mukaisesti kokonaistulojen ja kokonaismenojen on oltava tasapainossa tiettynä varainhoitovuonna.

EU:lla on kaksi pääasiallista rahoituslähdettä: omat varat ja sekalaiset tulot. Omat varat muodostavat valtaosan EU:n rahoituksesta. Ne ovat EU:lle ilman eri toimenpiteitä kertyviä tuloja, jotka se voi käyttää talousarvionsa rahoittamiseen ilman, että kansallisten viranomaisten tarvitsee tehdä asiasta erillistä päätöstä. Talousarvion rahoittamiseksi tarvittava omien varojen kokonaismäärä riippuu siitä, kuinka suurta osaa kokonaismenoista ei saada katettua sekalaisilla tuloilla. Omien varojen kokonaismäärä saa olla enintään 1,23 prosenttia EU:n yhteenlasketusta bruttokansantulosta (BKTL). Omat varat jaetaan perinteisiin omiin varoihin (esimerkiksi tullimaksut), arvonlisäveroon (alv) perustuviin omiin varoihin ja bruttokansantuloon (BKTL) perustuviin omiin varoihin. EU:n toiminnasta kertyvien sekalaisten tulojen (esimerkiksi kilpailun alalla määrätyt sakot) osuus on yleensä alle 10 prosenttia kaikista tuloista.

Yleisenä periaatteena on, että EU ei saa ottaa lainaa pääomamarkkinoilta tai rahoituslaitoksilta talousarvionsa rahoittamiseen.

3.2   EU:n talousarvion hallinnointi ja talousarviovarojen käyttäminen

Ensisijaiset toimintamenot

EU:n toimintamenot sisältävät rahoituskehyksen eri otsakkeisiin liittyvät menot, joita hallinnoidaan eri tavoin. Hallinnointitapa määrää sen, miten maksut suoritetaan ja miten varoja hoidetaan. Vuoden 2014 tilinpäätöksestä alkaen komissio luokittelee menonsa seuraavasti:

| | Suora hallinnointi: komission yksiköt vastaavat suoraan talousarvion toteuttamisesta. |
| --- | --- |

Suora hallinnointi: komission yksiköt vastaavat suoraan talousarvion toteuttamisesta.

| | Välillinen hallinnointi: komissio siirtää tietyt talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät unionin tai kansallisen lainsäädännön mukaisille elimille, kuten EU:n virastoille. |
| --- | --- |

Välillinen hallinnointi: komissio siirtää tietyt talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät unionin tai kansallisen lainsäädännön mukaisille elimille, kuten EU:n virastoille.

| | Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa: talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät siirretään jäsenvaltioille. Noin 80:tä prosenttia menoista hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa muun muassa maatalousmenojen ja rakennetoimien aloilla. |
| --- | --- |

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa: talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät siirretään jäsenvaltioille. Noin 80:tä prosenttia menoista hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa muun muassa maatalousmenojen ja rakennetoimien aloilla.

Taloushallinnon toimijat komissiossa

Komission kollegio kantaa poliittisen vastuun talousarviosta, mutta ei käytännössä käytä sille annettua toimivaltaa talousarvion toteuttamisessa. Se siirtää talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät joka vuosi yksittäisille henkilöstösääntöjen ja varainhoitoasetuksen alaisille virkamiehille, jotka vastaavat toiminnastaan kollegiolle. Näitä virkamiehiä, jotka ovat yleensä pääjohtajia tai toimialajohtajia, kutsutaan ”valtuutetuiksi tulojen ja menojen hyväksyjiksi”. Kyseiset virkamiehet voivat siirtää talousarvion toteuttamiseen liittyviä tehtäviä edelleen virkamiehille, joita kutsutaan ”edelleenvaltuutetuiksi tulojen ja menojen hyväksyjiksi”.

Tulojen ja menojen hyväksyjät ovat vastuussa hallinnointiprosessin kaikista osista. He mm. päättävät, mitä toimia toimielimen asettamien poliittisten tavoitteiden saavuttaminen edellyttää, ja vastaavat sekä varsinaisten toimien että niihin osoitettujen määrärahojen hallinnoinnista. Kunkin tulojen ja menojen hyväksyjän on laadittava vastuullaan olevista toiminnoista vuotuinen toimintakertomus. Toimintakertomuksessa tulojen ja menojen hyväksyjä raportoi toiminnan tuloksista ja arvioi sitä, onko olemassa riittävä varmuus siitä, että kertomuksessa kuvattujen toimintojen toteuttamiseen myönnetyt resurssit on käytetty tarkoitukseensa moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti ja että käytössä olevin valvontamenettelyin voidaan varmistaa, että tilien perustana olevat toimet ovat laillisia ja asianmukaisia. Komissio antaa varainhoitoasetuksen 66 artiklan mukaisesti vuotuisista toimintakertomuksista Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhteenvetokertomuksen, jolla se ottaa yleisen poliittisen vastuun EU:n talousarvion hallinnoinnista SEUT-sopimuksen 317 artiklan mukaisesti. Tämä kertomus ja vuotuiset toimintakertomukset ovat saatavilla verkkosivuilla osoitteessa http://ec.europa.eu/atwork/planning-and-preparing/synthesis-report/index_fi.htm.

Tilinpitäjä toteuttaa tulojen ja menojen hyväksyjien laatimat maksu- ja perintämääräykset ja vastaa kassanhallinnasta, kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjen ja -menetelmien laatimisesta, kirjanpito- ja tilinpäätösjärjestelmien hyväksymisestä, kirjanpidosta ja toimielimen tilinpäätöksen laatimisesta. Lisäksi tilinpitäjän on varmennettava tilinpäätös allekirjoituksellaan ja vakuutettava olevansa riittävän varma siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean kuvan taloudellisesta asemasta, toimien tuloksista ja rahavirroista.

Sitoutuminen EU:n talousarvion toteuttamiseen

Kolmannen kanssa voidaan tehdä oikeudellinen sitoumus (esimerkiksi hankinta- tai avustussopimus) vain silloin, kun vuotuisessa talousarviossa on kyseistä toimintoa vastaava budjettikohta. Budjettikohdassa on myös oltava riittävästi varoja menojen kattamiseen. Jos nämä edellytykset täyttyvät, talousarviosta varataan tarvittavat määrärahat kirjanpitojärjestelmään tehtävällä talousarviositoumuksella. Vasta sitten voidaan tehdä oikeudellinen sitoumus. EU:n talousarviossa olevia varoja ei voida käyttää ennen kuin tulojen ja menojen hyväksyjä on tehnyt talousarviositoumuksen.

Kun talousarviositoumus on hyväksytty, se kirjataan talousarviokirjanpitoon ja määrärahoista otetaan käyttöön sitoumusta vastaava määrä. Tällä toimenpiteellä ei kuitenkaan ole vaikutusta tilinpäätöslaskelmiin (ts. pääkirjaan), koska kulua ei vielä ole syntynyt.

Maksun suorittaminen

Komissio on SWIFTin (Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication) jäsen ja suorittaa yli 2 miljoonaa maksua vuodessa. Maksua ei voida suorittaa ennen kuin toimesta vastuussa oleva tulojen ja menojen hyväksyjä on hyväksynyt vastaavan talousarviositoumuksen.

Ennakkomaksun tarkoituksena on tarjota tuensaajalle käteisvaroja. Ennakkomaksu voidaan suorittaa useammassa erässä asianomaisessa oikeudellisessa sitoumuksessa kulloinkin määrätyllä ajanjaksolla. Jos tuensaajalle ei aiheudu tukikelpoisia menoja, ennakkomaksu on palautettava EU:lle. Maksettu ennakkomaksu on näin lopullinen meno vasta kun siihen liittyvät ehdot on täytetty. Ennakkomaksu kirjataan tämän vuoksi EU:n taseen vastaaviin alkuperäisen maksun suoritusajankohtana.

Ennakkomaksun saaja toimittaa asianomaiseen EU:n elimeen maksupyynnön osoittaakseen, että ennakkomaksu on käytetty oikeudellisen sitoumuksen mukaisesti. Maksupyyntöjä saadaan tuensaajilta sen mukaan, minkä tyyppisestä hankkeesta on kysymys ja millaisia ehtoja kulloinkin sovelletaan.

Tukikelpoisuusehdot määritetään perussäädöksessä, ehdotuspyynnössä, muussa avustusten saajille tarkoitetussa asiakirjoissa ja/tai avustussopimukseen sisältyvissä sopimusmääräyksissä. Kun avustuksen saajan ilmoittamat kustannukset on tutkittu, tukikelpoiset menot kirjataan kuluksi ja saajalle ilmoitetaan, jos kustannukset sisältävät eriä, jotka eivät ole tukikelpoisia.

Varainhoitoasetus ja muu sovellettava lainsäädäntö, erityisesti maataloutta ja koheesiopolitiikkaa koskeva lainsäädäntö, antavat oikeuden tarkastaa menoja monien vuosien ajan niiden toteutumisen jälkeen. Jos virheitä, petoksia tai muita sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, varoja peritään takaisin tai tehdään rahoitusoikaisuja (ks. tilinpäätöksen liitetieto 6).

3.3   Tilinpäätösraportointi ja vastuuvelvollisuus

EU:n konsolidoidussa tilinpäätöksessä annetaan tiedot toimielinten, virastojen ja muiden elinten toiminnasta talousarvion ja suoriteperusteisen kirjanpidon näkökulmasta. Jäsenvaltioiden tilinpäätökset eivät sisälly tähän tilinpäätökseen.

EU:n tilinpäätökseen kuuluu kaksi erillistä, mutta toisiinsa yhteydessä olevaa osaa:

| a) | tilinpäätös ja |
| --- | --- |

a)

tilinpäätös ja

| b) | talousarvion toteuttamisesta laadittu selvitys, jossa annetaan yksityiskohtaiset tiedot talousarvion toteuttamisesta. |
| --- | --- |

b)

talousarvion toteuttamisesta laadittu selvitys, jossa annetaan yksityiskohtaiset tiedot talousarvion toteuttamisesta.

Komission tilinpitäjä vastaa EU:n tilinpäätöksen laatimisesta ja varmistaa, että se antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean kuvan EU:n taloudellisesta asemasta, toimien tuloksista ja rahavirroista.

Edellä mainitun tilinpäätöksen lisäksi laaditaan tapauskohtaisia selvityksiä yksittäisistä osa-alueista, kuten selvityksiä talousarvio- ja varainhallinnosta, rahoitusvälineistä, annetuista takauksista ja rahoitusoikaisuista.

Raportointi ja vastuuvelvollisuus komissiossa:

Image

3.4   Tilintarkastus ja vastuuvapaus

Tilintarkastus

EU:n tilinpäätöksen ja varainhoidon tarkastuksesta vastaa ulkopuolisena tarkastajana toimiva tilintarkastustuomioistuin, jonka tehtäviin kuuluu mm. seuraavien asiakirjojen laatiminen Euroopan parlamentille ja neuvostolle:

| 1) | yleisestä talousarviosta rahoitettavia toimintoja koskeva vuosikertomus; |
| --- | --- |

1)

yleisestä talousarviosta rahoitettavia toimintoja koskeva vuosikertomus;

| 2) | tarkastusten perusteella laadittu lausunto, joka sisältyy vuosikertomukseen tarkastuslausuman muodossa ja joka koskee i) tilien luotettavuutta ja ii) tilien perustana olevien toimien (joihin kuuluvat sekä verovelvollisilta kerätyt tulot että lopullisille tuensaajille suoritetut maksut) laillisuutta ja asianmukaisuutta, ja |
| --- | --- |

2)

tarkastusten perusteella laadittu lausunto, joka sisältyy vuosikertomukseen tarkastuslausuman muodossa ja joka koskee i) tilien luotettavuutta ja ii) tilien perustana olevien toimien (joihin kuuluvat sekä verovelvollisilta kerätyt tulot että lopullisille tuensaajille suoritetut maksut) laillisuutta ja asianmukaisuutta, ja

| 3) | erityiskertomukset, joissa esitetään tiettyjä osa-alueita koskevia tarkastushavaintoja. |
| --- | --- |

3)

erityiskertomukset, joissa esitetään tiettyjä osa-alueita koskevia tarkastushavaintoja.

Vastuuvapaus

Talousarvioprosessin viimeinen vaihe on talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden myöntäminen asianomaiselta varainhoitovuodelta. EU:ssa vastuuvapauden myöntämisestä vastaavana viranomaisena on Euroopan parlamentti. Tämä tarkoittaa, että sen jälkeen kun tilinpäätös on tarkastettu ja lopullinen tilinpäätös on vahvistettu, neuvosto antaa suosituksen, jonka perusteella parlamentti päättää, myöntääkö se komissiolle ja muille EU:n elimille vastuuvapauden unionin asianomaisen varainhoitovuoden talousarvion toteuttamisesta. Parlamentin päätös perustuu tilinpäätöksen tutkimiseen, komission vuotuiseen yhteenvetokertomukseen ja vuotuiseen arviointikertomukseen, tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukseen, tarkastuslausumaan ja erityiskertomuksiin ja komission antamiin vastauksiin sekä komissiolle esitettyihin lisäkysymyksiin ja lisätietopyyntöihin.

Vastuuvapauden myöntämistä voidaan pitää talousarvion toteuttamiseen kohdistuvan ulkoisen valvonnan poliittisena ulottuvuutena. Neuvoston suosituksen perusteella tekemällään päätöksellä Euroopan parlamentti vapauttaa komission (ja EU:n muut elimet) tietyn vuoden talousarvion toteuttamiseen liittyvästä vastuusta toteamalla, että kyseinen talousarvio on loppuun käsitelty. Vastuuvapauden myöntämismenettely johtaa johonkin seuraavista kolmesta tuloksesta: vastuuvapaus myönnetään, vastuuvapauden myöntämistä lykätään tai vastuuvapautta ei myönnetä. Talousarvion vuotuiseen vastuuvapausmenettelyyn kuuluvat Euroopan parlamentissa keskeisenä osana komission jäsenten kuulemiset. Euroopan parlamentin talousarvion valvontavaliokunnan jäsenet esittävät komission jäsenille kysymyksiä heidän vastuulleen kuuluvista toimintalohkoista. Lopullinen vastuuvapauden myöntämistä koskeva mietintö, joka sisältää komissiolta toivottavia toimia koskevan suosituksen, hyväksytään parlamentin täysistunnossa. Neuvoston suositukset vastuuvapauden myöntämisestä hyväksyy Ecofin-neuvosto. Komissio laatii vuosittain Euroopan parlamentin hyväksymän vastuuvapauden myöntämistä koskevan mietinnön ja neuvoston vastuuvapaussuositusten perusteella seurantakertomuksen, jossa esitetään konkreettiset toimet, jotka on toteutettu annettujen suositusten perusteella.

4.   EUROOPAN UNIONIN KONSOLIDOITU TILINPÄÄTÖS: TALOUDELLINEN TILANNE VUONNA 2014

4.1   Yleiset trendit

Tulot

Tulojen viiden vuoden trendi (milj. euroa):

Image

Vuonna 2014 tuotot BKTL-varoista vähenivät, kun taas tulot muista omista varoista pysyivät ennallaan. Varojen takaisinperintä (rahoitusoikaisut ja takaisinperinnät) lähes kaksinkertaistui 1,8 miljardista eurosta 3,4 miljardiin euroon (ks. tilinpäätöksen liitetieto 3.5). Tämä johtui siitä, että koheesiopolitiikan ohjelmakauden 2000–2006 päättäminen on pitkällä ja tukikelvottomia menoja on peruutettu. Lisäksi komissio on määrännyt huomattavia rahoitusoikaisuja maatalouspolitiikan alalla.

Menot

Suurimmat menoerät ovat varojen siirtoja, jotka liittyvät Euroopan maatalouden tukirahastoon (maataloustukirahasto), Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoon (maaseuturahasto) ja muihin maaseudun kehittämisvälineisiin, Euroopan aluekehitysrahastoon (EAKR), koheesiorahastoon ja Euroopan sosiaalirahastoon (ESR). Varainhoitovuonna 2014 kyseiset erät muodostivat lähes 70 prosenttia kokonaismenoista.

Menot olivat yleisesti ottaen samalla tasolla kuin edellisenä vuonna. EAKR:n ja koheesiorahaston menot kuitenkin vähenivät, koska vuonna 2014 kirjatut menot koskevat vain ohjelmakautta 2007–2013, kun taas nykyiselle ohjelmakaudelle 2014–2020 ei ole vielä kirjattu menoja. Tämä johtuu siitä, että ohjelmat ovat käynnistyneet hitaasti (täytäntöönpano jäsenvaltioissa on alkanut vasta vuonna 2015).

EU myös kirjaa tulevat maksuvelvoitteet menoiksi, mutta ne eivät vielä näy maksuperusteisessa talousarviokirjanpidossa. Kasvaneet tulevat maksuvelvoitteet, jotka merkitään muihin lyhytaikaisiin velkoihin maatalouden ja maaseudun kehittämisen sekä komissaarien, parlamentin jäsenten ja henkilöstön eläkeoikeuksien osalta, yleensä aiheuttavat suuremmat kulut ja negatiivisen taloudellisen tuloksen (nämä maksut rahoitetaan tulevista talousarvioista, eikä niiden rahoitus sisälly vielä tuloihin).

Taloudellinen tulos

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (alijäämä) kasvoi vuosien 2013 ja 2014 välisenä aikana 4  365 miljoonasta eurosta 11  280 miljoonaan euroon. Alijäämän kasvu johtui pääasiassa suuresta vakuutusmatemaattisesta tappiosta (nettomäärä 9,2 miljardia euroa), joka liittyy eläkkeisiin ja muihin työsuhde-etuuksiin liittyvään velkaan ja johtuu korkojen laskusta. Tällaisia vaihteluja on odotettavissa käytössä olevien kansainvälisten tilinpäätössääntöjen ja nykyisen talousympäristön vuoksi. Jos korot nousevat, odotettu vaikutus on päinvastainen.

Kyseessä on vakuutusmatemaattinen arvio velan kokonaismäärästä tiettynä päivänä (31. joulukuuta 2014), ja se perustuu useisiin tuolloin tehtyihin oletuksiin. Siksi tämä tappio ei suoraan merkitse EU:n talousarviosta suoritettavia maksuja, eikä se vaikuta eläkeläisille talousarviosta maksettaviin määriin lähivuosina. Nämä maksut on jo arvioitu vuosien 2014–2020 monivuotisessa rahoituskehyksessä, ja ne toteutetaan vuotuisen talousarviomenettelyn kautta.

Varat

Merkittävimmät erät taseen vastaavaa-puolella ovat rahoitusvarat (sijoitukset, lainat ja käteisvarat) ja ennakkomaksut, jotka muodostavat lähes 85 prosenttia EU:n varoista. Lainojen määrä on pysynyt vakaana noin 60 miljardissa eurossa (ks. jäljempänä liitetieto 4.3.2). EU:n talousarviosta rahoitettaviin rahoitusvälineisiin liittyvät varat sen sijaan kasvoivat lähes 2 miljardia euroa (ks. jäljempänä liitetieto 4.3.1). Taseen vastaavaa-puolelle kohtaan aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet on kirjattu varoja, jotka koskevat Copernicus-ohjelmaa (1,5 miljardia euroa) ja Galileo-hankkeen keskeneräisiä hankintoja (1,5 miljardia euroa).

Viime vuosina EU:n toimielimet ovat onnistuneet pitämään käteisvarojen ja muiden rahavarojen määrän alhaisena varainhoitovuoden lopussa. Käteisvarojen suuri saldo 31. joulukuuta 2014 (17,5 miljardia euroa) liittyy talousarviomenettelyyn ja johtuu alv- ja BKTL-saldoja koskevista omien varojen rahoitusosuuksista, jotka saatiin jäsenvaltioilta joulukuussa 2014 (ks. liitetieto 2.8.1).

Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden lopussa

Image

EU:n vuoden 2014 taseessa on 163 miljardin euron varat ja 221 miljardin euron velat

| Varat | Velat |
| --- | --- |
| | |

Varat

Velat

Image

Image

Velat

Taseen vastattavaa-puoli koostuu pääasiassa neljästä keskeisestä erästä: eläkkeisiin ja muihin työsuhde-etuuksiin liittyvät velat, rahoitusvelat, muut lyhytaikaiset velat ja menojäämät. Suurin muutos verrattuna vuoteen 2013 on eläkkeisiin ja muihin työsuhde-etuuksiin liittyvän velan kasvu 46,8 miljardista eurosta 58,6 miljardiin euroon vuonna 2014, mikä johtui pääasiassa korkojen huomattavasta laskusta (ks. edellä).

Vaikka velkoja on enemmän kuin varoja, EU:n toimielimet eivät ole taloudellisissa vaikeuksissa, vaan tietyt velat maksetaan tulevista vuotuisista talousarvioista. Monet menot kirjataan suoriteperusteen mukaisesti vuonna 2014, vaikka niitä vastaavat maksut suoritetaan vasta vuonna 2015 tai sen jälkeisten vuosien talousarvioista. Suurimmat tällaiset määrät liittyvät Euroopan maatalouden tukirahaston (maataloustukirahasto) toimintaan (maksetaan vuonna 2015) ja työsuhde-etuuksiin (maksetaan seuraavien yli 30 vuoden aikana).

4.2   Ennakkomaksut

Komissio pyrkii kaikin tavoin varmistamaan, että ennakkomaksut pysyvät sopivalla tasolla. Riittävän valvonnan ja menojen oikea-aikaisen kirjaamisen välille on löydettävä oikea tasapaino. On huomattava, että ennakkomaksujen määrään vaikuttaa merkittävästi monivuotisen rahoituskehyksen sykli. Esimerkiksi rahoituskehyksen soveltamiskauden alussa voidaan olettaa, että jäsenvaltioille maksetaan koheesiopolitiikan mukaisesti suuria ennakkomaksuja.

Ennakkomaksujen (pl. muut ennakot jäsenvaltioille) kokonaismäärä on EU:n taseessa 45,2 miljardia euroa, josta 99,8 prosenttia liittyy komission toimintaan. Noin 76:tta prosenttia komission ennakkomaksuista hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Tämä tarkoittaa sitä, että talousarvion toteuttaminen on siirretty jäsenvaltioille (komissiolla on valvontatehtävä).

Komission ennakkomaksut hallinnointitavan mukaan jaoteltuna

Image

Pääosa jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä hallinnoitavista varoista liittyy maatalousmenoihin ja rakennetoimiin. Suurimmat ennakkomaksut liittyvät Euroopan aluekehitysrahastoon ja koheesiorahastoon, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoon (maaseuturahasto) ja Euroopan sosiaalirahastoon (ESR).

Yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitavat varat rahastoittain

Image

4.3   Rahoitusvälineet

4.3.1   Suoran ja välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvat EU:n talousarviosta rahoitettavat rahoitusvälineet

Rahoitusvälineiden merkitys ja lukumäärä ovat kasvaneet vuosien aikana talousarviota toteutettaessa. Tämä lähestymistapa poikkeaa avustusten ja tukien myöntämiseen perustuvasta perinteisestä tavasta toteuttaa talousarvio. Sitä sovellettaessa jokaisesta eurosta, joka maksetaan talousarviosta rahoitusvälineiden kautta, lopullinen tuensaaja saa yli euron rahoitustukea vipuvaikutuksen ansiosta. Tällä EU:n budjettivarojen järkevällä käytöllä pyritään maksimoimaan käytettävissä olevien varojen vaikutus.

EU:n talousarviosta rahoitettaviin rahoitusvälineisiin kuuluvat myytävissä olevat rahoitusvarat

Image

Käytössä on kolme rahoitusvälineiden päätyyppiä:

| — | oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet |
| --- | --- |

—

oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet

| — | lainavälineet ja |
| --- | --- |

—

lainavälineet ja

| — | takausvälineet. |
| --- | --- |

—

takausvälineet.

Jäljempänä esitetään tiedot keskeisistä rahoitusvälineistä:

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto (varoja 1  996 miljoonaa euroa)

Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetusta takuurahastosta katetaan lainat, joille EU on myöntänyt takauksen neuvoston päätöksellä. Tällaisiin kuuluvat etenkin EU:n ulkopuolelle myönnetyt Euroopan investointipankin (EIP) lainat, makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnetyt lainat ja EU:n ulkopuolisille maille myönnetyt Euratom-lainat. Takuurahasto on EIP:n hallinnoima pitkäaikainen väline (pitkäaikaiset varat: 1  489 miljoonaa euroa), jolla katetaan EU:n takaamiin lainoihin liittyvät maksujen laiminlyönnit. Takuurahastoa rahoitetaan EU:n yleisestä talousarviosta maksettavilla varoilla, joiden määrä on 9 prosenttia toimenpiteiden pääoma-arvosta, rahaston sijoitusten korkotuotoilla ja maksuvelvoitteensa laiminlyöneiltä velallisilta perityillä varoilla, jos rahastosta on suoritettu maksuja takauksen perusteella. Mahdollinen vuotuinen ylijäämä palautetaan tulona EU:n talousarvioon.

EU:n on tehtävä takuuvaraus unionin ulkopuolisille maille myönnettyjä lainoja varten. Varauksen tarkoituksena on kattaa takuurahaston rahoitustarpeet ja tarvittaessa sellaiset takauksiin perustuvat vaatimukset, joiden määrä ylittää rahastossa käytettävissä olevat varat. Käytännössä varauksella varmistetaan, että nämä määrät voidaan kattaa talousarviosta. Tämä varaus vastaa takuurahaston tavoitemäärää, joka on 9 prosenttia lainakannasta vuoden lopussa.

Riskinjakorahoitusväline (varoja 961 miljoonaa euroa)

Riskinjakorahoitusvälinettä (Risk Sharing Finance Facility, RSFF) hallinnoi EIP. Komission sijoitussalkkua käytetään kattamaan taloudellista riskiä, joka liittyy tukikelpoisille tutkimushankkeille myönnettyihin EIP:n lainoihin ja takauksiin. Komissio on budjetoinut riskinjakorahoitusvälinettä varten varoja yhteensä enintään 1 miljardi euroa. Tästä summasta enintään 800 miljoonaa liittyy ”Yhteistyö”-erityisohjelmaan ja enintään 200 miljoonaa euroa ”Valmiudet”-erityisohjelmaan. EIP on sitoutunut tarjoamaan yhtä paljon varoja. Riskinjakorahoitusvälineelle ei osoiteta lisää budjettivaroja vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen aikana. Joulukuun 31. päivään 2014 mennessä komissio oli osoittanut riskinjakorahoitusvälineelle 856 miljoonaa euroa, mukaan lukien EFTAn ja kolmansien maiden rahoitusosuudet. Vuonna 2014 EU:n riskinjakorahoitusvälineeseen osoittamasta rahoitusosuudesta siirrettiin 375 miljoonaa euroa sitä seuranneeseen velkainstrumenttiin Horisontti 2020 -ohjelman puitteissa. Ehdollisena velkana (ks. liitetieto 5.2.1) esitetty määrä on arvioitu enimmäistappio 31. joulukuuta 2014, joka komissiolle voi aiheutua niihin lainoihin ja vakuuksiin liittyvistä maksulaiminlyönneistä, jotka EIP on myöntänyt riskinjakorahoitusvälineen puitteissa. On huomattava, että komission kokonaisriski on rajoitettu määrään, jonka se on sijoittanut riskinjakorahoitusvälineeseen.

Horisontti 2020 -puiteohjelma (varoja 643 miljoonaa euroa)

Horisontti 2020 on uusi oman pääoman ehtoinen instrumentti, joka kuuluu vuosien 2014–2020 monivuotiseen rahoituskehykseen. Ohjelmalla pyritään edistämään talouskasvua ja työpaikkojen luomista ja sillä on eurooppalaisten johtajien ja Euroopan parlamentin jäsenten poliittinen tuki. Ne ovat yhtä mieltä siitä, että tutkimus on investointi tulevaisuuteen, minkä vuoksi ohjelmasta tehtiin keskeinen osa EU:n suunnitelmaa älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun ja työllisyyden edistämiseksi. Horisontti 2020 yhdistää tutkimuksen ja innovoinnin ja auttaa tavoitteen saavuttamisessa painottamalla huipputason tiedettä ja toimialakohtaista johtoasemaa sekä vastaamalla yhteiskunnallisiin haasteisiin. Tavoitteena on varmistaa, että Eurooppa tuottaa maailmanluokan tutkimusta, poistaa innovoinnin esteitä ja helpottaa julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä innovaatioita tuotettaessa. Horisontti 2020 -ohjelmaa hallinnoi Euroopan investointirahasto.

ETF-käynnistysjärjestelmä (varoja 524 miljoonaa euroa)

Euroopan teknologiaohjelman (ETF) käynnistysjärjestelmä kattaa EIR:n hallinnoimat kasvu- ja työllisyysohjelman, monivuotisen ohjelman yritysten ja yrittäjyyden hyväksi (MAP) ja kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (CIP). Näillä ohjelmilla tuetaan pk-yritysten perustamista ja käynnistysvaiheessa olevien pk-yritysten rahoittamista investoimalla sopiviin erikoistuneisiin pääomasijoitusrahastoihin.

TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmä (varoja 235 miljoonaa euroa)

TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmästä (LGTT) tarjotaan takauksia, joilla pyritään vähentämään tulojen määrään liittyvää riskiä TEN-T-hankkeiden alkuvuosina. Vakuus kattaa kokonaan valmiusluotot, joita voidaan käyttää vain silloin, kun hankkeen kassavirta ei riitä etuoikeutettujen lainojen takaisinmaksuun. Lainavakuusjärjestelmä on komission ja EIP:n yhteinen rahoitusjärjestely. Lainavakuusjärjestelmälle osoitettiin kaudella 2007–2013 pääomaa alun perin 1 miljardi euroa, joka jaettiin tasan Euroopan komission ja EIP:n välillä. Muutosasetuksella (EU) N:o 670/2012 kohdennettiin uudelleen 200 miljoonaa euroa hankejoukkolainoja koskevalle aloitteelle ja 50 miljoonaa euroa avustusten rahoittamiseen. Välineen käytettävissä oleva EU:n rahoitusosuus on siis 250 miljoonaa euroa.

Joulukuun 31. päivään 2014 mennessä komissio oli osoittanut lainavakuusjärjestelmälle 212 miljoonaa euroa. Ehdollisena velkana kirjattu määrä (ks. liitetieto 5.2.1) on arvioitu enimmäistappio 31. joulukuuta 2014, joka komissiolle voi aiheutua niihin lainoihin liittyvistä maksulaiminlyönneistä, jotka EIP on myöntänyt TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmän toimien yhteydessä. On huomattava, että komission kokonaisriski on rajoitettu määrään, jonka se on sijoittanut lainavakuusjärjestelmään.

Rahoitusvälineet tyypeittäin jaoteltuina

| (milj. euroa) |
| --- |
| | VARAT YHTEENSÄ | VELAT YHTEENSÄ | Annetut takaukset |
| Lainavälineet/oman pääoman ehtoiset välineet ja teknisen avun välineet: | | | |
| MEDA-ohjelma (Euro–Välimeri-kumppanuuteen kuuluva taloudellisen ja teknisen yhteistyön väline) | 290 | (3) | |
| Eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline (ENPI) | 167 | (7) | |
| | 457 | (9) | |
| Lainavälineet: Pk-yrityksiä tukevat lainat: | 19 | — | |
| Oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet: | | | |
| Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaan sisältyvä kasvavien ja innovatiivisten pk-yritysten rahoitustuki | 323 | (0) | |
| COSME (yritysten kilpailukykyä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskeva ohjelma) | 31 | — | |
| Euroopan Kaakkois-Eurooppa-rahasto (EFSE) | 118 | — | |
| Länsi-Balkanin yrityskehitys- ja innovointivälineeseen sisältyvä yritysten laajentumisrahasto (ENEF) | 10 | 0 | |
| Länsi-Balkanin yrityskehitys- ja innovointivälineeseen sisältyvä yritysten innovointirahasto (ENIF) | 21 | 0 | |
| Euroopan teknologian käynnistysjärjestelmä (ETF) 1998 | 19 | (0) | |
| Energiatehokkuutta ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä edistävä maailmanlaajuinen rahasto (GEEREF) | 72 | — | |
| Monivuotisen puiteohjelman pääomajärjestely | 183 | (0) | |
| Marguerite-rahasto | 37 | — | |
| Eurooppalainen työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskeva Progress-mikrorahoitusjärjestely | 60 | — | |
| Vihreän kasvun rahasto (itäiset lähialueet) | 52 | — | |
| Euroopan energiatehokkuusrahasto | 89 | — | |
| Teknologian siirron pilottihankkeet | 2 | (0) | |
| Aasian velkarahastoon liittyvä mikrotaloushanke | 10 | — | |
| Sanad – MENA -rahasto mikro- ja pk-yrityksille | 9 | — | |
| | 1  035 | (1) | |
| Takausvälineet: | | | |
| Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaan sisältyvä pk-yritysten takausjärjestelmä (CIP SMEG07) | 151 | (259) | — |
| COSME lainatakausjärjestely (yritysten kilpailukykyä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskeva ohjelma) | 39 | (1) | (42) |
| Horisontti 2020 – EU:n rahoitusta innovoijille | 478 | (11) | (98) |
| Horisontti 2020 – Pk-yritysten takausjärjestelmä | 165 | (1) | (267) |
| TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmä (LGTT) | 235 | (3) | (209) |
| Länsi-Balkanin yrityskehitys- ja innovointivälineeseen sisältyvä takausväline | 21 | (2) | (10) |
| Yritysten monivuotinen ohjelma (MAP) | 26 | (41) | — |
| Luonnonpääoman rahoitusväline (NCFF) | 3 | — | — |
| Hankejoukkolainoja koskeva väline | 149 | (2) | (138) |
| Energiatehokkuuden yksityinen rahoitus -väline (PF4EE) | 6 | (0) | — |
| Eurooppalainen Progress-mikrorahoitusjärjestely (PMF TA) | 13 | (9) | — |
| Riskinjakorahoitusväline (RSFF) | 961 | (32) | (883) |
| Pk-yritysten takausjärjestelmä | 60 | (15) | — |
| | 2  309 | (376) | (1  647) |
| Yhteensä | 3  820 | (386) | (1  647) |
| Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto | 1  996 | (25) | (19  198) |

(milj. euroa)

VARAT YHTEENSÄ

VELAT YHTEENSÄ

Annetut takaukset

Lainavälineet/oman pääoman ehtoiset välineet ja teknisen avun välineet:

MEDA-ohjelma (Euro–Välimeri-kumppanuuteen kuuluva taloudellisen ja teknisen yhteistyön väline)

290

(3)

Eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline (ENPI)

167

(7)

457

(9)

Lainavälineet: Pk-yrityksiä tukevat lainat:

19

—

Oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet:

Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaan sisältyvä kasvavien ja innovatiivisten pk-yritysten rahoitustuki

323

(0)

COSME (yritysten kilpailukykyä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskeva ohjelma)

31

—

Euroopan Kaakkois-Eurooppa-rahasto (EFSE)

118

—

Länsi-Balkanin yrityskehitys- ja innovointivälineeseen sisältyvä yritysten laajentumisrahasto (ENEF)

10

0

Länsi-Balkanin yrityskehitys- ja innovointivälineeseen sisältyvä yritysten innovointirahasto (ENIF)

21

0

Euroopan teknologian käynnistysjärjestelmä (ETF) 1998

19

(0)

Energiatehokkuutta ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä edistävä maailmanlaajuinen rahasto (GEEREF)

72

—

Monivuotisen puiteohjelman pääomajärjestely

183

(0)

Marguerite-rahasto

37

—

Eurooppalainen työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskeva Progress-mikrorahoitusjärjestely

60

—

Vihreän kasvun rahasto (itäiset lähialueet)

52

—

Euroopan energiatehokkuusrahasto

89

—

Teknologian siirron pilottihankkeet

2

(0)

Aasian velkarahastoon liittyvä mikrotaloushanke

10

—

Sanad – MENA -rahasto mikro- ja pk-yrityksille

9

—

1  035

(1)

Takausvälineet:

Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaan sisältyvä pk-yritysten takausjärjestelmä (CIP SMEG07)

151

(259)

—

COSME lainatakausjärjestely (yritysten kilpailukykyä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskeva ohjelma)

39

(1)

(42)

Horisontti 2020 – EU:n rahoitusta innovoijille

478

(11)

(98)

Horisontti 2020 – Pk-yritysten takausjärjestelmä

165

(1)

(267)

TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmä (LGTT)

235

(3)

(209)

Länsi-Balkanin yrityskehitys- ja innovointivälineeseen sisältyvä takausväline

21

(2)

(10)

Yritysten monivuotinen ohjelma (MAP)

26

(41)

—

Luonnonpääoman rahoitusväline (NCFF)

3

—

—

Hankejoukkolainoja koskeva väline

149

(2)

(138)

Energiatehokkuuden yksityinen rahoitus -väline (PF4EE)

6

(0)

—

Eurooppalainen Progress-mikrorahoitusjärjestely (PMF TA)

13

(9)

—

Riskinjakorahoitusväline (RSFF)

961

(32)

(883)

Pk-yritysten takausjärjestelmä

60

(15)

—

2  309

(376)

(1  647)

Yhteensä

3  820

(386)

(1  647)

Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto

1  996

(25)

(19  198)

4.3.2   Komission hallinnoima otto- ja antolainaustoiminta

EU valtuutetaan EU:n perussopimuksessa hyväksymään ottolainaustoimia, jotta se voisi hankkia erityistehtävien hoitamiseksi tarvittavat rahoitusvarat. Komissio, joka toimii EU:n puolesta, vastaa tällä hetkellä kolmesta pääasiallisesta lainaohjelmasta (makrotaloudellinen rahoitusapu, maksutaselainat ja Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM)), joista se voi myöntää lainoja. Se rahoittaa antolainauksen laskemalla liikkeeseen velkainstrumentteja pääomamarkkinoilla tai käyttämällä välittäjinä rahoituslaitoksia.

Image

EU:n otto- ja antolainaus toteutetaan talousarvion ulkopuolella. Edellä mainittuihin ohjelmiin sisältyvän EU:n antolainauksen rahoittamiseen tarvittavat varat hankitaan pääomamarkkinoilta tai käyttämällä välittäjinä rahoituslaitoksia. EU ei saa ottaa lainaa tavanomaisten talousarviomenojen tai talousarvion alijäämän kattamiseksi. Otettavien lainojen koko vaihtelee enintään 500 miljoonan euron erillislainoista viiteluokkaa vastaaviin joukkolainojen liikkeeseenlaskuihin (vähintään miljardi euroa). Hankitut varat lainataan edelleen lainansaajavaltiolle samoin ehdoin kuin ne on hankittu, ts. otetun ja myönnetyn lainan kuponkikorko, erääntymisaika ja määrä ovat samat. Edellä mainitusta järjestelystä huolimatta rahoitusvälineiden velanhoidosta vastaa kuitenkin EU, millä varmistetaan, että kaikki maksut suoritetaan täysimääräisesti ja ajoissa. Komissio on ottanut käyttöön menettelyt sen varmistamiseksi, että otetut lainat maksetaan takaisin myös lainansaajan ollessa maksukyvytön. Lainapaketin kokonaismäärä, nostoerien (enimmäis)määrä ja (keskimääräinen) enimmäismaturiteetti määritetään kunkin maaohjelman osalta Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission päätöksissä. Komissio ja lainansaajavaltio sopivat tämän jälkeen laina- ja rahoitusjärjestelyistä, joihin kuuluvat muun muassa maksuerät ja lainaerien maksut. Lisäksi kaikkien muiden paitsi ensimmäisen lainaerän maksaminen riippuu Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) soveltamia ehtoja vastaavien yhdessä sovittujen tiukkojen edellytysten ja ehtojen täyttämisestä samaan tapaan kuin IMF:n ja EU:n yhteisen rahoitusavun tapauksessa. Tämä vaikuttaa osaltaan rahoituksen aikatauluun. Tämä merkitsee sitä, että liikkeeseenlaskun aikataulu ja instrumenttien erääntymisajat riippuvat vastaavasta EU:n lainanannosta. Rahoitus on aina euromääräistä, ja erääntymisajat ovat 3–30 vuotta.

Otetut lainat ovat EU:n suoria ja ehdottomia velvoitteita, joiden takaajina ovat EU:n 28 jäsenvaltiota. EU:n ulkopuolisille maille myönnettyjen lainojen rahoittamiseksi otetut lainat katetaan ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten tarkoitetusta takuurahastosta. Jos lainan saanut jäsenvaltio laiminlyö takaisinmaksun, velanmaksua varten tarvittavat varat otetaan mahdollisuuksien mukaan komission kassavaroista. Jos tämä ei ole mahdollista, komissio hankkii tarvittavat varat jäsenvaltioilta. EU:n jäsenvaltioilla on EU:n omia varoja koskevan lainsäädännön mukaan (asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 12 artikla) velvollisuus asettaa EU:n käyttöön riittävästi varoja sen velvoitteiden kattamiseksi. Tämän vuoksi sijoittajiin ei kohdistu rahoitettujen lainojen saajavaltioon liittyvää luottoriskiä vaan ainoastaan EU:hun liittyvä luottoriski. Samoin ehdoin toteutettavalla lainanannolla varmistetaan, ettei EU:n talousarvioon kohdistu korko- eikä valuuttariskiä.

Maksutaselainat

Maksutaselaina on politiikkalähtöinen rahoitusväline, jolla tarjotaan EU:n jäsenvaltioille keskipitkän aikavälin rahoitustukea. Välineestä voidaan myöntää lainoja jäsenvaltioille, joilla on maksutasetta tai pääomatasetta koskevia vaikeuksia tai joita tällaiset vaikeudet vakavasti uhkaavat. Tästä järjestelystä voivat saada tukea vain ne jäsenvaltiot, jotka eivät ole ottaneet euroa käyttöön. Latvialle myönnettiin maksutasetukea ennen kuin maa otti euron käyttöön 1. tammikuuta 2014. Välineestä myönnettävien maksamatta olevien lainojen enimmäismäärä on rajoitettu 50 miljardiin euroon. Näiden lainojen rahoittamiseksi otetuille lainoille annetaan takaus EU:n talousarviosta. EU:n talousarvioon kohdistui tämän vuoksi 31. joulukuuta 2014 näistä lainoista yhteensä 8,6 miljardin euron enimmäisriski (seuraavassa taulukossa ilmoitettu 8,4 miljardia euroa on tämän riskin nimellisarvo).

| (milj. euroa) |
| --- |
| | Unkari | Latvia | Romania | Yhteensä |
| Myönnetyt lainat yhteensä | 6  500 | 3  100 | 8  400 | 18  000 |
| Nostetut lainat 31.12.2013 | 5  500 | 2  900 | 5  000 | 13  400 |
| Nostettu vuonna 2014 | — | — | — | — |
| Nostetut lainat 31.12.2014 | 5  500 | 2  900 | 5  000 | 13  400 |
| Takaisin maksetut lainat 31.12.2014 | (4  000) | (1  000) | — | (5  000) |
| Takaisin maksamatta oleva määrä 31.12.2014 | 1  500 | 1  900 | 5  000 | 8  400 |

(milj. euroa)

Unkari

Latvia

Romania

Yhteensä

Myönnetyt lainat yhteensä

6  500

3  100

8  400

18  000

Nostetut lainat 31.12.2013

5  500

2  900

5  000

13  400

Nostettu vuonna 2014

—

—

—

—

Nostetut lainat 31.12.2014

5  500

2  900

5  000

13  400

Takaisin maksetut lainat 31.12.2014

(4  000)

(1  000)

—

(5  000)

Takaisin maksamatta oleva määrä 31.12.2014

1  500

1  900

5  000

8  400

Näiden lainojen takaisinmaksuaikataulu esitetään jäljempänä olevassa taulukossa.

Vuoden 2008 marraskuun ja vuoden 2009 toukokuun välisenä aikana rahoitusapua myönnettiin Unkarille, Latvialle ja Romanialle yhteensä 14,6 miljardia euroa. Tästä määrästä 13,4 miljardia euroa nostettiin vuoden 2011 puoliväliin mennessä. On huomattava, että Unkarin maksutaselainaohjelma päättyi marraskuussa 2010 (jolloin lainoja oli nostamatta 1 miljardi euroa), ja ensimmäiset kaksi takaisinmaksuerää saatiin aikataulun mukaisesti joulukuussa 2011 (2 miljardia euroa) ja marraskuussa 2014 (2 miljardia euroa). Latvian maksutaselainaohjelma päättyi tammikuussa 2012 (jolloin lainoja oli nostamatta 200 miljoonaa euroa), ja ensimmäiset kaksi takaisinmaksuerää maksettiin myös ajoissa huhtikuussa 2014 (1 miljardi euroa) ja tammikuussa 2015 (1,2 miljardia euroa). Romanian ensimmäinen maksutaselainaohjelma päättyi toukokuussa 2012, jolloin myönnetty 5 miljardin euron laina oli nostettu kokonaisuudessaan. Ensimmäinen takaisinmaksuerä (1,5 miljardia euroa) suoritettiin aikataulun mukaisesti tammikuussa 2015.

Romania pyysi helmikuussa 2011 maksutaselainajärjestelmän puitteissa ennalta varautuvaa jatkorahoitustukea talouskasvun uudelleen käynnistämiseksi. Neuvosto päätti 12. toukokuuta 2011 myöntää Romanialle EU:n ennalta varautuvaa maksutasetukea enintään 1,4 miljardia euroa (neuvoston päätös 2011/288/EU). Ennalta varautuvan maksutasetuen voimassaoloaika päättyi maaliskuun lopussa 2013, mihin mennessä lainaa ei ollut nostettu. Romanian pyydettyä toisen kerran ennalta varautuvaa tukea neuvosto päätti 22. lokakuuta 2013 myöntää uutta EU:n ennalta varautuvaa maksutasetukea enintään 2 miljardia euroa (neuvoston päätös 2013/531/EU). Tuki on otettava käyttöön viimeistään 30. syyskuuta 2015. Jos tuen käyttöönottamista pyydetään, rahoitusapu myönnetään lainana, jonka keskimääräinen erääntymisaika on enintään 8 vuotta. Koska tämä 2 miljardin ennalta varautuva rahoitustuki on tällä hetkellä ainoa voimassa oleva ohjelma maksutasejärjestelyn puitteissa, se on ainoa vielä käytettävissä oleva tukierä.

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM)

| (milj. euroa) |
| --- |
| | Irlanti | Portugali | Yhteensä |
| Myönnetyt lainat yhteensä | 22  500 | 26  000 | 48  500 |
| Nostetut lainat 31.12.2013 | 21  700 | 22  100 | 43  800 |
| Nostettu vuonna 2014 | 800 | 2  200 | 3  000 |
| Nostetut lainat 31.12.2014 | 22  500 | 24  300 | 46  800 |
| Takaisin maksetut lainat 31.12.2014 | — | — | — |
| Takaisin maksamatta olevat lainat 31.12.2014 | 22  500 | 24  300 | 46  800 |

(milj. euroa)

Irlanti

Portugali

Yhteensä

Myönnetyt lainat yhteensä

22  500

26  000

48  500

Nostetut lainat 31.12.2013

21  700

22  100

43  800

Nostettu vuonna 2014

800

2  200

3  000

Nostetut lainat 31.12.2014

22  500

24  300

46  800

Takaisin maksetut lainat 31.12.2014

—

—

—

Takaisin maksamatta olevat lainat 31.12.2014

22  500

24  300

46  800

Näiden lainojen takaisinmaksuaikataulu esitetään jäljempänä olevassa taulukossa.

Neuvosto perusti 11. toukokuuta 2010 Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin (ERVM), jonka tarkoituksena on rahoitusvakauden säilyttäminen Euroopassa (neuvoston asetus (EU) N:o 407/2010). Mekanismi perustuu SEUT-sopimuksen 122 artiklan 2 kohtaan, ja siitä voidaan myöntää jäsenvaltiolle unionin taloudellista apua, jos poikkeukselliset tapahtumat, joihin jäsenvaltio ei voi vaikuttaa, ovat aiheuttaneet kyseiselle jäsenvaltiolle vaikeuksia tai vakavasti uhkaavat aiheuttaa sille suuria vaikeuksia. Taloudellinen apu myönnetään lainan tai luottojärjestelyn muodossa. Komissio lainaa EU:n puolesta varat pääomamarkkinoilta tai käyttämällä välittäjinä rahoituslaitoksia ja lainaa hankkimansa varat edelleen tukea tarvitsevalle jäsenvaltiolle. Kunkin ERVM:n puitteissa lainan saaneen valtion osalta tehdään ennen seuraavan lainaerän maksua neljännesvuosittain arviointi, jossa tarkastellaan lainaan liittyvien poliittisten edellytysten täyttymistä.

Toukokuun 9. päivänä 2010 kokoontuneen Ecofin-neuvoston päätelmissä järjestelyn enimmäismäärä rajoitetaan 60 miljardiin euroon, mutta lakisääteinen enimmäismäärä asetetaan asetuksen (EU) N:o 407/2010 2 artiklan 2 kohdassa, jossa avoinna olevien lainojen ja luottojärjestelyjen määrä rajoitetaan omien varojen enimmäismäärään nähden käytettävissä olevaan liikkumavaraan. ERVM:n puitteissa myönnettyjen lainojen rahoittamiseksi otetuille lainoille annetaan takaus EU:n talousarviosta – EU:n talousarvioon kohdistui tämän vuoksi 31. joulukuuta 2014 näistä lainoista yhteensä 47,5 miljardin euron enimmäisriski (edellä olevassa taulukossa ilmoitettu 46,8 miljardia euroa on tämän riskin nimellisarvo). Koska ERVM:n puitteissa otetuille lainoille annetaan takaus EU:n talousarviosta, Euroopan parlamentti tarkastelee ja valvoo komission kyseisen mekanismin puitteissa toteuttamia toimia budjettimenettelyn ja vastuuvapauden myöntämismenettelyn yhteydessä. Koska kumpikin ERVM-ohjelma on päättynyt, edellä esitetyssä taulukossa ei ole käytettävissä olevia määriä.

Neuvosto antoi joulukuussa 2010 täytäntöönpanopäätöksen, joka koski enintään 22,5 miljardin euron lainan myöntämistä Irlannille, ja toukokuussa 2011 täytäntöönpanopäätöksen, joka koski enintään 26 miljardin euron lainan myöntämistä Portugalille. Alkuperäisissä täytäntöönpanopäätöksissä korko ja korkomarginaali määritettiin siten, että lainaehdot vastasivat Kansainvälisen valuuttarahaston tuen ehtoja. Neuvosto antoi kuitenkin 11. lokakuuta 2011 täytäntöönpanopäätökset 2011/682/EU ja 2011683/EU, joissa se pienensi korkomarginaaleja takautuvasti ja pidensi lainojen keskimääräistä erääntymisaikaa 7,5 vuodesta enintään 12,5 vuoteen ja yksittäisten osaerien erääntymisaikaa enintään 30 vuoteen. Neuvosto antoi 21. kesäkuuta 2013 täytäntöönpanopäätökset 2013/313/EU ja 2013/323/EU, joissa se pidensi edelleen ERVM-lainojen keskimääräistä erääntymisaikaa Irlannin ja Portugalin osalta 7 vuodella enintään 19,5 vuoteen. Laina-ajan pidennyksellä helpotetaan kyseisten maiden takaisinmaksujärjestelyjä ja vähennetään niiden jälleenrahoitustarpeita ohjelman jälkeisinä vuosina.

Kolme viimeistä tukierää maksettiin vuonna 2014: 0,8 miljardia euroa Irlannille ja 1,8 miljardia euroa Portugalille maaliskuussa 2014 ja 0,4 miljardia euroa Portugalille marraskuussa 2014. Portugalille myönnetystä rahoitusavusta 1,7 miljardia euroa jäi nostamatta, koska ohjelman voimassaoloaika päättyi eikä maksupyyntöä esitetty. Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin puitteissa ei ole tällä hetkellä varoja käytettävissä.

Seuraavassa taulukossa esitetään suunniteltu nimellismääräinen takaisinmaksuaikataulu maksamatta oleville ERVM- ja maksutaselainoille lainasopimusten allekirjoituspäivänä (miljardin euroa):

| Vuosi | Maksutaselainat | Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM) | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- |
| Unkari | Latvia | Romania | Yhteensä | Irlanti | Portugali | Yhteensä |
| 2015 | | | | 0 | 5,0 | | 5,0 | 5,0 |
| 2016 | 1,5 | | | 1,5 | | 4,75 | 4,75 | 6,25 |
| 2017 | | | 1,15 | 1,15 | | | 0 | 1,15 |
| 2018 | | | 1,35 | 1,35 | 3,9 | 0,6 | 4,5 | 5,85 |
| 2019 | | 0,5 | 1,0 | 1,5 | | | 0 | 1,5 |
| 2021 | | | | 0 | 3,0 | 6,75 | 9,75 | 9,75 |
| 2022 | | | | 0 | | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| 2024 | | | | 0 | 0,8 | 1,8 | 2,6 | 2,6 |
| 2025 | | 0,2 | | 0,2 | | | 0 | 0,2 |
| 2026 | | | | 0 | 2,0 | 2,0 | 4,0 | 4,0 |
| 2027 | | | | 0 | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 3,0 |
| 2028 | | | | 0 | 2,3 | | 2,3 | 2,3 |
| 2029 | | | | 0 | | 0,4 | 0,4 | 0,4 |
| 2032 | | | | 0 | 3,0 | | 3,0 | 3,0 |
| 2038 | | | | 0 | | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| 2042 | | | | 0 | 1,5 | 1,5 | 3,0 | 3,0 |
| Yhteensä | 1,5 | 0,7 | 3,5 | 5,7 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 52,5 |

Vuosi

Maksutaselainat

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM)

Yhteensä

Unkari

Latvia

Romania

Yhteensä

Irlanti

Portugali

Yhteensä

2015

0

5,0

5,0

5,0

2016

1,5

1,5

4,75

4,75

6,25

2017

1,15

1,15

0

1,15

2018

1,35

1,35

3,9

0,6

4,5

5,85

2019

0,5

1,0

1,5

0

1,5

2021

0

3,0

6,75

9,75

9,75

2022

0

2,7

2,7

2,7

2024

0

0,8

1,8

2,6

2,6

2025

0,2

0,2

0

0,2

2026

0

2,0

2,0

4,0

4,0

2027

0

1,0

2,0

3,0

3,0

2028

0

2,3

2,3

2,3

2029

0

0,4

0,4

0,4

2032

0

3,0

3,0

3,0

2038

0

1,8

1,8

1,8

2042

0

1,5

1,5

3,0

3,0

Yhteensä

1,5

0,7

3,5

5,7

22,5

24,3

46,8

52,5

Makrotaloudellinen rahoitusapu

Makrotaloudellinen rahoitusapu on politiikkalähtöinen rahoitusväline, josta myönnetään sitomatonta ja kohdentamatonta maksutasetukea ja/tai talousarviotukea EU:n aluetta maantieteellisesti lähellä oleville kumppanimaille. Makrotaloudellinen rahoitusapu muodostuu keskipitkän ja/tai pitkän aikavälin lainoista tai avustuksista tai tällaisten lainojen ja avustusten tarkoituksenmukaisesta yhdistelmästä. Yleensä sillä täydennetään Kansainvälisen valuuttarahaston tukemille rakennemuutos- ja uudistusohjelmille myönnettyä rahoitusta. Näille lainoille on myönnetty takaus ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetusta takuurahastosta (ks. liitetieto 2.4).

4.3.3   EU:n perussopimuksen ulkopuoliset valtioiden väliset rahoituksenvakautusmekanismit: Euroopan rahoitusvakausväline ja Euroopan vakausmekanismi

Euroalueen jäsenvaltiot perustivat Euroopan rahoitusvakausvälineen (ERVV) tarkoituksenaan turvata rahoitusvakaus Euroopassa tarjoamalla rahoitustukea euroalueen jäsenvaltioille. ERVV ei ole EU:n elin vaan täysin erillinen yhteisö, jota ei konsolidoida EU:n tilinpäätökseen. Sille ei ole myönnetty takausta EU:n talousarviosta. Tämän vuoksi sillä ei ole vaikutusta EU:n tilinpäätökseen lukuun ottamatta jäljempänä kuvattuja seuraamuksiin perustuvia tuloja. Euroopan vakausmekanismin (EVM) tultua voimaan (ks. jäljempänä) Euroopan rahoitusvakausvälineestä ei ole myönnetty uutta rahoitustukea heinäkuun 1. päivän 2013 jälkeen.

Komissio vastaa rahoitusapuun liitettyjen poliittisten ehtojen neuvottelemisesta ja niiden täyttämisen seurannasta. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1173/2011 mukaan jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro, voidaan määrätä seuraamuksena sakkoja silloin, kun jäsenvaltio ei ole toteuttanut asianmukaisia toimia liiallisen alijäämänsä korjaamiseksi tai kun se on vääristänyt tilastoja. Tällaisen sakon määrä on 0,2 prosenttia suhteessa jäsenvaltion edellisvuoden BKT:hen. Makrotalouden epätasapainon korjaamisesta annetussa asetuksessa (EU) N:o 1174/2011 säädetään vastaavasti euroalueen jäsenvaltiolle määrättävästä vuotuisesta sakosta, joka määrätään, jos jäsenvaltio ei ole toteuttanut vaadittuja korjaavia toimia tai jos se on esittänyt riittämättömän korjaussuunnitelman. Tällaisen sakon määrä on 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Neuvoston asetuksella (EU) N:o 1177/2011 tarkistettiin liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 1467/97. Myös tässä tarkistetussa asetuksessa säädetään mahdollisuudesta määrätä sakkoja euroalueen jäsenvaltioille (sakon määrä on 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen lisättynä muuttuvalla osalla). Sakot siirretään Euroopan rahoitusvakausvälineelle EU:n talousarvion kautta. Tämä tarkoittaa, että tällaiset määrät otetaan talousarvioon sekä tuloina että menoina, jolloin niillä ei ole vaikutusta talousarvion kokonaistoteutumaan. Näin ollen niillä ei myöskään ole vaikutusta varainhoitovuoden taloudelliseen tulokseen sellaisena kuin se esitetään EU:n tilinpäätöslaskelmissa.

Euroopan vakausmekanismi (EVM) on hallitustenvälinen elin, johon sovelletaan kansainvälistä julkisoikeutta ja joka ei kuulu EU:n perussopimuksen soveltamisalaan. Euroalueen seitsemäntoista jäsenvaltiota ovat allekirjoittaneet sopimuksen Euroopan vakausmekanismin perustamisesta. Sen soveltaminen aloitettiin lokakuussa 2012. Euroopan vakausmekanismi on ottanut hoitaakseen Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin ja Euroopan rahoitusvakausvälineen tehtävät. Siitä on tullut ainoa pysyvä mekanismi, joka vastaa euroalueen jäsenvaltioiden uusiin rahoitustukipyyntöihin. Euroopan rahoitusvakausväline ja Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi eivät enää osallistu uusiin rahoitusohjelmiin eivätkä tee uusia sopimuksia lainajärjestelyistä. On myös huomattava, että EVM:n puitteissa otetuille lainoille ei myönnetä takausta EU:n talousarviosta. Koska uusi vakausmekanismi on erillinen oikeushenkilö ja euroalueen jäsenvaltiot rahoittavat suoraan sen toiminnan, se ei ole EU:n elin eikä se näin vaikuta EU:n talousarvioon eikä tilinpäätökseen lukuun ottamatta jäljempänä kuvattuja tuloja, jotka mahdollisesti saadaan seuraamuksista.

Kannetut sakot siirretään EU:n talousarvion kautta EVM:lle sen jälkeen, kun Euroopan rahoitusvakausväline on lopettanut toimintansa. Lisäksi sopimuksessa talous- ja rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta määrätään seuraamusmaksuista, jotka peritään sopimuspuolina olevilta jäsenvaltioilta, jos nämä eivät ole toteuttaneet tarvittavia toimenpiteitä puuttuakseen alijäämää koskevan perusteen rikkomiseen. Seuraamusmaksut (jotka voivat olla enintään 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen) maksetaan EVM:lle, jos ne peritään euroalueen jäsenvaltioilta (jolloin niillä ei ole vaikutusta EU:n talousarvion toteutumaan ja niitä käsitellään siis samaan tapaan kuin Euroopan rahoitusvakausvälineen seuraamusmaksuja), tai ne tuloutetaan EU:n talousarvioon, jos ne peritään euroalueen ulkopuolisilta jäsenvaltioilta. Jälkimmäisessä tapauksessa seuraamusmaksun määrä on EU:n talousarvioon otettavaa tuloa, ja se esitetään tällaisena tulona tilinpäätöksessä.

5.   EU:N TALOUSARVION TOTEUTTAMISEN TALOUDELLINEN JA RAHOITUKSELLINEN ASIAYHTEYS

Makrotaloudellinen ympäristö

Euroopan valtionvelkakriisiin yhteydessä EU:n jäsenvaltioiden talouskasvu hidastui vuosina 2012–2013 ja kiihtyi vuosina 2013–2014. Tämä jäsenvaltioiden yleinen taloudellinen tilanne on heijastunut EU:n omista varoista saataviin tuloihin, minkä vuoksi perinteiset omat varat ja alv-tulot ovat kasvaneet hieman. Koska BKTL-varoista saatavat tulot ovat jäännöserä, joka liittyy suoraan maksumäärärahojen kokonaismäärään, jonka budjettivallan käyttäjä hyväksyy (ja jäsenvaltiot ovat vähentäneet näitä määrärahoja vuosien 2014–2020 monivuotisessa rahoituskehyksessä), BKTL-varojen määrä väheni vuonna 2014.

EU:n vakaus- ja kasvusopimuksen vahvistaminen tasoittaa tietä asianomaisten jäsenvaltioiden kestävään julkiseen talouteen. Finanssipoliittisen sopimuksen tavoitteena on jäsenvaltioiden julkisen talouden vakauttaminen, jotta jäsenvaltiot voisivat kasvattaa bruttokansantuotettaan tulevina vuosina.

Euroopan keskuspankin (EKP) alhaisten korkojen politiikka tukee euroalueen talouden vakauttamista. EKP osallistuu toimivaltansa puitteissa kasvun nopeuttamiseen euroalueella.

EU:n 28 jäsenvaltion markkinahintainen bruttokansantuote

Image

BKTL-varoista saatavat tulot

Image

Maksamattomat maksupyynnöt

EU:ssa vallitsevan makrotaloudellisen ympäristön vuoksi jäsenvaltioiden kansallisiin talousarvioihin kohdistuvat paineet aiheuttavat paineita EU:n talousarvion maksumäärärahoihin. Tällä kehityksellä on välitön vaikutus jäsenvaltioiden ja muiden tuensaajien toimittamiin maksupyyntöihin. Vuoden lopussa maksamatta olevien maksupyyntöjen kokonaismäärä kasvoi 24,3 miljardista eurosta vuonna 2013 25,8 miljardiin euroon vuonna 2014. Maksamatta olevilta pyynnöiltä ei voida välttyä, koska pyyntöjä toimitetaan lähellä vuoden loppua. Tästä huolimatta suurin syy viime vuosien poikkeuksellisen suuriin määriin on maksumäärärahojen puute.

Maksamattomat maksupyynnöt on rahoitettava tulevista talousarvioista. Tämän vuoksi Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio sopivat toukokuussa 2015 maksusuunnitelmasta EU:n talousarvion saattamiseksi takaisin kestävälle uralle. EU:n kannalta on tärkeää ottaa huomioon talousarvion pitkän aikavälin maksumäärärahatarpeet, koska budjettivallan käyttäjä päättää maksumäärärahoista, ja ilman niitä maksuja ei voida suorittaa eikä varoja siirtää. Kun määrärahat on hyväksytty, ne muunnetaan käytettävissä oleviksi EU:n käteisvaroiksi automaattisesti kuukausittaisen omien varojen kantoprosessin kautta.

Komissiossa lyhyen aikavälin rahavirroista tehdään ennusteita viikoittain, joskus jopa päivittäin. Näin varmistetaan, että EU:n välittömät maksuvelvoitteet voidaan täyttää noudattaen talousarviossa käytettävissä olevien maksumäärärahojen enimmäismääriä. Tätä lyhyen aikavälin ennustetta käytetään perustana arvioitaessa omien varojen määrää, jota pyydetään jäsenvaltioilta kuukausittain. Jäsenvaltioiden on kunkin kuukauden ensimmäisenä työpäivänä tilitettävä komission omien varojen tileille yksi kahdestoistaosa unionin talousarvioon otettujen alv- ja BKTL-varojen kokonaismäärästä. Komission kassatilanteesta riippuen jäsenvaltioita voidaan pyytää vuoden ensimmäisellä neljänneksellä maksamaan alv- ja BKTL -varat yhtä tai kahta kuukautta etukäteen. Nämä ennakot on vähennettävä myöhempien kuukausien rahoituspyynnöistä ottaen huomioon ennustettu käteisvarojen tarve.

Keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä komissio seuraa tarkasti EU:n maksutarpeita osana tavanomaista toimintaansa. Tätä edellytetään muun muassa komission laatiessa ehdotuksia monivuotiseksi rahoituskehykseksi, vuotuisen talousarvion valmistelussa ja laadittaessa lisätalousarvioita. Monivuotisen rahoituskehyksen neuvotteluvaiheen aikana käytettyjä malleja ja taustaoletuksia seurataan säännöllisesti ja tarkistetaan tarvittaessa. Simulointimallien tulokset kanavoidaan budjettineuvotteluihin, joissa vahvistetaan monivuotisen rahoituskehyksen maksumäärärahojen enimmäismäärä.

KONSOLIDOITUUN TILINPÄÄTÖKSEEN LIITETTY ILMOITUS

Euroopan unionin vuoden 2014 konsolidoitu tilinpäätös on laadittu käyttäen tietoja, jotka toimielimet ja elimet ovat toimittaneet Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 148 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Vakuutan, että tilinpäätös on laadittu kyseisen varainhoitoasetuksen IX osaston säännösten sekä tilinpäätöksen liitetiedoissa esitettyjen tilinpäätöksen laadintaperiaatteiden, -sääntöjen ja -menetelmien mukaisesti.

Olen saanut kyseisten toimielinten ja elinten tilinpitäjiltä kaikki heidän oikeiksi vakuuttamansa tiedot, jotka tarvitaan laadittaessa tilinpäätöstä, josta käyvät ilmi Euroopan unionin varat ja velat sekä talousarvion toteuttaminen.

Edellä mainittujen tietojen perusteella ja tehtyäni tarpeellisiksi katsomani tarkistukset ennen kuin varmensin Euroopan komission tilinpäätöksen allekirjoituksellani vakuutan olevani riittävän varma siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean kuvan Euroopan unionin taloudellisesta asemasta, toimien tuloksista ja rahavirroista.

[allekirjoitettu]

Manfred KRAFF

Euroopan komission tilinpitäjä

17. heinäkuuta 2015

KONSOLIDOIDUT TILINPÄÄTÖSLASKELMAT JA LIITETIEDOT (1)

1

SISÄLLYSLUETTELO

SISÄLLYSLUETTELO

| TASE | 24 |
| --- | --- |

| TUOTTO- JA KULULASKELMA | 25 |
| --- | --- |

| RAHAVIRTALASKELMA | 26 |
| --- | --- |

| LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA | 27 |
| --- | --- |

| TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT | 28 |
| --- | --- |

| 1. | TILINPÄÄTÖKSEN KESKEISET LAATIMISPERIAATTEET | 28 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | TASEEN LIITETIEDOT | 39 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | TUOTTO- JA KULULASKELMAN LIITETIEDOT | 61 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | RAHAVIRTALASKELMAN LIITETIEDOT | 73 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | EHDOLLISET VARAT JA VELAT JA MUUT TILINPÄÄTÖKSESSÄ ESITETTÄVÄT TIEDOT | 73 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | EU:N TALOUSARVION SUOJAAMINEN | 77 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | RAHOITUSRISKIEN HALLINTA | 83 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | LÄHIPIIRIÄ KOSKEVAT TIEDOT | 94 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | TILINPÄÄTÖSPÄIVÄN JÄLKEISET TAPAHTUMAT | 96 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | KONSOLIDOINNIN LAAJUUS | 96 |
| --- | --- | --- |

10.

TASE

TASE

| (milj. euroa) |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| PITKÄAIKAISET VARAT | | | |
| Aineettomat hyödykkeet | 2.1 | 282 | 237 |
| Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet | 2.2 | 7  937 | 6  104 |
| Pääomaosuusmenetelmällä arvostetut sijoitukset | 2.3 | 409 | 349 |
| Rahoitusvarat | 2.4 | 56  438 | 59  844 |
| Ennakkomaksut | 2.5 | 18  358 | 38  072 |
| Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista | 2.6 | 1  198 | 498 |
| | | 84  623 | 1 05  104 |
| LYHYTAIKAISET VARAT | | | |
| Rahoitusvarat | 2.4 | 11  811 | 5  571 |
| Ennakkomaksut | 2.5 | 34  237 | 21  367 |
| Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista | 2.6 | 14  380 | 13  182 |
| Vaihto-omaisuus | 2.7 | 128 | 128 |
| Käteisvarat ja muut rahavarat | 2.8 | 17  545 | 9  510 |
| | | 78  101 | 49  758 |
| VASTAAVAA YHTEENSÄ | | 1 62  724 | 1 54  862 |
| PITKÄAIKAISET VELAT | | | |
| Eläkkeet ja muut työsuhde-etuudet | 2.9 | (58  616) | (46  818) |
| Varaukset | 2.10 | (1  537) | (1  323) |
| Rahoitusvelat | 2.11 | (51  851) | (56  369) |
| | | (1 12  005) | (1 04  510) |
| LYHYTAIKAISET VELAT | | | |
| Varaukset | 2.10 | (745) | (545) |
| Rahoitusvelat | 2.11 | (8  828) | (3  163) |
| Muut lyhytaikaiset velat | 2.12 | (43  180) | (36  213) |
| Menojäämät ja tuloennakot | 2.13 | (55  973) | (56  282) |
| | | (1 08  726) | (96  204) |
| VASTATTAVAA YHTEENSÄ | | (2 20  730) | (2 00  714) |
| NETTOVARAT | | (58  006) | (45  852) |
| Rahastot | 2.14 | 4  435 | 4  073 |
| Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet (2) | 2.15 | (62  441) | (49  925) |
| NETTOVARAT | | (58  006) | (45  852) |

(milj. euroa)

Liitetieto

31.12.2014

31.12.2013

PITKÄAIKAISET VARAT

PITKÄAIKAISET VARAT

Aineettomat hyödykkeet

2.1

2.1

282

237

Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

2.2

2.2

7  937

6  104

Pääomaosuusmenetelmällä arvostetut sijoitukset

2.3

2.3

409

349

Rahoitusvarat

2.4

2.4

56  438

59  844

Ennakkomaksut

2.5

2.5

18  358

38  072

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

2.6

2.6

1  198

498

84  623

84  623

1 05  104

1 05  104

LYHYTAIKAISET VARAT

LYHYTAIKAISET VARAT

Rahoitusvarat

2.4

2.4

11  811

5  571

Ennakkomaksut

2.5

2.5

34  237

21  367

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

2.6

2.6

14  380

13  182

Vaihto-omaisuus

2.7

2.7

128

128

Käteisvarat ja muut rahavarat

2.8

2.8

17  545

9  510

78  101

78  101

49  758

49  758

VASTAAVAA YHTEENSÄ

VASTAAVAA YHTEENSÄ

1 62  724

1 62  724

1 54  862

1 54  862

PITKÄAIKAISET VELAT

PITKÄAIKAISET VELAT

Eläkkeet ja muut työsuhde-etuudet

2.9

2.9

(58  616)

(46  818)

Varaukset

2.10

2.10

(1  537)

(1  323)

Rahoitusvelat

2.11

2.11

(51  851)

(56  369)

(1 12  005)

(1 12  005)

(1 04  510)

(1 04  510)

LYHYTAIKAISET VELAT

LYHYTAIKAISET VELAT

Varaukset

2.10

2.10

(745)

(545)

Rahoitusvelat

2.11

2.11

(8  828)

(3  163)

Muut lyhytaikaiset velat

2.12

2.12

(43  180)

(36  213)

Menojäämät ja tuloennakot

2.13

2.13

(55  973)

(56  282)

(1 08  726)

(1 08  726)

(96  204)

(96  204)

VASTATTAVAA YHTEENSÄ

VASTATTAVAA YHTEENSÄ

(2 20  730)

(2 20  730)

(2 00  714)

(2 00  714)

NETTOVARAT

NETTOVARAT

(58  006)

(58  006)

(45  852)

(45  852)

Rahastot

2.14

2.14

4  435

4  073

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet (2)

2

2.15

2.15

(62  441)

(49  925)

NETTOVARAT

NETTOVARAT

(58  006)

(58  006)

(45  852)

(45  852)

TUOTTO- JA KULULASKELMA

TUOTTO- JA KULULASKELMA

| (milj. euroa) |
| --- |
| | Liitetieto | 2014 | 2013 (uusi esitystapa) (20) |
| TUOTOT | | | |
| Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista | | | |
| BKTL-varat | 3.1 | 1 04  688 | 1 10  194 |
| Perinteiset omat varat | 3.2 | 17  137 | 15  467 |
| Alv-varat | 3.3 | 17  462 | 14  019 |
| Sakot | 3.4 | 2  297 | 2  757 |
| Varojen takaisinperintä | 3.5 | 3  418 | 1  777 |
| Muut | 3.6 | 5  623 | 4  045 |
| Yhteensä | | 1 50  625 | 1 48  259 |
| | | | |
| Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista | | | |
| Tuotot rahoitustoiminnasta | 3.7 | 2  298 | 1  991 |
| Muut | 3.8 | 1  066 | 1  443 |
| Yhteensä | | 3  364 | 3  434 |
| | | 1 53  989 | 1 51  693 |
| KULUT (22) | | | |
| Jäsenvaltioiden toteuttamat | 3.9 | | |
| Maataloustukirahasto | | (44  465) | (45  067) |
| Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja muut maaseudun kehittämistä koskevat välineet | | (14  046) | (13  585) |
| Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto | | (43  345) | (47  767) |
| Euroopan sosiaalirahasto | | (12  651) | (12  126) |
| Muut | | (2  307) | (1  525) |
| Komission ja toimeenpanovirastojen toteuttamat | 3.10 | (15  311) | (12  519) |
| EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat | 3.11 | (1  025) | (656) |
| Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen toteuttamat | 3.11 | (2  770) | (2  465) |
| Muiden yhteisöjen toteuttamat | 3.11 | (1  799) | (1  694) |
| Henkilöstö- ja eläkekulut | 3.12 | (9  662) | (9  058) |
| Työsuhde-etuuksiin liittyvien vakuutusmatemaattisten oletusten muutokset | 3.13 | (9  170) | (2  033) |
| Kulut rahoitustoiminnasta | 3.14 | (2  926) | (2  383) |
| Osuus yhteisyritysten ja osakkuusyritysten nettotappioista | 3.15 | (640) | (608) |
| Muut kulut | 3.16 | (5  152) | (4  572) |
| | | (1 65  269) | (1 56  058) |
| VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS | | (11  280) | (4  365) |

(milj. euroa)

Liitetieto

2014

2013 (uusi esitystapa) (20)

20

TUOTOT

TUOTOT

Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

BKTL-varat

3.1

3.1

1 04  688

1 10  194

Perinteiset omat varat

3.2

3.2

17  137

15  467

Alv-varat

3.3

3.3

17  462

14  019

Sakot

3.4

3.4

2  297

2  757

Varojen takaisinperintä

3.5

3.5

3  418

1  777

Muut

3.6

3.6

5  623

4  045

Yhteensä

Yhteensä

1 50  625

1 50  625

1 48  259

1 48  259

Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista

Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista

Tuotot rahoitustoiminnasta

3.7

3.7

2  298

1  991

Muut

3.8

3.8

1  066

1  443

Yhteensä

Yhteensä

3  364

3  364

3  434

3  434

1 53  989

1 53  989

1 51  693

1 51  693

KULUT (22)

22

Jäsenvaltioiden toteuttamat

3.9

3.9

Maataloustukirahasto

(44  465)

(45  067)

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja muut maaseudun kehittämistä koskevat välineet

(14  046)

(13  585)

Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto

(43  345)

(47  767)

Euroopan sosiaalirahasto

(12  651)

(12  126)

Muut

(2  307)

(1  525)

Komission ja toimeenpanovirastojen toteuttamat

3.10

3.10

(15  311)

(12  519)

EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat

3.11

3.11

(1  025)

(656)

Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen toteuttamat

3.11

3.11

(2  770)

(2  465)

Muiden yhteisöjen toteuttamat

3.11

3.11

(1  799)

(1  694)

Henkilöstö- ja eläkekulut

3.12

3.12

(9  662)

(9  058)

Työsuhde-etuuksiin liittyvien vakuutusmatemaattisten oletusten muutokset

3.13

3.13

(9  170)

(2  033)

Kulut rahoitustoiminnasta

3.14

3.14

(2  926)

(2  383)

Osuus yhteisyritysten ja osakkuusyritysten nettotappioista

3.15

3.15

(640)

(608)

Muut kulut

3.16

3.16

(5  152)

(4  572)

(1 65  269)

(1 65  269)

(1 56  058)

(1 56  058)

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

(11  280)

(11  280)

(4  365)

(4  365)

RAHAVIRTALASKELMA

RAHAVIRTALASKELMA

| (milj. euroa) |
| --- |
| | Liitetieto | 2014 | 2013 |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | | (11  280) | (4  365) |
| Toiminnan rahavirta | 4.2 | | |
| Hankintamenon jaksottaminen | | 61 | 48 |
| Poistot | | 408 | 401 |
| Lainojen (lisäys)/väheneminen | | (1  298) | 20 |
| Ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen | | 6  844 | (1  695) |
| Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista; (lisäys)/väheneminen | | (1  898) | 923 |
| Vaihto-omaisuuden (lisäys)/väheneminen | | — | 10 |
| Eläkkeisiin ja muihin työsuhde-etuuksiin liittyvän velan lisäys/(väheneminen) | | 11  798 | 4  315 |
| Varausten lisäys/(väheneminen) | | 414 | (196) |
| Rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen) | | 1  146 | (330) |
| Muiden lyhytaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen) | | 6  967 | 14  655 |
| Menojäämien ja tuloennakkojen lisäys/(väheneminen) | | (309) | (12  154) |
| Edellisen varainhoitovuoden ylijäämä, joka kirjataan tuottona, johon ei liity maksutapahtumaa | | (1  005) | (1  023) |
| Muut transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa | | 130 | (50) |
| Investointien rahavirta | 4.3 | | |
| Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden (lisäys)/väheneminen | | (2  347) | (624) |
| Pääomaosuusmenetelmällä arvostettujen sijoitusten (lisäys)/väheneminen | | (60) | 43 |
| Myytävissä olevien rahoitusvarojen (lisäys)/väheneminen | | (1  536) | (1  142) |
| NETTORAHAVIRTA | | 8  035 | (1  164) |
| Käteisvarojen ja muiden rahavarojen nettomääräinen lisäys/(väheneminen) | | 8  035 | (1  164) |
| Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden alussa | 2.8 | 9  510 | 10  674 |
| Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden lopussa | 2.8 | 17  545 | 9  510 |

(milj. euroa)

Liitetieto

2014

2013

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

(11  280)

(11  280)

(4  365)

(4  365)

Toiminnan rahavirta

Toiminnan rahavirta

4.2

4.2

Hankintamenon jaksottaminen

61

48

Poistot

408

401

Lainojen (lisäys)/väheneminen

(1  298)

20

Ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen

6  844

(1  695)

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista; (lisäys)/väheneminen

(1  898)

923

Vaihto-omaisuuden (lisäys)/väheneminen

—

10

Eläkkeisiin ja muihin työsuhde-etuuksiin liittyvän velan lisäys/(väheneminen)

11  798

4  315

Varausten lisäys/(väheneminen)

414

(196)

Rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen)

1  146

(330)

Muiden lyhytaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen)

6  967

14  655

Menojäämien ja tuloennakkojen lisäys/(väheneminen)

(309)

(12  154)

Edellisen varainhoitovuoden ylijäämä, joka kirjataan tuottona, johon ei liity maksutapahtumaa

(1  005)

(1  023)

Muut transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa

130

(50)

Investointien rahavirta

Investointien rahavirta

4.3

4.3

Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden (lisäys)/väheneminen

(2  347)

(624)

Pääomaosuusmenetelmällä arvostettujen sijoitusten (lisäys)/väheneminen

(60)

43

Myytävissä olevien rahoitusvarojen (lisäys)/väheneminen

(1  536)

(1  142)

NETTORAHAVIRTA

NETTORAHAVIRTA

8  035

8  035

(1  164)

(1  164)

Käteisvarojen ja muiden rahavarojen nettomääräinen lisäys/(väheneminen)

8  035

(1  164)

Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden alussa

2.8

2.8

9  510

10  674

Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden lopussa

2.8

2.8

17  545

9  510

LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

| (milj. euroa) |
| --- |
| | Rahastot (A) | Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet (B) | Nettovarat =(A)+(B) |
| | Käyvän arvon rahasto | Muut varat | Kertynyt ylijäämä/(alijäämä) | Varainhoitovuoden taloudellinen tulos |
| SALDO 31.12.2012 | 150 | 3  911 | (39  148) | (5  329) | (40  416) |
| Takuurahaston varojen muutos | — | 46 | (46) | — | — |
| Käypään arvoon perustuvat muutokset | (51) | — | — | — | (51) |
| Muut | — | 12 | (9) | — | 3 |
| Varainhoitovuoden 2012 taloudellisen tuloksen kohdentaminen | — | 5 | (5  334) | 5  329 | — |
| Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2012 tuloksesta | — | — | (1  023) | — | (1  023) |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | — | — | — | (4  365) | (4  365) |
| SALDO 31.12.2013 | 99 | 3  974 | (45  560) | (4  365) | (45  852) |
| Takuurahaston varojen muutos | — | 247 | (247) | — | — |
| Käypään arvoon perustuvat muutokset | 139 | — | — | — | 139 |
| Muut | — | (24) | 16 | — | (8) |
| Varainhoitovuoden 2013 taloudellisen tuloksen kohdentaminen | — | (0) | (4  365) | 4  365 | — |
| Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2013 tuloksesta | — | — | (1  005) | — | (1  005) |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | — | — | — | (11  280) | (11  280) |
| SALDO 31.12.2014 | 238 | 4  197 | (51  161) | (11  280) | (58  006) |

(milj. euroa)

Rahastot (A)

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet (B)

Nettovarat =(A)+(B)

Käyvän arvon rahasto

Muut varat

Kertynyt ylijäämä/(alijäämä)

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

SALDO 31.12.2012

SALDO 31.12.2012

150

150

3  911

3  911

(39  148)

(39  148)

(5  329)

(5  329)

(40  416)

(40  416)

Takuurahaston varojen muutos

—

46

(46)

—

—

Käypään arvoon perustuvat muutokset

(51)

—

—

—

(51)

Muut

—

12

(9)

—

3

Varainhoitovuoden 2012 taloudellisen tuloksen kohdentaminen

—

5

(5  334)

5  329

—

Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2012 tuloksesta

—

—

(1  023)

—

(1  023)

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

—

—

—

(4  365)

(4  365)

SALDO 31.12.2013

SALDO 31.12.2013

99

99

3  974

3  974

(45  560)

(45  560)

(4  365)

(4  365)

(45  852)

(45  852)

Takuurahaston varojen muutos

—

247

(247)

—

—

Käypään arvoon perustuvat muutokset

139

—

—

—

139

Muut

—

(24)

16

—

(8)

Varainhoitovuoden 2013 taloudellisen tuloksen kohdentaminen

—

(0)

(4  365)

4  365

—

Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2013 tuloksesta

—

—

(1  005)

—

(1  005)

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

—

—

—

(11  280)

(11  280)

SALDO 31.12.2014

SALDO 31.12.2014

238

238

4  197

4  197

(51  161)

(51  161)

(11  280)

(11  280)

(58  006)

(58  006)

TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT

TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT

1.   TILINPÄÄTÖKSEN KESKEISET LAATIMISPERIAATTEET

1.1   OIKEUSPERUSTA JA TILINPÄÄTÖSSÄÄNNÖT

OIKEUSPERUSTA JA TILINPÄÄTÖSSÄÄNNÖT

EU:n kirjanpidossa ja tilinpäätöksen laadinnassa noudatetaan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25 päivänä lokakuuta 2012 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU, Euratom) N:o 966/2012 (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1), jäljempänä ”varainhoitoasetus”), ja kyseisen asetuksen soveltamissäännöistä annettua komission delegoitua asetusta (EU) No 1268/2012 (OJ EUVL L 362, 31.12.2012, s. 1).

Varainhoitoasetuksen 143 artiklan mukaisesti EU laatii tilinpäätöksensä suoriteperusteisena. Kyseiset säännöt perustuvat julkisen sektorin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS). Näitä komission tilinpitäjän vahvistamia kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjä on noudatettava kaikissa konsolidoinnin piiriin kuuluvissa EU:n toimielimissä ja elimissä. Tavoitteena on luoda kirjanpitoa, arvostamista sekä tilinpäätöksen laadintaa ja esittämistä koskevat yhdenmukaiset säännöt, jotta voitaisiin varmistaa, että tilinpäätökset laaditaan ja konsolidoidaan yhdenmukaisella tavalla. Tilinpäätökset laaditaan kalenterivuosittain euromääräisinä.

1.2   TILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISPERIAATTEET

TILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISPERIAATTEET

Tilinpäätöksen tarkoituksena on antaa tietoa organisaation taloudellisesta asemasta, sen toiminnan tuloksesta ja sen rahavirroista. Tavoitteena on, että näistä tiedoista on hyötyä laajalle käyttäjäkunnalle. Koska EU on julkisoikeudellinen yhteisö, tilinpäätöksellä on lisäksi tarkoitus antaa tietoja, joista on hyötyä päätöksenteossa, ja osoittaa, että unioni on hoitanut sille uskottuja varoja vastuullisesti. Tämä asiakirja on laadittu näiden periaatteiden mukaisesti.

Yleiset periaatteet (laskentaperiaatteet), joita noudatetaan tilinpäätöstä laadittaessa, määritetään EU:n kirjanpitosäännössä nro 2, ja ne ovat samat kuin IPSAS 1 -standardissa eli oikean kuvan antaminen, suoriteperuste, toiminnan jatkuvuus, esittämistavan johdonmukaisuus, erien yhdistäminen, bruttoperiaate ja tietojen vertailtavuus. Varainhoitoasetuksen 144 artiklan mukaan tilinpäätösraportoinnin laadulliset ominaisuudet ovat merkityksellisyys, luotettavuus, ymmärrettävyys ja vertailukelpoisuus.

Tilinpäätöksen laatiminen edellä mainittujen sääntöjen ja periaatteiden mukaisesti edellyttää, että johto tekee arvioita, jotka vaikuttavat tiettyjen erien esitettyihin määriin taseessa ja tuotto- ja kululaskelmassa sekä rahoitusvälineitä ja ehdollisia varoja ja velkoja koskeviin tietoihin.

1.3   KONSOLIDOINTI

KONSOLIDOINTI

Konsolidoinnin laajuus

Konsolidoinnin laajuus

EU:n konsolidoituun tilinpäätökseen kuuluvat kaikki merkittävät määräysvallassa olevat yhteisöt (eli EU:n toimielimet, mukaan lukien komissio, ja EU:n virastot), osakkuusyritykset ja yhteisyritykset. Määräysvallassa olevia yhteisöjä on 52, yhteisyrityksiä seitsemän ja osakkuusyrityksiä yksi. Konsolidoitujen yhteisöjen täydellinen luettelo on EU:n tilinpäätöksen liitetiedossa 10. Vuoteen 2013 verrattuna konsolidoinnin piiriin ei ole lisätty yhteisöjä. Yksi 1 osakkuusyritys on luokiteltu uudelleen yhteisyritykseksi. Kaksi yhdistynyttä osakkuusyritystä on luokiteltu yhteisyritykseksi.

10

Määräysvallassa olevat yhteisöt

Määräysvallassa olevat yhteisöt

Päätös yhteisön sisällyttämisestä konsolidointiin perustuu määräysvallan käsitteeseen. Määräysvallassa olevat yhteisöt ovat yhteisöjä, joissa EU voi suoraan tai välillisesti määrätä taloudellisista ja operatiivisista toimintaperiaatteista hyötyäkseen kyseisten yhteisöjen toiminnasta. Määräysvallan on oltava käytettävissä kaiken aikaa. Määräysvallassa olevat yhteisöt konsolidoidaan kokonaisuudessaan. Konsolidointi alkaa siitä päivästä, jona määräysvalta saadaan, ja loppuu kun määräysvaltaa ei enää ole.

Määräysvallan tavallisimmat osoittajat ovat EU:ssa yhteisön perustaminen perussopimusten tai johdetun oikeuden mukaisesti, yhteisön toiminnan rahoittaminen yleisestä talousarviosta saatavalla rahoituksella, äänioikeudet hallintoelimissä, Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tekemät tarkastukset ja Euroopan parlamentin myöntämä vastuuvapaus. On selvää, että kunkin yhteisön osalta on arvioitava erikseen, syntyykö määräysvalta yhden vai kaikkien edellä mainittujen perusteiden seurauksena.

Tämän lähestymistavan mukaisesti EU:n toimielinten (Euroopan keskuspankkia (EKP) lukuun ottamatta) ja virastojen (entiseen toiseen pilariin kuuluneet virastot pois luettuina) katsotaan olevan EU:n yksinomaisessa määräysvallassa, ja ne on tämän vuoksi otettu konsolidoinnin piiriin. Myös selvitystilassa olevaa Euroopan hiili- ja teräsyhteisöä (EHTY) pidetään määräysvallassa olevana yhteisönä.

Kaikki EU:n määräysvallassa olevien yhteisöjen väliset olennaiset transaktiot ja rahamäärät eliminoidaan. Sen sijaan näihin transaktioihin liittyvät realisoitumattomat voitot ja tappiot ovat vähäisiä, minkä vuoksi niitä ei ole eliminoitu.

Yhteisyritykset

Yhteisyritykset

Yhteisyritys on sopimukseen perustuva järjestely, jonka mukaisesti EU ja yksi tai useampi osapuoli harjoittavat yhteisessä määräysvallassa olevaa taloudellista toimintaa. Yhteinen määräysvalta on suorituspotentiaalia sisältävää toimintaa koskevan suoran tai välillisen määräysvallan pitämistä yhteisenä sopimukseen perustuen. Osuuksia yhteisyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen (ks. jäljempänä liitetieto 1.5.4).

1.5.4

Osakkuusyritykset

Osakkuusyritykset

Osakkuusyritykset ovat yhteisöjä, joissa EU:lla on suoraan tai välillisesti huomattava vaikutusvalta, mutta ei määräysvaltaa. Vaikutusvalta katsotaan huomattavaksi, jos EU:lla on suoraan tai välillisesti vähintään 20 prosenttia äänioikeuksista. Osuuksia osakkuusyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen (ks. jäljempänä liitetieto 1.5.4).

1.5.4

Konsolidoinnin ulkopuoliset yhteisöt, joiden varoja komissio hallinnoi

Konsolidoinnin ulkopuoliset yhteisöt, joiden varoja komissio hallinnoi

Euroopan komissio hallinnoi EU:n henkilöstön sairausvakuutusjärjestelmän, Euroopan kehitysrahaston ja osallistujien takuurahaston varoja niiden puolesta. Näitä yhteisöjä ei kuitenkaan ole konsolidoitu EU:n tilinpäätökseen, koska ne eivät ole EU:n määräysvallassa.

1.4   LAATIMISPERUSTA

LAATIMISPERUSTA

1.4.1   
  Valuuttojen muuntaminen euroiksi

Valuuttojen muuntaminen euroiksi

Toiminta- ja raportointivaluutta

Toiminta- ja raportointivaluutta

Tilinpäätös laaditaan miljoonina euroina, koska euro on EU:n toiminta- ja raportointivaluutta.

Transaktiot ja saldot

Transaktiot ja saldot

Ulkomaan rahan määräiset transaktiot muunnetaan euroiksi transaktiopäivän valuuttakurssiin. Tuotto- ja kululaskelmaan on kirjattu kurssivoitot ja -tappiot, jotka syntyvät ulkomaan rahan määräisten transaktioiden suorittamisesta sekä ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen muuntamisesta euromääräisiksi vuoden lopun valuuttakursseihin.

Poikkeavia muuntomenetelmiä sovelletaan aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin, jotka arvostetaan euroina niiden hankintapäivänä voimassa olleiden euron kurssien mukaan.

Ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen saldot vuoden lopussa muunnetaan euroiksi käyttäen seuraavia 31. joulukuuta voimassa olleita valuuttakursseja:

Euron vaihtokurssit

Euron vaihtokurssit

| Valuutta | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 27,7350 | 27,4270 |
| DKK | 7,4453 | 7,4593 |
| GBP | 0,7789 | 0,8337 |
| HRK | 7,6580 | 7,6265 |
| HUF | 315,5400 | 297,0400 |
| LVL | — | 0,7028 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| PLN | 4,2732 | 4,1543 |
| RON | 4,4828 | 4,4710 |
| SEK | 9,3930 | 8,8591 |
| CHF | 1,2024 | 1,2276 |
| JPY | 145,2300 | 144,7200 |
| USD | 1,2141 | 1,3791 |

Valuutta

31.12.2014

31.12.2013

BGN

1,9558

1,9558

CZK

27,7350

27,4270

DKK

7,4453

7,4593

GBP

0,7789

0,8337

HRK

7,6580

7,6265

HUF

315,5400

297,0400

LVL

—

0,7028

LTL

3,4528

3,4528

PLN

4,2732

4,1543

RON

4,4828

4,4710

SEK

9,3930

8,8591

CHF

1,2024

1,2276

JPY

145,2300

144,7200

USD

1,2141

1,3791

Ulkomaan rahan määräisten, myytävissä oleviksi luokiteltujen monetaaristen rahoitusvälineiden käyvän arvon muutokset, jotka liittyvät muuntoeroihin, kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Myös sellaiset muuntoerot, jotka liittyvät tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattaviin ei-monetaarisiin rahoitusvaroihin ja -velkoihin, kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Myytävissä oleviin ei-monetaarisiin rahoitusvälineisiin liittyvät muuntoerot kirjataan käyvän arvon rahastoon.

1.4.2   
  Arvioiden käyttäminen

Arvioiden käyttäminen

IPSAS-standardien ja yleisesti hyväksyttyjen tilinpäätösperiaatteiden mukaisesti tilinpäätökseen sisältyy väistämättä määriä, jotka perustuvat johdon tekemiin arvioihin ja oletuksiin, jotka puolestaan perustuvat luotettavimpiin käytettävissä oleviin tietoihin. Merkittäviin arvioihin kuuluvat muun muassa työsuhde-etuuksiin liittyvät velat, varaukset, vaihto-omaisuuteen ja muihin lyhytaikaisiin saamisiin liittyvä taloudellinen riski, tulo- ja menojäämät, ehdolliset varat ja velat, aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden arvon alentuminen sekä rahoitusvälineitä koskevissa liitetiedoissa esitetyt määrät. Kyseisten erien todellinen arvo voi poiketa arvioista. Arvioihin tehtävät muutokset kirjataan kaudella, jonka aikana ne tulevat tietoon.

1.5   TASE

TASE

1.5.1   
  Aineettomat hyödykkeet

Aineettomat hyödykkeet

Hankitut tietokoneohjelmistojen lisenssit kirjataan alkuperäiseen hankintamenoon, josta on vähennetty kertyneet poistot ja arvonalentumistappiot. Kyseisistä omaisuuseristä tehdään poistot tasapoistomenetelmällä omaisuuserien arvioituna taloudellisena vaikutusaikana. Aineettomien hyödykkeiden arvioitu taloudellinen vaikutusaika riippuu niiden sopimuksessa määritellystä taloudellisesta tai oikeudellisesta käyttöajasta. Sisäisesti tuotetut aineettomat hyödykkeet aktivoidaan, kun EU:n kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjen mukaiset kriteerit täyttyvät. Ne liittyvät pelkästään omaisuuserän kehitysvaiheeseen. Aktivoitaviin menoihin kuuluvat kaikki välittömät menot, jotka ovat välttämättömiä hyödykkeen luomiseksi, tuottamiseksi ja saattamiseksi valmiiksi toimimaan johdon tarkoittamalla tavalla. Tutkimustoimintaan liittyvät menot, aktivointikelvottomat kehitysmenot ja ylläpitomenot kirjataan kuluiksi, kun ne syntyvät.

1.5.2   
  Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

Kaikki aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet kirjataan alkuperäiseen hankintamenoon, josta on vähennetty kertyneet poistot ja arvonalentumistappiot. Alkuperäiseen hankintamenoon sisältyvät kustannukset, jotka voidaan suoraan kohdistaa omaisuuserän hankintaan, rakentamiseen tai siirtämiseen.

Myöhemmin syntyvät menot sisällytetään omaisuuserän kirjanpitoarvoon tai kirjataan erillisenä omaisuuseränä ainoastaan silloin, kun on todennäköistä, että EU saa omaisuuserästä tulevaisuudessa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia, ja kun omaisuuserään liittyvät menot voidaan määrittää luotettavasti. Korjaus- ja ylläpitomenot kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan sinä varainhoitovuotena, jonka aikana ne syntyvät.

Maa-alueista ja taideteoksista ei tehdä poistoja, koska niiden taloudellisen vaikutusajan katsotaan olevan rajoittamaton. Myöskään keskeneräisistä hankinnoista ei tehdä poistoja, koska tällaiset omaisuuserät eivät ole vielä käytettävissä. Muista omaisuuseristä tehdään tasapoistot, jotta niiden hankintameno, jäännösarvo poisluettuna, voidaan kohdentaa arvioituna taloudellisena vaikutusaikana seuraavasti:

| Omaisuuserän laji | Tasapoisto prosentteina |
| --- | --- |
| Rakennukset | 4–10 % |
| Laitteistot ja kalusto | 10–25 % |
| Kalusteet ja ajoneuvot | 10–25 % |
| Kiinteät kalusteet | 10–33 % |
| Tietokonelaitteet | 25–33 % |
| Muut | 10–33 % |

Omaisuuserän laji

Tasapoisto prosentteina

Rakennukset

4–10 %

Laitteistot ja kalusto

10–25 %

Kalusteet ja ajoneuvot

10–25 %

Kiinteät kalusteet

10–33 %

Tietokonelaitteet

25–33 %

Muut

10–33 %

Omaisuuserien luovutuksesta saatavat voitot ja tappiot määritetään vertaamalla luovutustuloa, josta on vähennetty myyntikustannukset, luovutetun omaisuuserän kirjanpitoarvoon. Kyseiset voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan.

Vuokraus

Vuokraus

Aineellisten hyödykkeiden vuokraus luokitellaan rahoitusleasingtoiminnaksi silloin, kun omistamiseen liittyvät riskit ja edut kuuluvat olennaisilta osin EU:lle. Rahoitusleasingilla hankitut omaisuuserät aktivoidaan leasingsopimuksen syntymisajankohtana joko omaisuuserän käypään arvoon tai leasingmaksujen vähimmäismäärän nykyarvoon sen mukaan, kumpi näistä on pienempi. Kukin leasingmaksu jaetaan velan lyhennykseen ja rahoitusmenoihin, jotta jäljellä olevalle velalle tulee kullakin kaudella samansuuruinen korkoprosentti. Vuokravelvoitteet, joista on vähennetty rahoitusmenot, sisällytetään (lyhyt- ja pitkäaikaisiin) rahoitusvelkoihin. Koron osuus rahoituskustannuksista kirjataan kuluksi tuotto- ja kululaskelmaan vuokra-aikana, jotta jäljellä olevalle velalle tulee kullakin kaudella samansuuruinen korkoprosentti. Rahoitusleasingilla hallussa pidettävistä omaisuuseristä tehdään poistot joko omaisuuserien taloudellisena vaikutusaikana tai leasingsopimuksen voimassaoloaikana sen mukaan kumpi näistä on lyhyempi.

Leasingsopimukset, joissa omistajuuteen liittyvät riskit ja edut säilyvät olennaisilta osin vuokralleantajalla, luokitellaan muiksi leasingsopimuksiksi. Muihin leasingsopimuksiin liittyvät maksut kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan tasaerinä leasingsopimuksen voimassaoloaikana.

1.5.3   
  Muiden kuin rahoitusvarojen arvon alentuminen

Muiden kuin rahoitusvarojen arvon alentuminen

Omaisuuseristä, joiden taloudellista vaikutusaikaa ei ole rajoitettu, ei tehdä poistoja / hankintamenon jaksotuksia vaan niiden arvon alentumista testataan vuosittain. Kyseisten omaisuuserien arvon mahdollinen alentuminen selvitetään aina, kun on viitteitä siitä, että kirjanpitoarvoa vastaava rahamäärä ei ole enää kerrytettävissä tapahtumien tai olosuhteiden muuttumisen vuoksi. Arvonalentumistappioksi kirjataan määrä, jolla omaisuuserän kirjanpitoarvo ylittää siitä kerrytettävissä olevan rahamäärän. Kerrytettävissä oleva rahamäärä on omaisuuserän käypä arvo, josta on vähennetty luovutuksesta aiheutuvat menot, tai omaisuuserän käyttöarvo, sen mukaan kumpi näistä on suurempi.

Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden jäännösarvoa ja taloudellista vaikutusaikaa tarkistetaan vähintään kerran vuodessa ja muutetaan tarvittaessa. Omaisuuserän kirjanpitoarvoa alennetaan välittömästi vastaamaan siihen liittyvää kerrytettävissä olevaa rahamäärää, jos kirjanpitoarvon havaitaan olevan kerrytettävissä olevaa rahamäärää suurempi. Jos aiempina vuosina kirjattujen arvonalennusten perusteet eivät enää päde, arvonalentumistappiot peruutetaan.

1.5.4   
  Pääomaosuusmenetelmällä arvostetut sijoitukset

Pääomaosuusmenetelmällä arvostetut sijoitukset

Osuudet osakkuusyrityksissä ja yhteisyrityksissä

Osuudet osakkuusyrityksissä ja yhteisyrityksissä

Osuuksia osakkuusyrityksissä ja yhteisyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen, ja ne kirjataan alun perin hankintamenoon. EU:n osuus osakkuusyritysten ja yhteisyritysten voitoista tai tappioista kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan ja osuus rahastojen muutoksista EU:n rahastoihin. Alkuperäinen hankintameno ja kaikki muutokset (myöhemmät rahoitusosuudet, osuus taloudellisista voitoista, tappioista, rahastojen muutoksista, arvon alentumisesta ja osingoista) muodostavat osakkuus- tai yhteisyrityksen kirjanpitoarvon EU:n tilinpäätöslaskelmissa tilinpäätöspäivänä. Osakkuus- tai yhteisyrityksestä saatu voitonjako vähentää omaisuuserän kirjanpitoarvoa.

Jos EU:n osuus yhteisyrityksen tappioista on yhtä suuri kuin sen omistusosuus yhteisyrityksessä tai ylittää tämän, EU ei merkitse lisätappioita taseeseensa (”taseeseen merkitsemättömät tappiot”). Taseeseen merkitsemätön osuus tappioista johtuu teknisistä kirjanpitovienneistä, joita käytetään pääomaosuusmenetelmää sovellettaessa. Nämä taseeseen merkitsemättömät tappiot eivät ole EU:lle aiheutuneita tappiota. Ne johtuvat siitä, että kulukirjaus tehdään yleensä aiemmin kuin yhteisyrityksen muiden osapuolten luontoissuoritukseen perustuva pääomankorotus.

EU:n ja sen osakkuus- tai yhteisyritysten välisiin transaktioihin liittyvät realisoitumattomat voitot ja tappiot ovat vähäisiä, minkä vuoksi niitä ei ole eliminoitu. Osakkuus- tai yhteisyritysten noudattamat tilinpäätöksen laatimisperiaatteet voivat poiketa EU:n noudattamista periaatteista, vaikka kyseessä ovat samankaltaiset transaktiot ja tapahtumat samankaltaisissa olosuhteissa.

Jos arvon alentuminen voidaan osoittaa, omaisuuserät kirjataan alempaan kerrytettävissä olevaan rahamäärään. Kerrytettävissä oleva rahamäärä määritetään edellä liitetiedossa 1.5.3 kuvatulla tavalla. Jos arvon alentumiselle ei myöhempänä ajankohtana ole enää perustetta, arvonalentumistappio peruutetaan kirjaamalla omaisuuserä arvonalentumistappiosta puhdistettuun kirjanpitoarvoon.

1.5.3

EU ei pyri käyttämään huomattavaa vaikutusvaltaa sellaisissa pääomasijoitusrahastoissa, joissa sillä on vähintään 20 prosentin omistusosuus. Näitä rahastoja pidetään tämän vuoksi myytävissä olevina rahoitusvaroina.

1.5.5   
  Rahoitusvarat

Rahoitusvarat

Luokittelu

Luokittelu

EU luokittelee rahoitusvaransa seuraavasti: käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat; lainat ja muut saamiset; eräpäivään asti pidettävät sijoitukset; ja myytävissä olevat rahoitusvarat. Rahoitusvälineiden luokka määritellään alkuperäisen kirjaamisen ajankohtana, ja sitä tarkastellaan vuosittain tilinpäätöspäivänä.

i)   Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Rahoitusvaroihin kuuluva erä sijoitetaan tähän luokkaan, jos se on ensisijaisesti hankittu myytäväksi lyhyellä aikavälillä tai jos EU on nimennyt sen myytäväksi lyhyellä aikavälillä. Myös johdannaiset sijoitetaan tähän luokkaan. Tähän luokkaan kuuluvat omaisuuserät sisällytetään lyhytaikaisiin varoihin, jos ne todennäköisesti realisoidaan kahdentoista kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä. EU:lla ei ollut tähän luokkaan kuuluvia rahoitusvaroja varainhoitovuonna 2014.

ii)   Lainat ja muut saamiset

Lainat ja muut saamiset

Lainat ja muut saamiset ovat muita kuin johdannaisiin kuuluvia rahoitusvaroja, joihin liittyvät maksusuoritukset ovat kiinteitä tai muuten määritettävissä ja joita ei noteerata toimivilla markkinoilla. Nämä saamiset syntyvät silloin, kun EU antaa velalliselle suoraan rahaa, tavaroita tai palveluita ilman aikomusta käydä saamisella kauppaa. Ne luokitellaan pitkäaikaisiin varoihin lukuun ottamatta niitä omaisuuseriä, joiden eräpäivä on 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä, vaikka koko lainan eräpäivä on yli 12 kuukauden kuluttua tilinpäätöspäivästä.

iii)   Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset

Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset

Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset ovat muita kuin johdannaisiin kuuluvia rahoitusvaroja, joihin liittyvät maksusuoritukset ovat kiinteitä tai muuten määritettävissä, jotka erääntyvät tiettyyn aikaan ja jotka EU aikoo pitää ja pystyy pitämään eräpäivään asti. EU:lla ei ollut tähän luokkaan kuuluvia sijoituksia varainhoitovuonna 2014.

iv)   Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat ovat muita kuin johdannaisia, ja ne on joko nimetty tähän luokkaan kuuluviksi tai niitä ei ole sijoitettu mihinkään muuhun luokkaan. Ne luokitellaan joko lyhyt- tai pitkäaikaisiin varoihin sen mukaan, milloin EU aikoo luovuttaa ne. Kyseinen ajanjakso on tavallisesti tilinpäätöspäivänä jäljellä oleva maturiteetti. Myös sijoitukset konsolidoinnin ulkopuolisiin yhteisöihin ja muut oman pääoman ehtoiset sijoitukset, joita ei arvosteta pääomaosuusmenetelmällä (esimerkiksi riskipääomatoimet), luokitellaan myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi.

Alkuperäinen kirjaaminen ja arvostaminen

Alkuperäinen kirjaaminen ja arvostaminen

Sellaiset rahoitusvarat, jotka kirjataan tulosvaikutteisesti käypään arvoon, pidetään eräpäivään saakka tai jotka ovat myytävissä, kirjataan kaupankäyntipäivänä eli päivänä, jona Euroopan unioni sitoutuu ostamaan tai myymään omaisuuserän. Lainat kirjataan, kun rahavarat siirretään lainanottajille. Rahoitusvälineet kirjataan alun perin käypään arvoon. Alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä käypään arvoon lisätään transaktiomenot kaikille rahoitusvaroille, joita ei kirjata tulosvaikutteisesti käypään arvoon. Rahoitusvarat, jotka kirjataan tulosvaikutteisesti käypään arvoon, kirjataan alun perin käypään arvoon, ja transaktiomenot kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan.

Rahoitusvaroihin kuuluvan erän käypä arvo on alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä yleensä kauppahinta, eli saadun vastikkeen käypä arvo. Kun myönnetään pitkäaikainen laina, josta ei peritä korkoa tai perittävä korko on markkinakorkoa alhaisempi, lainan käypänä arvona voidaan pitää kaikkien vastaisten rahavirtojen nykyarvoa, joka saadaan diskonttaamalla tulevat rahavirrat vastaavaan luottoluokkaan kuuluvan vastaavan instrumentin vallitsevalla markkinakorolla.

Myönnetyt lainat arvostetaan nimellisarvoon, jota pidetään lainan käypänä arvona. Tämä johtuu seuraavista syistä:

| — | EU:n lainanannon ”markkinaympäristö” poikkeaa selvästi tavanomaisista pääomamarkkinoista, joilla kaupallisia ja valtioiden joukkovelkakirjoja lasketaan liikkeeseen. Koska lainanantajilla on näillä markkinoilla myös vaihtoehtoisia sijoituskohteita, ne otetaan huomioon markkinahinnoissa. Tätä vaihtoehtoisten sijoitusten mahdollisuutta ei kuitenkaan sovelleta EU:hun, koska se ei saa sijoittaa rahaa pääomamarkkinoille. Se voi ainoastaan ottaa lainaa markkinoilta lainatakseen sen edelleen samoilla ehdoilla. Tämä tarkoittaa sitä, että EU:lla ei ole ottamilleen lainoille vaihtoehtoista lainaus- tai sijoituskohdetta. Tällöin ei ole myöskään vaihtoehtoiskustannusta eikä vertailuperustaa markkinakorkojen kanssa. EU:n lainaustoiminta muodostaa itse asiassa omat markkinat. Koska vaihtoehtoisia sijoituskohteita ei oteta huomioon, markkinahinta ei vastaa asianmukaisesti EU:n lainatransaktioiden sisältöä. Näin ollen EU:n lainanannon käypää arvoa ei voida määrittää suhteessa kaupallisiin tai valtioiden joukkovelkakirjoihin. |
| --- | --- |

—

EU:n lainanannon ”markkinaympäristö” poikkeaa selvästi tavanomaisista pääomamarkkinoista, joilla kaupallisia ja valtioiden joukkovelkakirjoja lasketaan liikkeeseen. Koska lainanantajilla on näillä markkinoilla myös vaihtoehtoisia sijoituskohteita, ne otetaan huomioon markkinahinnoissa. Tätä vaihtoehtoisten sijoitusten mahdollisuutta ei kuitenkaan sovelleta EU:hun, koska se ei saa sijoittaa rahaa pääomamarkkinoille. Se voi ainoastaan ottaa lainaa markkinoilta lainatakseen sen edelleen samoilla ehdoilla. Tämä tarkoittaa sitä, että EU:lla ei ole ottamilleen lainoille vaihtoehtoista lainaus- tai sijoituskohdetta. Tällöin ei ole myöskään vaihtoehtoiskustannusta eikä vertailuperustaa markkinakorkojen kanssa. EU:n lainaustoiminta muodostaa itse asiassa omat markkinat. Koska vaihtoehtoisia sijoituskohteita ei oteta huomioon, markkinahinta ei vastaa asianmukaisesti EU:n lainatransaktioiden sisältöä. Näin ollen EU:n lainanannon käypää arvoa ei voida määrittää suhteessa kaupallisiin tai valtioiden joukkovelkakirjoihin.

| — | Koska vertailukelpoisia toimivia markkinoita tai vastaavia transaktioita ei ole, EU:n olisi käytettävä perittyä korkoa määrittäessään käypiä arvoja Euroopan rahoituksenvakautusmekanismiin (ERVM), maksutaselainoihin ja muihin vastaaviin välineisiin liittyvässä lainanannossa. |
| --- | --- |

—

Koska vertailukelpoisia toimivia markkinoita tai vastaavia transaktioita ei ole, EU:n olisi käytettävä perittyä korkoa määrittäessään käypiä arvoja Euroopan rahoituksenvakautusmekanismiin (ERVM), maksutaselainoihin ja muihin vastaaviin välineisiin liittyvässä lainanannossa.

| — | Koska näissä lainoissa lainanotto ja lainananto toteutetaan yleensä samoin ehdoin (back-to-back), ne kompensoivat toistensa vaikutuksia. Myönnettyjen lainojen efektiivinen korko on tämän vuoksi sama kuin niiden rahoittamiseksi otettujen lainojen korko. EU:lle koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan. |
| --- | --- |

—

Koska näissä lainoissa lainanotto ja lainananto toteutetaan yleensä samoin ehdoin (back-to-back), ne kompensoivat toistensa vaikutuksia. Myönnettyjen lainojen efektiivinen korko on tämän vuoksi sama kuin niiden rahoittamiseksi otettujen lainojen korko. EU:lle koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan.

Rahoitusvälineet poistetaan taseesta, kun Euroopan unionilla ei enää ole oikeutta saada rahavirtaa sijoituksista tai kun kyseinen oikeus on siirretty ja Euroopan unioni on luopunut kaikista olennaisista omistajuuteen liittyvistä riskeistä ja eduista.

Myöhempi arvostaminen

Myöhempi arvostaminen

| i) | Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat kirjataan myöhempänä ajankohtana käypään arvoon. Luokkaan ”tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvälineet” kuuluvien erien käyvän arvon muutoksista aiheutuvat voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan kaudella, jolla ne syntyvät. |
| --- | --- |

i)

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat kirjataan myöhempänä ajankohtana käypään arvoon. Luokkaan ”tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvälineet” kuuluvien erien käyvän arvon muutoksista aiheutuvat voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan kaudella, jolla ne syntyvät.

| ii) | Lainat ja muut saamiset sekä eräpäivään saakka pidettävät sijoitukset kirjataan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Lainatuista varoista myönnetyissä luotoissa samaa efektiivistä korkoa sovelletaan sekä otto- että antolainaukseen, koska kyseiset lainat ovat luonteeltaan ns. back-to-back-operaatioita, eivätkä otto- ja antolainauksen ehdot ja määrät eroa merkittävästi toisistaan. EU:lle koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan. |
| --- | --- |

ii)

Lainat ja muut saamiset sekä eräpäivään saakka pidettävät sijoitukset kirjataan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Lainatuista varoista myönnetyissä luotoissa samaa efektiivistä korkoa sovelletaan sekä otto- että antolainaukseen, koska kyseiset lainat ovat luonteeltaan ns. back-to-back-operaatioita, eivätkä otto- ja antolainauksen ehdot ja määrät eroa merkittävästi toisistaan. EU:lle koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan.

| iii) | Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset: EU:lla ei tällä hetkellä ole tällaisia sijoituksia. |
| --- | --- |

iii)

Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset: EU:lla ei tällä hetkellä ole tällaisia sijoituksia.

| iv) | Myytävissä olevat rahoitusvarat kirjataan myöhempänä ajankohtana käypään arvoon. Myytävissä olevien rahoitusvarojen käyvän arvon muutoksista syntyvät voitot ja tappiot kirjataan käyvän arvon rahastoon. Kun kyseiset omaisuuserät poistetaan taseesta tai niiden arvo alenee, käyvän arvon rahastoon aiemmin merkityt kumulatiiviset käyvän arvon oikaisut kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Efektiivisen koron menetelmällä laskettu myytävissä olevien rahoitusvarojen tuottama korko kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Myytävissä olevista oman pääoman ehtoisista instrumenteista saatavat osingot kirjataan silloin, kun EU:n oikeus saada maksuja syntyy. |
| --- | --- |

iv)

Myytävissä olevat rahoitusvarat kirjataan myöhempänä ajankohtana käypään arvoon. Myytävissä olevien rahoitusvarojen käyvän arvon muutoksista syntyvät voitot ja tappiot kirjataan käyvän arvon rahastoon. Kun kyseiset omaisuuserät poistetaan taseesta tai niiden arvo alenee, käyvän arvon rahastoon aiemmin merkityt kumulatiiviset käyvän arvon oikaisut kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Efektiivisen koron menetelmällä laskettu myytävissä olevien rahoitusvarojen tuottama korko kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Myytävissä olevista oman pääoman ehtoisista instrumenteista saatavat osingot kirjataan silloin, kun EU:n oikeus saada maksuja syntyy.

Toimivilla markkinoilla noteerattavien sijoitusten käyvät arvot perustuvat voimassa oleviin ostokursseihin. Jos rahoitusvaroihin kuuluvalla erällä ei ole toimivia markkinoita tai arvopaperi on noteeraamaton, EU määrittää käyvän arvon arvostusmenetelmien avulla. Näihin menetelmiin kuuluvat muun muassa vertailu toisistaan riippumattomien osapuolten välisiin viimeaikaisiin liiketoimiin ja muihin keskeisiltä osiltaan vastaaviin instrumentteihin, diskontattujen rahavirtojen analysointi, optionhinnoittelumallit sekä muut markkinatoimijoiden yleisesti käyttämät arvostusmenetelmät.

Jos sellaisiin oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin, joita ei noteerata toimivilla markkinoilla, tehtyjen sijoitusten käypää arvoa ei voida luotettavasti määrittää, nämä sijoitukset arvostetaan hankintamenoon, josta on vähennetty arvonalentumistappiot.

Rahoitusvarojen arvon alentuminen

Rahoitusvarojen arvon alentuminen

EU arvioi jokaisena tilinpäätöspäivänä, onko objektiivista näyttöä siitä, että rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvo on alentunut. Rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvo on alentunut ja arvonalentumistappiota on syntynyt ainoastaan siinä tapauksessa, että arvonalentumisesta on objektiivista näyttöä yhden tai useamman, omaisuuserän alkuperäisen kirjaamisen jälkeen toteutuneen tapahtuman seurauksena ja että tappion synnyttävällä tapahtumalla (tai tapahtumilla) on luotettavasti arvioitavissa oleva vaikutus rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvioituihin vastaisiin rahavirtoihin.

a)   Jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkittävät omaisuuserät

Jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkittävät omaisuuserät

Jos on objektiivista näyttöä siitä, että jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkityistä lainoista ja muista saamisista tai eräpäivään asti pidettävistä sijoituksista on syntynyt arvonalentumistappiota, tappion suuruus määritetään kyseisen rahoitusvaroihin kuuluvan erän kirjanpitoarvon ja sen alkuperäisellä efektiivisellä korolla diskontattujen arvioitujen vastaisten rahavirtojen nykyarvon erotuksena (ottamatta huomioon vastaisia, vielä toteutumattomia luottotappioita). Omaisuuserän kirjanpitoarvoa alennetaan ja tappion määrä kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Jos lainan tai eräpäivään asti pidettävän sijoituksen korko on vaihtuva, arvonalentumistappiota määritettäessä diskonttauskorkona käytetään sopimuksen perusteella määräytyvää tarkasteluhetken efektiivistä korkoa. Rahoitusvaroihin kuuluvan vakuudellisen erän arvioitujen vastaisten rahavirtojen nykyarvon laskennassa otetaan huomioon rahavirrat, jotka mahdollisesti saadaan vakuuden realisoinnin seurauksena, vähennettyinä vakuuden haltuunotosta ja myynnistä aiheutuvilla menoilla riippumatta siitä, onko vakuuden realisointi todennäköistä vai ei. Jos arvonalentumistappion määrä pienenee jollakin myöhemmällä kaudella ja vähennyksen voidaan objektiivisesti katsoa liittyvän arvonalentumisen kirjaamisen jälkeiseen tapahtumaan, aikaisemmin kirjattu arvonalentumistappio peruutetaan tulosvaikutteisesti.

b)   Käypään arvoon taseeseen merkittävät omaisuuserät

Käypään arvoon taseeseen merkittävät omaisuuserät

Kun on kyse myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi luokitelluista oman pääoman ehtoisista sijoituksista, arvopaperin käyvän arvon huomattava tai pysyvä (pitkittynyt) alentuminen alle hankintamenon otetaan huomioon määritettäessä sitä, onko arvopaperien arvo alentunut. Jos tällaista näyttöä on myytävissä olevien rahoitusvarojen osalta, kumulatiivinen tappio poistetaan rahastoista ja kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Kumulatiivinen tappio lasketaan seuraavien erien erotuksena: hankintameno ja tarkasteluhetken käypä arvo, vähennettynä kyseisestä rahoitusvaroihin kuuluvasta erästä aikaisemmin tuotto- ja kululaskelmaan kirjatuilla arvonalentumistappioilla. Oman pääoman ehtoisten instrumenttien tulosvaikutteisesti kirjattuja arvonalentumistappioita ei peruuteta tulosvaikutteisesti. Jos myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi luokitellun vieraan pääoman ehtoisen instrumentin käypä arvo nousee myöhemmällä kaudella ja jos nousun voidaan objektiivisesti katsoa liittyvän arvonalentumistappion kirjaamisen jälkeiseen tapahtumaan, arvonalentumistappio peruutetaan tulosvaikutteisesti.

Sijoitukset riskipääomarahastoissa

Sijoitukset riskipääomarahastoissa

Riskipääomarahastoissa olevat sijoitukset luokitellaan myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi. Tämän vuoksi ne arvostetaan käypään arvoon, ja käyvän arvon muutoksista syntyvät voitot ja tappiot, muuntoerot mukaan luettuina, kirjataan käyvän arvon rahastoon. Koska riskipääomarahastoihin tehdyillä sijoituksilla ei ole noteerattua markkinahintaa toimivilla markkinoilla, ne arvostetaan omaisuuserittäin joko hankintamenoon tai osuudenomistajille kuuluvien varojen tilinpäätöspäivän nettoarvoon (Net Asset Value) sen mukaan, kumpi näistä arvoista on pienempi. Käyvän arvon määrittämisestä seurauksena olevat realisoitumattomat voitot kirjataan rahastoihin. Realisoitumattomien tappioiden osalta on selvitettävä mahdollinen arvon alentuminen, jotta voidaan määrittää, kirjataanko ne arvonalentumistappioina tuotto- ja kululaskelmaan vai käyvän arvon rahaston muutoksina taseeseen.

1.5.6   
  Vaihto-omaisuus

Vaihto-omaisuus

Vaihto-omaisuus arvostetaan hankintamenoon tai nettorealisointiarvoon sen mukaan, kumpi näistä arvoista on pienempi. Hankintamenoa määritettäessä käytetään FIFO-menetelmää. Valmiiden tuotteiden ja keskeneräisen tuotannon hankintameno muodostuu raaka-aineista, välittömistä työsuorituksista johtuvista menoista, muista suoraan kohdistettavissa olevista menoista sekä valmistuksen yleismenoista, jotka perustuvat normaaliin toiminta-asteeseen. Nettorealisointiarvo on tavanomaisessa liiketoiminnassa saatava arvioitu myyntihinta, josta on vähennetty valmiiksi saattamisesta ja myynnistä johtuvat menot. Jos vaihto-omaisuutta säilytetään luovutettavaksi veloituksetta tai nimellistä veloitusta vastaan, se arvostetaan hankintamenoon tai jälleenhankintahintaan, sen mukaan kumpi näistä arvoista on pienempi. Jälleenhankintahinta on hinta, jonka EU maksaisi hankkiessaan omaisuuserän tilinpäätöspäivänä.

1.5.7   
  Ennakkomaksut

Ennakkomaksut

Ennakkomaksun tarkoituksena on tarjota tuensaajalle käteisvaroja. Ennakkomaksu voidaan suorittaa useammassa erässä ennakkomaksusopimuksessa kulloinkin määrätyllä ajanjaksolla. Ennakkomaksu joko maksetaan takaisin tai käytetään tiettyyn tarkoitukseen sopimuksessa määrättynä ajanjaksona. Jos tuensaajalle ei aiheudu tukikelpoisia menoja, ennakkomaksu on palautettava EU:lle. Tukikelpoisten kustannusten hyväksyminen (jolloin ne kirjataan kuluksi) ja rahamäärien palauttaminen voi johtaa ennakkomaksun määrän vähentämiseen tai poistamiseen kokonaan.

Vuoden lopussa avoinna olevat ennakkomaksut arvostetaan alkuperäisiin maksettuihin määriin, joista on vähennetty seuraavat erät: palautetut määrät, ennakkomaksuja vastaan kuitatut tukikelpoiset menot sekä arvioidut vuoden lopussa ennakkomaksuista vielä kuittaamatta olevat tukikelpoiset menot ja arvonalennukset.

Varainhoitoasetuksessa ”yhteistyössä hallinnoitaviksi rahoitusvälineiksi” määritellyt määrät luokitellaan kirjanpidon näkökulmasta ennakkomaksuiksi. Nämä ennakkomaksut arvostetaan jäsenvaltioille maksettuihin alkuperäisiin määriin, joista vähennetään käytettyjen varojen arvioitu määrä.

Ennakkomaksujen tuottamat korot kirjataan sitä mukaa kuin ne kertyvät ja asianomaisen sopimuksen määräysten mukaisesti. Kertynyt korkotuotto arvioidaan mahdollisimman luotettavien tietojen perusteella vuoden lopussa ja merkitään taseeseen.

1.5.8   
  Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

EU:n kirjanpitosäännöissä edellytetään, että tilinpäätöstä laadittaessa vaihtoon perustuvat ja muut kuin vaihtoon perustuvat transaktiot esitetään erikseen. Tämän vuoksi saamisten määritellään syntyvän vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevien rahamäärien muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista, jotka eivät johdu sopimuksesta (itsenäiset kerrytettävissä olevat rahamäärät).

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ovat rahoitusvälineiden määritelmän mukaisia. Näin ollen ne luokitellaan lainoiksi ja muiksi saamisiksi, ja niiden määrä lasketaan vastaavasti (ks. edellä liitetieto 1.5.5). Rahoitusvälineitä koskeviin liitetietoihin, jotka liittyvät saamisiin vaihtoon perustuvista transaktioista, sisältyvät vaihtoon perustuvista transaktioista aiheutuvat tulojäämät ja menoennakot, koska ne ovat vähäisiä.

1.5.5

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista kirjataan koroilla ja muilla seuraamusmaksuilla oikaistuun alkuperäiseen määräänsä, josta on vähennetty mahdollinen arvon alentuminen. Kerrytettävissä olevien rahamäärien arvon alentuminen todetaan muiden kuin vaihtoon perustuvien transaktioiden osalta silloin, kun on objektiivista näyttöä siitä, ettei EU pysty perimään kaikkia kerrytettävissä olevia rahamääriä muiden kuin vaihtoon perustuvien transaktioiden alkuperäisten ehtojen mukaisesti. Arvon alentumisena kirjattava määrä on omaisuuserän kirjanpitoarvon ja kerrytettävissä olevan rahamäärän erotus. Arvon alentumista vastaava määrä kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Lisäksi kirjataan aiempaan kokemukseen perustuva yleinen arvonalentuminen sellaisista voimassa olevista perintämääräyksistä, joista ei ole vielä tehty erillistä arvonalentumiskirjausta. Ks. myös jäljempänä liitetieto 1.5.14, joka koskee vuoden lopussa kirjattavien tulojäämien käsittelyä. Määrät, jotka esitetään muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista kerrytettävissä olevina rahamäärinä, eivät ole rahoitusvälineitä, koska ne eivät perustu sopimukseen. Tästä huolimatta muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista kerrytettävissä olevat rahamäärät esitetään tilinpäätöksen liitetiedoissa tarpeen mukaan yhdessä vaihtoon perustuvista transaktioista syntyvien saamisten kanssa.

1.5.14

1.5.9   
  Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvarat ja muut rahavarat ovat rahoitusvälineitä, jotka luokitellaan myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi. Niihin kuuluvat muun muassa käteinen raha, pankeissa olevat vaadittaessa maksettavat talletukset ja muut lyhytaikaiset erittäin likvidit sijoitukset, joiden alkuperäinen erääntymisaika on enintään kolme kuukautta.

1.5.10   
  Eläkkeet ja muut työsuhde-etuudet

Eläkkeet ja muut työsuhde-etuudet

Eläkevastuut

Eläkevastuut

Euroopan unionilla on etuuspohjaisia eläkejärjestelyjä. Henkilöstö maksaa palkoistaan kolmasosan etuuksien aiheuttamista arvioiduista kustannuksista, mutta eläkevelkaa vastaavaa määrää ei rahastoida. Etuuspohjaisiin eläkejärjestelyihin liittyvä taseeseen merkittävä velka on etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen nykyarvo tilinpäätöspäivänä. Etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen arvon laskevat vakuutusmatemaatikot soveltamalla ennakoituun etuusoikeusyksikköön perustuvaa menetelmää. Velvoitteen nykyarvo määritetään diskonttaamalla järjestelystä maksettavat arvioidut tulevat rahavirrat käyttämällä maksettavien etuuksien kanssa saman valuutan määräisten valtion joukkovelkakirjalainojen korkoja, joiden erääntymisaika vastaa suunnilleen eläkevastuun erääntymisaikaa.

Kokemukseen perustuvista oikaisuista ja vakuutusmatemaattisten oletusten muutoksista johtuvat vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot kirjataan välittömästi tuotto- ja kululaskelmaan. Takautuvaan työsuoritukseen perustuvat menot kirjataan välittömästi tuotto- ja kululaskelmaan, paitsi jos eläkejärjestelyyn tehtävien muutosten edellytyksenä on, että työntekijät pysyvät palveluksessa määrätyn ajan (oikeuden syntymisajanjakso). Tässä tapauksessa takautuvaan työsuoritukseen perustuvat menot jaksotetaan tasapoistomenetelmällä oikeuden syntymisajanjakson aikana.

Työsuhteen päättymisen jälkeiset sairausetuudet

Työsuhteen päättymisen jälkeiset sairausetuudet

EU tarjoaa työntekijöilleen terveydenhoitoetuuksia korvaamalla sairauskuluja. Juoksevaa hallintoa varten on perustettu erillinen rahasto. Järjestelmästä hyötyvät nykyiset työntekijät, eläkeläiset, lesket ja heidän edunsaajansa. Muille edunsaajille kuin nykyisille työntekijöille (eläkeläiset, orvot jne.) myönnetyt etuudet luokitellaan ”työsuhteen päättymisen jälkeisiksi etuuksiksi”. Näiden etuuksien luonteen vuoksi tarvitaan vakuutusmatemaattisia laskelmia. Taseeseen merkittävä velka määritetään vastaavin perustein kuin eläkevelvoitteita vastaava velka (ks. edellä).

1.5.11   
  Varaukset

Varaukset

Varaus kirjataan silloin, kun EU:lla on aikaisempien tapahtumien seurauksena olemassa oleva oikeudellinen tai tosiasiallinen velvoite kolmansia kohtaan, kun on todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää resurssien siirtymistä pois unionista ja kun velvoitteen määrä on arvioitavissa luotettavasti. Vastaisia toiminnan tappioita varten ei tehdä varauksia. Kirjattava varaus on paras arvio olemassa olevan velvoitteen täyttämisen edellyttämistä menoista tilinpäätöspäivänä. Jos varaukseen liittyy suuri määrä eriä, velvoite arvioidaan painottamalla mahdolliset tulemat niihin liittyvillä todennäköisyyksillä (ns. odotusarvomenetelmä).

1.5.12   
  Rahoitusvelat

Rahoitusvelat

Rahoitusvelat luokitellaan tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattaviksi rahoitusveloiksi tai jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkittäviksi rahoitusveloiksi. Lainoja ovat lainat luottolaitoksilta ja velkakirjalainat. Lainat kirjataan alun perin käypään arvoon, joka on saatu rahamäärä (saadun vastikkeen käypä arvo), josta on vähennetty transaktiomenot. Myöhemmässä vaiheessa ne kirjataan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Saadun rahamäärän, josta on vähennetty transaktiomenot, ja lunastusarvon välinen mahdollinen erotus kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan laina-aikana efektiivisen koron menetelmää soveltaen

Rahoitusvelat luokitellaan pitkäaikaisiksi veloiksi lukuun ottamatta niitä omaisuuseriä, joiden eräpäivä on alle 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä. Lainatuista varoista myönnetyissä luotoissa efektiivisen koron menetelmää ei olennaisuusseikkojen vuoksi saa soveltaa otto- ja antolainaukseen. EU:lle koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan.

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat sisältävät johdannaiset, joiden käypä arvo on negatiivinen. Niitä käsitellään kirjanpidossa kuten tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavia rahoitusvaroja (ks. liitetieto 1.5.5). EU:lla ei ollut tähän luokkaan kuuluvia rahoitusvelkoja varainhoitovuonna 2014.

1.5.5

1.5.13   
  Muut lyhytaikaiset velat

Muut lyhytaikaiset velat

Huomattava osa Euroopan unionin muista lyhytaikaisista veloista ei liity vaihtoon perustuviin transaktioihin, kuten tavaroiden tai palvelujen ostamiseen, vaan ne ovat maksamattomia maksupyyntöjä tuensaajilta, joille on myönnetty avustuksia tai muuta EU:n rahoitusta (muut kuin vaihtoon perustuvat transaktiot). Ne kirjataan maksupyynnössä esitetyn määrän suuruisiksi veloiksi, kun maksupyyntö vastaanotetaan. Rahoituksen hallinnoinnista vastaavat virkamiehet hyväksyvät tarkastuksen jälkeen kyseisten menojen tukikelpoisuuden.

Tavaroiden ja palvelujen ostamisesta johtuvat muut lyhytaikaiset velat kirjataan alkuperäiseen määrään laskun saapuessa, ja vastaavat menot kirjataan, kun Euroopan unioni on vastaanottanut ja hyväksynyt tavara- tai palvelutoimituksen.

1.5.14   
  Tulo- ja menojäämät sekä tulo- ja menoennakot

Tulo- ja menojäämät sekä tulo- ja menoennakot

Liiketoimet ja muut tapahtumat kirjataan tilinpäätöstä laadittaessa sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Jos EU:n toimittamia tavaroita tai palveluita ei vuoden lopussa ole vielä laskutettu tai jos sopimusvelvoite on olemassa (esim. perussopimuksen perusteella) vaikka laskua ei vielä ole tehty, tilinpäätöksen merkitään vastaava tulojäämä. Vastaavasti jos vielä toimittamatta olevat tavarat tai palvelut on vuoden loppuun mennessä jo laskutettu, vastaavat tulot merkitään tilinpäätökseen siirtovelaksi ja kirjataan vasta seuraavalla tilikaudella.

Myös menot kirjataan sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Tilikauden päättyessä menojäämät kirjataan sen määrän mukaisesti, jonka arvioidaan vastaavan siirtovelvoitetta kyseisellä kaudella. Menojäämät lasketaan komission antamien yksityiskohtaisten käytännön toimintaohjeiden mukaisesti. Kyseisillä ohjeilla pyritään varmistamaan, että tilinpäätös antaa todenmukaisen kuvan esitetyistä taloudellisista ja muista tapahtumista.

1.6   TUOTTO- JA KULULASKELMA

TUOTTO- JA KULULASKELMA

1.6.1   
  Tuotot

Tuotot

TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

Suurin osa EU:n tuloista saadaan muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista:

Alv- ja BKTL-varat

Alv- ja BKTL-varat

Tulot kirjataan sillä kaudella, jolla komissio lähettää jäsenvaltioille pyynnön maksaa niiden rahoitusosuudet. Nämä summat arvostetaan ”pyydettyyn määrään”. Koska alv- ja BKTL-varat perustuvat asianomaista varainhoitovuotta koskeviin arvioihin, niiden määriä voidaan tarkistaa muutosten perusteella siihen saakka, kunnes jäsenvaltiot ilmoittavat lopulliset tiedot. Arvioon tehdyn muutoksen vaikutukset otetaan huomioon määritettäessä sen kauden nettoylijäämää tai -alijäämää, jolla muutos tapahtui.

Perinteiset omat varat

Perinteiset omat varat

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista ja niihin liittyvät tuotot kirjataan, kun vastaavat A-kirjanpitoon liittyvät kuukausikatsaukset saadaan jäsenvaltioilta (ml. kannetut tullimaksut ja sellaiset erääntyneet määrät, joille on vakuus ja joita ei ole riitautettu). Jäsenvaltioiden keräämät varainhoitovuotta koskevat tulot, joita ei ole vielä maksettu komissiolle, arvioidaan tilinpäätöspäivänä ja merkitään taseeseen siirtosaamiseksi. B-kirjanpitoon liittyvät jäsenvaltioiden toimittamat neljännesvuosikatsaukset (ml. tullimaksut, joita ei ole kannettu ja joilla ei ole vakuutta, sekä vakuudelliset määrät, jotka velallinen on riitauttanut) kirjataan tuotoiksi, joista on vähennetty osuus, jonka jäsenvaltiot saavat pidättää kantokuluina. Lisäksi kirjataan arvonalennus, joka vastaa perimättä jäävien saamisten määrästä tehtyä arviota.

Sakot

Sakot

Sakoista saatavat tuotot kirjataan silloin kun komissio on tehnyt päätöksen sakon määräämisestä ja asiasta on virallisesti ilmoitettu vastapuolelle. Jos yrityksen maksukykyä pidetään epävarmana, saamisen arvoa alennetaan kirjanpidossa. Sakkopäätöksen tekemisen jälkeen velallisen on kahden kuukauden kuluessa päätöksen tiedoksiantamisesta:

| — | joko hyväksyttävä päätös ja maksettava sakko määräajassa, jolloin EU kirjaa saamisen lopullisesti perityksi |
| --- | --- |

—

joko hyväksyttävä päätös ja maksettava sakko määräajassa, jolloin EU kirjaa saamisen lopullisesti perityksi

| — | tai oltava hyväksymättä päätöstä ja nostettava kanne EU:n lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

—

tai oltava hyväksymättä päätöstä ja nostettava kanne EU:n lainsäädännön mukaisesti.

Sakko on kuitenkin aina maksettava kolmen kuukauden määräajassa, koska kanteella ei ole lykkäävää vaikutusta (perussopimuksen 278 artikla). Sakkoa vastaavalle määrälle voidaan tietyissä olosuhteissa komission tilinpitäjän suostumuksella antaa vaihtoehtoisesti pankkitakaus.

Jos velallinen, joka on jo maksanut sakon alustavasti, nostaa kanteen päätöksestä, sakkoa vastaava määrä esitetään ehdollisissa veloissa. Koska velallisen nostamalla kanteella ei kuitenkaan ole lykkäävää vaikutusta EU:n tekemään päätökseen, saatu rahamäärä käytetään kerrytettävissä olevan rahamäärän kuittaamiseen. Jos maksun sijaan saadaan vakuus, sakko kirjataan kerrytettävissä olevaksi rahamääräksi. Jos pidetään mahdollisena, että unionin yleinen tuomioistuin antaa EU:n vastaisen tuomion, kirjataan varaus, joka kattaa kyseisen riskin. Jos alustavan maksun sijaan on saatu vakuus, kerrytettävissä olevaa rahamäärää pienennetään kirjanpidossa vastaavasti. Komission saamat korot, jotka kertyvät pankkitileiltä, joille saadut maksut talletetaan, kirjataan tuotoiksi, ja ehdollisten velkojen määrää korotetaan vastaavasti.

Vuodesta 2010 komissio on hallinnoinut alustavasti maksettuja sakkoja erillisessä rahastossa (BUFI). Varat sijoitetaan myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi luokiteltaviin rahoitusvälineisiin.

TUOTOT VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

TUOTOT VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

Tavaroiden ja palvelujen myynnistä saatavat tuotot kirjataan silloin, kun niiden omistajuuteen liittyvät riskit ja edut siirtyvät olennaisilta osin ostajalle. Palvelujen tarjoamista koskevaan liiketoimeen liittyviä tuottoja kirjattaessa otetaan huomioon se, missä vaiheessa liiketoimi on tilinpäätöspäivänä.

Korkotuotot ja -kulut

Korkotuotot ja -kulut

Korkotuotot ja -kulut kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Tällä menetelmällä lasketaan rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvan erän jaksotettu hankintameno ja kohdistetaan korkotuotot ja -kulut asianomaiselle kaudelle. Efektiivistä korkokantaa laskiessaan EU arvioi rahavirrat ottamalla huomioon rahoitusvälineen kaikki sopimusehdot (kuten mahdollisuuden suorittaa maksu ennen eräpäivää), mutta huomioon ei oteta vastaisia luottotappioita. Laskelmaan sisällytetään kaikki sellaiset sopimuspuolten välillä suoritettavat tai saatavat palkkiot ja korkopisteet, jotka ovat kiinteä osa efektiivistä korkoa, transaktiomenot sekä kaikki muut yli- tai alikurssit.

Siitä alkaen, kun rahoitusvaroihin kuuluvan erän tai samankaltaisten rahoitusvarojen muodostaman ryhmän kirjanpitoarvoa on alennettu arvonalentumistappion johdosta, korkotuotto kirjataan käyttämällä sitä korkokantaa, jota on käytetty vastaisten rahavirtojen diskonttaamiseen arvonalentumistappiota määritettäessä.

Osinkotuotot

Osinkotuotot

Osinkotuotot kirjataan silloin, kun oikeus maksun saamiseen on syntynyt.

1.6.2   
  Kulut

Kulut

Muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista aiheutuvat menot ovat tyypillisiä EU:lle, ja ne muodostavat valtaosan unionin menoista. Ne liittyvät varojen siirtoon tuensaajille, ja ne voidaan jakaa kolmeen ryhmään: saamiset; sopimuksen mukaiset siirrot ja harkinnanvaraiset avustukset; rahoitusosuudet ja lahjoitukset.

Siirrot kirjataan kuluiksi sille jaksolle, jonka aikana siirron perustana oleva tapahtuma toteutuu, edellyttäen, että siirto tapahtuu säännösten (varainhoitoasetus, henkilöstösäännöt tai muu lainsäädäntö) mukaisesti tai että siirron valtuuttava sopimus on allekirjoitettu. Lisäksi tuensaajan on täytettävä kaikki tukikelpoisuuskriteerit ja velvoitteen määrä on voitava arvioida riittävän luotettavasti.

Kun kirjausperusteet täyttävä maksupyyntö vastaanotetaan, tukikelpoinen määrä kirjataan kuluksi. Sellaiset vuoden loppuun mennessä kertyneet tukikelpoiset menot, jotka EU on velkaa tuensaajille mutta joita ei vielä ole kirjattu, arvioidaan ja merkitään taseeseen menojäämiksi.

Tavaroiden ja palvelujen ostamiseen liittyvistä vaihtoon perustuvista transaktioista aiheutuvat menot kirjataan silloin, kun EU vastaanottaa ja hyväksyy kyseiset tavarat ja palvelut. Ne arvostetaan laskun osoittamaan alkuperäiseen hankintamenoon.

1.7   EHDOLLISET VARAT JA VELAT

EHDOLLISET VARAT JA VELAT

1.7.1   
  Ehdolliset varat

Ehdolliset varat

Ehdollinen omaisuuserä on mahdollinen omaisuuserä, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta, kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan EU:n määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Ehdollinen omaisuuserä ilmoitetaan tilinpäätöksessä silloin kun se todennäköisesti tuottaa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia.

1.7.2   
  Ehdolliset velat

Ehdolliset velat

Ehdollinen velka on mahdollinen velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan EU:n määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Se voi olla myös olemassa oleva velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena mutta jota ei merkitä taseeseen, koska ei ole todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentävien resurssien siirtymistä pois unionista tai (poikkeuksellisissa tapauksissa) velvoitteen suuruus ei ole määritettävissä riittävän luotettavasti.

2.   TASEEN LIITETIEDOT

VARAT

VARAT

2.1   AINEETTOMAT HYÖDYKKEET

AINEETTOMAT HYÖDYKKEET

| (milj. euroa) |
| --- |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2013, brutto | 474 |
| Lisäykset | 104 |
| Luovutukset | (2) |
| Omaisuusluokkien väliset siirrot | 0 |
| Muut muutokset | 1 |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2014, brutto | 577 |
| Kertyneet poistot 31.12.2013 | (236) |
| Poistot varainhoitovuoden aikana | (61) |
| Luovutukset | 2 |
| Omaisuusluokkien väliset siirrot | 0 |
| Muut muutokset | 0 |
| Kertyneet poistot 31.12.2014 | (295) |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2014, netto | 282 |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2013, netto | 237 |

(milj. euroa)

Kirjanpitoarvo 31.12.2013, brutto

474

Lisäykset

104

Luovutukset

(2)

Omaisuusluokkien väliset siirrot

0

Muut muutokset

1

Kirjanpitoarvo 31.12.2014, brutto

Kirjanpitoarvo 31.12.2014, brutto

577

577

Kertyneet poistot 31.12.2013

(236)

Poistot varainhoitovuoden aikana

(61)

Luovutukset

2

Omaisuusluokkien väliset siirrot

0

Muut muutokset

0

Kertyneet poistot 31.12.2014

Kertyneet poistot 31.12.2014

(295)

(295)

Kirjanpitoarvo 31.12.2014, netto

Kirjanpitoarvo 31.12.2014, netto

282

282

Kirjanpitoarvo 31.12.2013, netto

Kirjanpitoarvo 31.12.2013, netto

237

237

Suurin osa näistä määristä liittyy tietokoneohjelmistoihin.

2.2   AINEELLISET KÄYTTÖOMAISUUSHYÖDYKKEET

AINEELLISET KÄYTTÖOMAISUUSHYÖDYKKEET

Aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden lisäys johtuu pääasiassa siitä, että Euroopan avaruusjärjestön (ESA) kanssa allekirjoitettiin Copernicus-valtuutussopimus vuonna 2014. Sen seurauksena Copernicus-ohjelmasta (entinen GMES-ohjelma) on siirretty 1  525 miljoonaa euroa ESA:n varoja komissiolle. Vuonna 2014 hyväksytyn Copernicus-asetuksen mukaisesti EU otti Copernicus-ohjelman vastuulleen, ja sen on merkittävä ohjelman omaisuuserät taseeseensa. Sentinel 1A -satelliittiin liittyviä varoja on merkitty taseeseen 297 miljoonaa euroa otsakkeeseen laitteistot ja kalusto. Muihin rakenteilla oleviin satelliitteihin liittyviä varoja on merkitty 1  228 miljoonaa euroa keskeneräisiin hankintoihin. Copernicus on unionin maanseuranta- ja valvontaohjelma. Se koostuu avaruuskomponentista, johon kuuluu kuusi sarjaa kaukokartoitussatelliitteja, in situ -komponentista (useita antureita maalla, merellä ja ilmassa) ja palvelukomponentista. Copernicus tarjoaa seuraavat palvelut: ilmakehän seuranta, ilmastonmuutoksen seuranta, maakartoitus, meriympäristön seuranta, hätätilanteiden hallinta ja turvallisuussovellukset.

Keskeneräisiin hankintoihin oli kirjattu 31. joulukuuta 2014 myös 1  478 miljoonaa euroa (1  041 miljoonaa euroa vuonna 2013) Galileo-hankkeeseen liittyviä varoja. Galileo on EU:n maailmanlaajuinen satelliittinavigointijärjestelmä (GNSS), jota rakennetaan yhteistyössä ESA:n kanssa. Vuonna 2014 kuluiksi kirjattiin 17 miljoonaa euroa aktivointikelvottomia kehitysmenoja.

Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

| (milj. euroa) |
| --- |
| | Maa-alueet ja rakennukset | Laitteistot ja kalusto | Irtaimisto ja ajoneuvot | Tietokonelaitteet | Muut | Rahoitusleasing-sopimukset | Keskeneräiset hankinnat | Yhteensä |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2013, brutto | 4  660 | 608 | 233 | 596 | 248 | 2  692 | 1  599 | 10  635 |
| Lisäykset | 30 | 342 | 18 | 59 | 31 | 9 | 1  779 | 2  267 |
| Luovutukset | (9) | (58) | (20) | (49) | (22) | 0 | (6) | (164) |
| Omaisuusluokkien väliset siirrot | 84 | 98 | 10 | 8 | 2 | (8) | (195) | — |
| Muut muutokset | 2 | 1 | 2 | 10 | 1 | — | 1 | 17 |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2014, brutto | 4  768 | 990 | 242 | 623 | 261 | 2  693 | 3  176 | 12  754 |
| Kertyneet poistot 31.12.2013 | (2  399) | (474) | (168) | (461) | (166) | (863) | | (4  531) |
| Poistot varainhoitovuoden aikana | (153) | (65) | (17) | (74) | (25) | (95) | | (429) |
| Palautetut poistot | — | 16 | 0 | 2 | 3 | — | | 21 |
| Luovutukset | 4 | 42 | 18 | 47 | 18 | 0 | | 128 |
| Omaisuusluokkien väliset siirrot | — | 4 | (1) | (8) | (2) | 7 | | — |
| Muut muutokset | — | 0 | (1) | (6) | (1) | — | | (8) |
| Kertyneet poistot 31.12.2014 | (2  549) | (477) | (168) | (501) | (173) | (950) | | (4  817) |
| KIRJANPITOARVO 31.12.2014, NETTO | 2  219 | 513 | 74 | 122 | 89 | 1  743 | 3  176 | 7  937 |
| KIRJANPITOARVO 31.12.2013, NETTO | 2  261 | 134 | 65 | 134 | 83 | 1  829 | 1  599 | 6  104 |

(milj. euroa)

Maa-alueet ja rakennukset

Laitteistot ja kalusto

Irtaimisto ja ajoneuvot

Tietokonelaitteet

Muut

Rahoitusleasing-sopimukset

Keskeneräiset hankinnat

Yhteensä

Kirjanpitoarvo 31.12.2013, brutto

4  660

608

233

596

248

2  692

1  599

10  635

Lisäykset

30

342

18

59

31

9

1  779

2  267

Luovutukset

(9)

(58)

(20)

(49)

(22)

0

(6)

(164)

Omaisuusluokkien väliset siirrot

84

98

10

8

2

(8)

(195)

—

Muut muutokset

2

1

2

10

1

—

1

17

Kirjanpitoarvo 31.12.2014, brutto

Kirjanpitoarvo 31.12.2014, brutto

4  768

4  768

990

990

242

242

623

623

261

261

2  693

2  693

3  176

3  176

12  754

12  754

Kertyneet poistot 31.12.2013

(2  399)

(474)

(168)

(461)

(166)

(863)

(4  531)

Poistot varainhoitovuoden aikana

(153)

(65)

(17)

(74)

(25)

(95)

(429)

Palautetut poistot

—

16

0

2

3

—

21

Luovutukset

4

42

18

47

18

0

128

Omaisuusluokkien väliset siirrot

—

4

(1)

(8)

(2)

7

—

Muut muutokset

—

0

(1)

(6)

(1)

—

(8)

Kertyneet poistot 31.12.2014

Kertyneet poistot 31.12.2014

(2  549)

(2  549)

(477)

(477)

(168)

(168)

(501)

(501)

(173)

(173)

(950)

(950)

(4  817)

(4  817)

KIRJANPITOARVO 31.12.2014, NETTO

KIRJANPITOARVO 31.12.2014, NETTO

2  219

2  219

513

513

74

74

122

122

89

89

1  743

1  743

3  176

3  176

7  937

7  937

KIRJANPITOARVO 31.12.2013, NETTO

KIRJANPITOARVO 31.12.2013, NETTO

2  261

2  261

134

134

65

65

134

134

83

83

1  829

1  829

1  599

1  599

6  104

6  104

2.3   PÄÄOMAOSUUSMENETELMÄLLÄ ARVOSTETUT SIJOITUKSET

PÄÄOMAOSUUSMENETELMÄLLÄ ARVOSTETUT SIJOITUKSET

| (milj. euroa) |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Osuudet yhteisyrityksissä | 2.3.1 | — | — |
| Osuudet osakkuusyrityksissä | 2.3.2 | 409 | 349 |
| Yhteensä | | 409 | 349 |

(milj. euroa)

Liitetieto

31.12.2014

31.12.2013

Osuudet yhteisyrityksissä

2.3.1

2.3.1

—

—

Osuudet osakkuusyrityksissä

2.3.2

2.3.2

409

349

Yhteensä

Yhteensä

409

409

349

349

Osuuksia yhteis- ja osakkuusyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen.

2.3.1   
  Osuudet yhteisyrityksissä

Osuudet yhteisyrityksissä

| (milj. euroa) |
| --- |
| | Galileo-yhteisyritys | SESAR | ITER | Clean Sky | IMI | ECSEL-yhteisyritys | FCH | Yhteensä |
| Osuudet 31.12.2013 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Rahoitusosuudet | 0 | 95 | 118 | 125 | 166 | 75 | 69 | 647 |
| Osuus nettotuloksesta | 0 | (95) | (118) | (125) | (166) | (75) | (69) | (647) |
| Muut oman pääoman muutokset | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Osuudet 31.12.2014 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kirjaamaton osuus tappiosta (5) | — | (230) | (36) | (99) | (73) | (40) | (116) | (594) |

(milj. euroa)

Galileo-yhteisyritys

SESAR

ITER

Clean Sky

IMI

ECSEL-yhteisyritys

FCH

Yhteensä

Osuudet 31.12.2013

0

0

0

0

0

0

0

0

Rahoitusosuudet

0

95

118

125

166

75

69

647

Osuus nettotuloksesta

0

(95)

(118)

(125)

(166)

(75)

(69)

(647)

Muut oman pääoman muutokset

0

0

0

0

0

0

0

0

Osuudet 31.12.2014

Osuudet 31.12.2014

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Kirjaamaton osuus tappiosta (5)

5

—

(230)

(36)

(99)

(73)

(40)

(116)

(594)

Seuraavat kirjanpitoarvot on kohdistettu komissiolle käyttäen perusteena sen prosenttilukuna ilmaistuja osuuksia:

| (milj. euroa) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Pitkäaikaiset varat | 250 | 198 |
| Lyhytaikaiset varat | 178 | 63 |
| Pitkäaikaiset velat | — | — |
| Lyhytaikaiset velat | (813) | (394) |
| Tulot | 2 | 1 |
| Menot | (666) | (412) |

(milj. euroa)

31.12.2014

31.12.2013

Pitkäaikaiset varat

250

198

Lyhytaikaiset varat

178

63

Pitkäaikaiset velat

—

—

Lyhytaikaiset velat

(813)

(394)

Tulot

2

1

Menot

(666)

(412)

Selvitystilassa Oleva Galileo-yhteisyritys

Selvitystilassa Oleva Galileo-yhteisyritys

Galileo-yhteisyritys asetettiin selvitystilaan vuoden 2006 lopussa, ja kyseinen menettely on yhä käynnissä. Yhteisyrityksellä ei ollut toimintaa, ja se oli edelleen selvitystilamenettelyssä vuonna 2014.

SESAR-yhteisyritys

SESAR-yhteisyritys

Komission omistusosuus Sesar-yhteisyrityksessä oli 43,53 prosenttia 31. joulukuuta 2014.

Fuusioenergia-alan kansainvälinen ITER-organisaatio (ITER)

Fuusioenergia-alan kansainvälinen ITER-organisaatio (ITER)

EU:n (Euratomin) rahoitusosuus ITER-organisaatiossa toteutetaan Fusion for Energy -yhteisyrityksen kautta. Rahoitusosuuksia on myös jäsenvaltioilla ja Sveitsillä. Kokonaisrahoitusosuutta pidetään oikeudellisesti Euratomin rahoitusosuutena ITER-organisaatiossa, koska jäsenvaltioilla ja Sveitsillä ei ole omistusosuutta ITER-organisaatiossa. Koska EU:lla on oikeudellisesti omistusosuus ITER International -yhteisyrityksessä, sen on esitettävä kyseinen omistus tilinpäätöksessään. Komission omistusosuus ITER-yhteisyrityksessä oli 40,61 prosenttia 31. joulukuuta 2014.

Yhteiset teknologia-aloitteet

Yhteiset teknologia-aloitteet

Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian toteuttamiseksi on perustettu yhteisten teknologia-aloitteiden muodossa toteutettuja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeita, jotka ovat perussopimuksen 187 artiklassa tarkoitettuja yhteisyrityksiä. Näitä yhteisyrityksiä ovat Clean Sky, innovatiivisia lääkkeitä koskeva yhteinen teknologia-aloite (IMI), ECSEL (johon on yhdistetty aiemmat yhteisyritykset Artemis ja Eniac) ja polttokenno- ja polttokenno- ja vety-yhteisyritys (FCH). Omistusosuudet vuoden lopussa olivat seuraavat: Clean Sky 61,39 prosenttia, IMI 80,47 prosenttia, ECSEL 95,47 prosenttia ja FCH 70,85 prosenttia.

2.3.2   
  Osuudet osakkuusyrityksissä

Osuudet osakkuusyrityksissä

Euroopan investointirahasto

Euroopan investointirahasto

Komission osuutta Euroopan investointirahastossa (EIR) käsitellään kirjanpidossa osakkuusyrityksenä pääomaosuusmenetelmää soveltaen. EIR toimii EU:n rahoituslaitoksena. Se on erikoistunut tarjoamaan riskipääomaa ja takauksia pk-yrityksille.

| (milj. euroa) |
| --- |
| | EIR |
| Osuus 31.12.2013 | 349 |
| Rahoitusosuudet | 38 |
| Osuus nettotuloksesta | 7 |
| Muut oman pääoman muutokset | 15 |
| Osuus 31.12.2014 | 409 |

(milj. euroa)

EIR

Osuus 31.12.2013

349

Rahoitusosuudet

38

Osuus nettotuloksesta

7

Muut oman pääoman muutokset

15

Osuus 31.12.2014

Osuus 31.12.2014

409

409

Seuraavat kirjanpitoarvot on kohdistettu komissiolle käyttäen perusteena sen prosenttilukuna ilmaistuja osuuksia:

| (milj. euroa) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Varat | 497 | 499 |
| Velat | (87) | (240) |
| Tulot | 38 | 37 |
| Ylijäämä/(alijäämä) | 21 | (221) |

(milj. euroa)

31.12.2014

31.12.2013

Varat

497

499

Velat

(87)

(240)

Tulot

38

37

Ylijäämä/(alijäämä)

21

(221)

Komissio on maksanut merkitsemästään osuudesta 20 prosenttia. Jäljelle jäävää osuutta, joka on 809 miljoonaa euroa, ei vielä ole vaadittu maksettavaksi.

| (milj. euroa) |
| --- |
| | EIR:n pääoma yhteensä | Komission merkitsemä osuus |
| Osakepääoma yhteensä | 4  161 | 1  011 |
| Maksettu | (832) | (202) |
| Maksamista ei ole pyydetty | 3  329 | 809 |

(milj. euroa)

EIR:n pääoma yhteensä

Komission merkitsemä osuus

Osakepääoma yhteensä

Osakepääoma yhteensä

4  161

4  161

1  011

1  011

Maksettu

(832)

(202)

Maksamista ei ole pyydetty

Maksamista ei ole pyydetty

3  329

3  329

809

809

2.4   RAHOITUSVARAT

RAHOITUSVARAT

| (milj. euroa) |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Pitkäaikaiset rahoitusvarat | | | |
| Myytävissä olevat rahoitusvarat | 2.4.1 | 6  550 | 5  497 |
| Lainat | 2.4.2 | 49  888 | 54  347 |
| Yhteensä | | 56  438 | 59  844 |
| Lyhytaikaiset rahoitusvarat | | | |
| Myytävissä olevat rahoitusvarat | 2.4.1 | 2  856 | 2  373 |
| Lainat | 2.4.2 | 8  955 | 3  198 |
| Yhteensä | | 11  811 | 5  571 |
| Yhteensä | | 68  249 | 65  415 |

(milj. euroa)

Liitetieto

31.12.2014

31.12.2013

Pitkäaikaiset rahoitusvarat

Pitkäaikaiset rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

2.4.1

2.4.1

6  550

5  497

Lainat

2.4.2

2.4.2

49  888

54  347

Yhteensä

56  438

56  438

59  844

59  844

Lyhytaikaiset rahoitusvarat

Lyhytaikaiset rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

2.4.1

2.4.1

2  856

2  373

Lainat

2.4.2

2.4.2

8  955

3  198

Yhteensä

11  811

11  811

5  571

5  571

Yhteensä

Yhteensä

68  249

68  249

65  415

65  415

2.4.1   
  Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

| (milj. euroa) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| BUFI-sijoitukset | 3  068 | 1  910 |
| Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto (6) | 1  825 | 1  773 |
| Selvitystilassa oleva EHTY | 1  699 | 1  696 |
| Riskinjakorahoitusväline | 842 | 1  197 |
| Horisontti 2020 | 514 | — |
| ETF-käynnistysjärjestelmä | 399 | 339 |
| Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD) | 188 | 188 |
| TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmä | 186 | 121 |
| Riskipääomatoimet | 145 | 124 |
| Hankejoukkolainoja koskeva aloite | 125 | 67 |
| Euroopan Kaakkois-Euroopparahasto (EFSE) | 117 | 116 |
| Muut myytävissä olevat rahoitusvarat | 298 | 339 |
| Yhteensä | 9  406 | 7  870 |
| Pitkäaikaiset | 6  550 | 5  497 |
| Lyhytaikaiset | 2  856 | 2  373 |

(milj. euroa)

31.12.2014

31.12.2013

BUFI-sijoitukset

3  068

1  910

Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto (6)

6

1  825

1  773

Selvitystilassa oleva EHTY

1  699

1  696

Riskinjakorahoitusväline

842

1  197

Horisontti 2020

514

—

ETF-käynnistysjärjestelmä

399

339

Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD)

188

188

TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmä

186

121

Riskipääomatoimet

145

124

Hankejoukkolainoja koskeva aloite

125

67

Euroopan Kaakkois-Euroopparahasto (EFSE)

117

116

Muut myytävissä olevat rahoitusvarat

298

339

Yhteensä

Yhteensä

9  406

9  406

7  870

7  870

Pitkäaikaiset

6  550

5  497

Lyhytaikaiset

2  856

2  373

EU:n myytävissä olevat rahoitusvarat ovat pääasiassa takauksia ja oman pääoman ehtoisia instrumentteja. Lisäys vuoteen 2013 verrattuna johtuu pääasiassa siitä, että uusia sakkoja määrättiin vuonna 2014 yli 2 miljardia euroa, joka sijoitettiin BUFI-rahastoon. Kokonaismäärää vähensivät vuoden 2014 aikana sovitut sakkoasiat. Lisäksi Horisontti 2020 -ohjelma, joka on tutkimusta ja teknologian kehittämistä koskevan puiteohjelman kahdeksas vaihe (FP 8), alkoi vuonna 2014, ja sillä oli varoja yli puoli miljardia euroa vuoden lopussa.

Myytävissä olevien rahoitusvarojen käyvän arvon hierarkia:

| (milj. euroa) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Taso 1: Toimivilla markkinoilla noteeratut hinnat | 8  183 | 6  669 |
| Taso 2: Muut todettavissa olevat tiedot kuin noteeratut hinnat | 76 | 76 |
| Taso 3: Arvostusmenetelmät, joissa käytetyt tiedot eivät perustu todettavissa olevaan markkinatietoon | 1  147 | 1  126 |
| Yhteensä | 9  406 | 7  870 |

(milj. euroa)

31.12.2014

31.12.2013

Taso 1: Toimivilla markkinoilla noteeratut hinnat

8  183

6  669

Taso 2: Muut todettavissa olevat tiedot kuin noteeratut hinnat

76

76

Taso 3: Arvostusmenetelmät, joissa käytetyt tiedot eivät perustu todettavissa olevaan markkinatietoon

1  147

1  126

Yhteensä

Yhteensä

9  406

9  406

7  870

7  870

Edellä mainittujen käyvän arvon määritystasojen välillä ei ollut siirtoja tarkastelujaksolla.

Niiden rahoitusvarojen täsmäytys, joiden arvo määritettiin arvostusmenetelmillä, joissa käytetyt tiedot eivät perustu todettavissa olevaan markkinatietoon (taso 3):

| (milj. euroa) |
| --- |
| Alkusaldo 31.12.2013 | 1  126 |
| Ostot ja myynnit | (57) |
| Tarkastelujakson voitot tai tappiot, jotka kirjataan yli- tai alijäämään | (2) |
| Voitot tai tappiot, jotka kirjataan nettovaroihin | 81 |
| Siirrot tasolle 3 | — |
| Siirrot tasolta 3 | — |
| Muut | (1) |
| Loppusaldo 31.12.2014 | 1  147 |

(milj. euroa)

Alkusaldo 31.12.2013

1  126

Ostot ja myynnit

(57)

Tarkastelujakson voitot tai tappiot, jotka kirjataan yli- tai alijäämään

(2)

Voitot tai tappiot, jotka kirjataan nettovaroihin

81

Siirrot tasolle 3

—

Siirrot tasolta 3

—

Muut

(1)

Loppusaldo 31.12.2014

Loppusaldo 31.12.2014

1  147

1  147

Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD)

Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD)

EBRD:n osakkeita ei noteerata pörssissä. Lisäksi EBRD:n perussääntöön sisältyy sopimusperusteisia rajoituksia, jotka koskevat mm. omistusosuuksien myyntiä ja joiden mukaan omistusosuus voidaan myydä enintään hankintahintaan ja vain nykyisille osakkeenomistajille. Komission omistusosuus EBRD:ssä arvostetaan tämän vuoksi hankintahintaan, josta on vähennetty mahdolliset arvonalentumiset.

| (milj. euroa) |
| --- |
| | EBRD:n pääoma yhteensä | Komission merkitsemä osuus |
| Osakepääoma yhteensä | 29  674 | 900 |
| Maksettu | (6  202) | (188) |
| Maksamista ei ole pyydetty | 23  472 | 712 |

(milj. euroa)

EBRD:n pääoma yhteensä

Komission merkitsemä osuus

Osakepääoma yhteensä

29  674

900

Maksettu

(6  202)

(188)

Maksamista ei ole pyydetty

Maksamista ei ole pyydetty

23  472

23  472

712

712

2.4.2   
  Lainat

Lainat

| (milj. euroa) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Pitkäaikaiset | 49  888 | 54  347 |
| Lyhytaikaiset | 8  955 | 3  198 |
| Yhteensä | 58  843 | 57  545 |

(milj. euroa)

31.12.2014

31.12.2013

Pitkäaikaiset

49  888

54  347

Lyhytaikaiset

8  955

3  198

Yhteensä

Yhteensä

58  843

58  843

57  545

57  545

Tähän kohtaan sisältyvät lainavaroista myönnetyt luotot (58  509 miljoonaa euroa) sekä talousarviovaroista myönnetyt lainat eli erityisehdoin myönnetyt lainat sekä selvitystilassa olevan EHTY:n asuntolainat (139 miljoonaa euroa). Tähän sisältyvät myös lyhytaikaiset talletukset (195 miljoonaa euroa), jotka luokitellaan lainoiksi.

Lainavaroista myönnetyt luotot

Lainavaroista myönnetyt luotot

| (milj. euroa) |
| --- |
| | Makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvät lainat | Euratom-lainat | Maksutaselainat | Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM) | Selvitystilassa oleva EHTY | Yhteensä |
| Yhteensä 31.12.2013 | 569 | 387 | 11  623 | 44  468 | 211 | 57  258 |
| Uudet lainat | 1  360 | — | — | 3  000 | — | 4  360 |
| Takaisinmaksut | (96) | (39) | (3  000) | — | — | (3  135) |
| Valuuttakurssierot | — | 1 | — | — | 15 | 16 |
| Kirjanpitoarvon muutokset | 9 | — | (33) | 39 | (5) | 10 |
| Arvonalennus | — | — | — | — | — | — |
| Yhteensä 31.12.2014 | 1  842 | 349 | 8  590 | 47  507 | 221 | 58  509 |
| Pitkäaikaiset | 1  762 | 299 | 5  700 | 41  800 | 211 | 49  772 |
| Lyhytaikaiset | 80 | 50 | 2  890 | 5  707 | 10 | 8  737 |

(milj. euroa)

Makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvät lainat

Euratom-lainat

Maksutaselainat

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM)

Selvitystilassa oleva EHTY

Yhteensä

Yhteensä 31.12.2013

569

387

11  623

44  468

211

57  258

Uudet lainat

1  360

—

—

3  000

—

4  360

Takaisinmaksut

(96)

(39)

(3  000)

—

—

(3  135)

Valuuttakurssierot

—

1

—

—

15

16

Kirjanpitoarvon muutokset

9

—

(33)

39

(5)

10

Arvonalennus

—

—

—

—

—

—

Yhteensä 31.12.2014

Yhteensä 31.12.2014

1  842

1  842

349

349

8  590

8  590

47  507

47  507

221

221

58  509

58  509

Pitkäaikaiset

1  762

299

5  700

41  800

211

49  772

Lyhytaikaiset

80

50

2  890

5  707

10

8  737

Lainojen (esim. ERVM, maksutaselainat, Euratom, makrotaloudellinen rahoitusapu) jaottelua komission taseessa lyhyt- ja pitkäaikaisiin on parannettu tarkastelemalla lainan lopullisen erääntymisajan sijaan myös vuoden lopussa erääntyneitä takaisinmaksuja. Euratom-lainoille on saatu kolmansilta 349 miljoonan euron vakuudet (387 miljoonaa euroa vuonna 2013). Ukrainalle myönnettiin 31.12.2014 makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvän lainajärjestelysopimuksen mukaisesti 250 miljoonaa euroa, mutta sitä ei ole vielä maksettu.

Lainojen efektiivinen korko (ilmoitetaan korkojen vaihteluvälinä)

Lainojen efektiivinen korko (ilmoitetaan korkojen vaihteluvälinä)

| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| --- | --- | --- |
| Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat | 0,181 %–4,54 % | 0,27 %–4,54 % |
| Euratom-lainat | 0,26 %–5,76 % | 0,34 %–5,76 % |
| Maksutaselainat | 2,375 %–3,625 % | 2,375 %–3,625 % |
| Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM) | 1,875 %–3,750 % | 2,375 %–3,750 % |
| Selvitystilassa oleva EHTY | 5,2354 %–5,8103 % | 5,2354 %–5,8103 % |

31.12.2014

31.12.2013

Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat

0,181 %–4,54 %

0,27 %–4,54 %

Euratom-lainat

0,26 %–5,76 %

0,34 %–5,76 %

Maksutaselainat

2,375 %–3,625 %

2,375 %–3,625 %

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM)

1,875 %–3,750 %

2,375 %–3,750 %

Selvitystilassa oleva EHTY

5,2354 %–5,8103 %

5,2354 %–5,8103 %

2.5   ENNAKKOMAKSUT

ENNAKKOMAKSUT

| (milj. euroa) |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Pitkäaikaiset ennakkomaksut | | | |
| Ennakkomaksut | 2.5.1 | 15  980 | 34  819 |
| Muut ennakot jäsenvaltioille | 2.5.2 | 2  378 | 3  253 |
| Yhteensä | | 18  358 | 38  072 |
| Lyhytaikaiset ennakkomaksut | | | |
| Ennakkomaksut | 2.5.1 | 29  222 | 16  403 |
| Muut ennakot jäsenvaltioille | 2.5.2 | 5  015 | 4  963 |
| Yhteensä | | 34  237 | 21  367 |
| Yhteensä | | 52  595 | 59  439 |

(milj. euroa)

Liitetieto

31.12.2014

31.12.2013

Pitkäaikaiset ennakkomaksut

Pitkäaikaiset ennakkomaksut

Ennakkomaksut

2.5.1

2.5.1

15  980

34  819

Muut ennakot jäsenvaltioille

2.5.2

2.5.2

2  378

3  253

Yhteensä

18  358

18  358

38  072

38  072

Lyhytaikaiset ennakkomaksut

Lyhytaikaiset ennakkomaksut

Ennakkomaksut

2.5.1

2.5.1

29  222

16  403

Muut ennakot jäsenvaltioille

2.5.2

2.5.2

5  015

4  963

Yhteensä

34  237

34  237

21  367

21  367

Yhteensä

Yhteensä

52  595

52  595

59  439

59  439

Ennakkomaksujen osuus EU:n kokonaisvaroista on suuri, minkä vuoksi niitä tarkastellaan säännöllisesti yksityiskohtaisesti. On huomattava, että eri ohjelmista suoritettavien ennakkomaksujen on oltava riittävän suuria, jotta tuensaajalla on riittävästi käteisvaroja hankkeen aloittamista varten. Samalla on kuitenkin suojattava EU:n taloudelliset edut ja otettava huomioon oikeudelliset, operatiiviset ja kustannustehokkuuteen liittyvät rajoitteet. Komissio on ottanut kaikki kyseiset seikat asianmukaisesti huomioon pyrkiessään kehittämään ennakkomaksujen seurantaa. Tietyt seitsemännen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelman (FP7) mukaisesti suoritetut ennakkomaksut kuuluvat käytännössä osallistujien takuurahastoon.

2.5.1   
  Ennakkomaksut

Ennakkomaksut

| (milj. euroa) |
| --- |
| | Bruttomäärä | Kuitattu tilikauden päättyessä | Nettomäärä 31.12.2014 | Bruttomäärä | Kuitattu tilikauden päättyessä | Nettomäärä 31.12.2013 |
| Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa | | | | | | |
| Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet | 5  644 | (2  115) | 3  529 | 6  359 | (1  032) | 5  327 |
| EAKR ja koheesiorahasto | 24  934 | (2  182) | 22  752 | 25  701 | (2  164) | 23  537 |
| Euroopan sosiaalirahasto | 6  884 | (953) | 5  931 | 6  857 | (492) | 6  365 |
| Muut | 4  626 | (2  535) | 2  091 | 4  191 | (2  054) | 2  137 |
| Suora hallinnointi | | | | | | |
| Toteuttaja: | | | | | | |
| komissio | 13  173 | (10  215) | 2  958 | 14  841 | (9  459) | 5  382 |
| EU:n toimeenpanovirastot | 9  079 | (6  618) | 2  461 | 8  558 | (5  108) | 3  450 |
| Välillinen hallinnointi | | | | | | |
| Toteuttaja: | | | | | | |
| Muut EU:n virastot ja elimet | 548 | (98) | 450 | 412 | (21) | 391 |
| Kolmannet maat | 1  981 | (1  169) | 812 | 1  678 | (782) | 896 |
| Kansainväliset järjestöt | 6  236 | (3  476) | 2  760 | 4  172 | (2  460) | 1  712 |
| Muut yhteisöt | 4  370 | (2  910) | 1  460 | 5  503 | (3  478) | 2  025 |
| Yhteensä | 77  474 | (32  273) | 45  202 | 78  272 | (27  050) | 51  222 |
| Pitkäaikaiset | 15  980 | — | 15  980 | 34  819 | — | 34  819 |
| Lyhytaikaiset | 61  495 | (32  273) | 29  222 | 43  453 | (27  050) | 16  403 |

(milj. euroa)

Bruttomäärä

Kuitattu tilikauden päättyessä

Nettomäärä 31.12.2014

Bruttomäärä

Kuitattu tilikauden päättyessä

Nettomäärä 31.12.2013

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

5  644

(2  115)

3  529

6  359

(1  032)

5  327

EAKR ja koheesiorahasto

24  934

(2  182)

22  752

25  701

(2  164)

23  537

Euroopan sosiaalirahasto

6  884

(953)

5  931

6  857

(492)

6  365

Muut

4  626

(2  535)

2  091

4  191

(2  054)

2  137

Suora hallinnointi

Suora hallinnointi

Toteuttaja:

komissio

13  173

(10  215)

2  958

14  841

(9  459)

5  382

EU:n toimeenpanovirastot

9  079

(6  618)

2  461

8  558

(5  108)

3  450

Välillinen hallinnointi

Välillinen hallinnointi

Toteuttaja:

Muut EU:n virastot ja elimet

548

(98)

450

412

(21)

391

Kolmannet maat

1  981

(1  169)

812

1  678

(782)

896

Kansainväliset järjestöt

6  236

(3  476)

2  760

4  172

(2  460)

1  712

Muut yhteisöt

4  370

(2  910)

1  460

5  503

(3  478)

2  025

Yhteensä

Yhteensä

77  474

77  474

(32  273)

(32  273)

45  202

45  202

78  272

78  272

(27  050)

(27  050)

51  222

51  222

Pitkäaikaiset

15  980

—

15  980

34  819

—

34  819

Lyhytaikaiset

61  495

(32  273)

29  222

43  453

(27  050)

16  403

Yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitaviin ja suoraan hallinnoitaviin varoihin liittyvien ennakkomaksujen vähentyminen johtuu pääasiassa ohjelmakauden 2007–2013 päättämisestä ja kaudelle 2014–2020 kuuluvien ohjelmien asteittaisesta aloittamisesta. Vanhoihin ohjelmiin liittyvät ennakkomaksut vähenevät menojen hyväksymisen myötä, ja toisaalta uuden ohjelmakauden osalta on maksettu vähemmän ennakkoja.

Rakennerahastojen osalta ohjelmakauden vaihtuminen selittää myös lyhyt- ja pitkäaikaisten määrien väliset muutokset. Ohjelmakautta 2014–2020 koskevat suoritetut ennakkomaksut kirjataan yleensä pitkäaikaisiksi, ja ne ovat vielä määrältään vähäisiä (uusien ohjelmien myöhäisen hyväksymisen vuoksi). Ohjelmakausi 2007–2013 on päätösvaiheessaan, joten siihen liittyvistä ennakkomaksuista aiempaa suurempi osa erääntyy 12 kuukauden aikana.

Ennakkomaksujen osalta saadut vakuudet

Ennakkomaksujen osalta saadut vakuudet

Tämä erä sisältää vakuudet, joita Euroopan komissio edellyttää joissakin tapauksissa tuensaajilta maksaessaan näille ennakkomaksuja. Tällaisista vakuuksista ilmoitetaan kaksi arvoa, jotka ovat nimellisarvo ja käypä arvo. Kun kyse on nimellisarvosta, kirjauksen synnyttävä tapahtuma liittyy vakuuden olemassaoloon. Kun kyse on käyvästä arvosta, kirjauksen synnyttävä tapahtuma on ennakkomaksun suorittaminen ja/tai kuittaukset, jotka tämän jälkeen tehdään ennakkomaksua vastaan. Komissiolle ennakkomaksujen kattamiseksi annettujen vakuuksien nimellisarvo 31. joulukuuta 2014 oli 957 miljoonaa euroa (1  124 milj. euroa vuonna 2013). Vakuuksien käypä arvo oli 605 miljoonaa euroa (887 milj. euroa vuonna 2013).

Tietyt seitsemännen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelman (FP7) ja Horisontti 2020 -ohjelman mukaisesti suoritetut ennakkomaksut katetaan käytännössä osallistujien takuurahastosta. Kyseinen rahasto on monenkeskinen väline, jolla pyritään kattamaan riskit, jotka liittyvät siihen, että tuensaajat eivät suorita maksujaan seitsemänteen puiteohjelmaan ja Horisontti 2020 -ohjelmaan kuuluvien epäsuorien toimien toteuttamisen aikana. Kaikki epäsuoriin toimiin osallistuvat, jotka saavat avustuksia EU:lta, maksavat 5 prosentin osuuden osallistujien takuurahaston kokonaispääomasta.

Osallistujien takuurahastosta katettavien ennakkomaksujen kokonaismäärä oli 1,8 miljardia euroa 31. joulukuuta 2014 (4,5 miljardia euroa vuonna 2013). Lasku johtuu siitä, että vuonna 2014 oli viimeinen vuosi, jolloin tehtiin sopimuksia FP7-hankkeista, ja uusiin hankkeisiin oli käytettävissä aiempaa vähemmän varoja. EU (komission edustamana) on osallistujien takuurahaston toimeenpaneva elin, mutta osallistujat omistavat rahaston.

Osallistujien takuurahaston kokonaisvarat olivat 31. joulukuuta 2014 yhteensä 1  640 miljoonaa euroa (1  658 miljoonaa euroa vuonna 2013). Osallistujien takuurahaston varoihin kuuluvat myös rahoitusvarat, joita hallinnoi talouden ja rahoituksen pääosasto. Koska osallistujien takuurahasto on erillinen yhteisö, sen varoja ei konsolidoida EU:n tilinpäätökseen.

2.5.2   
  Muut ennakot jäsenvaltioille

Muut ennakot jäsenvaltioille

| (milj. euroa) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Yhteistyössä hallinnoitaviin rahoitusvälineisiin liittyvät ennakot jäsenvaltioille | | |
| Pitkäaikaiset | 2  090 | 2  118 |
| Lyhytaikaiset | 1  733 | 2  118 |
| Yhteensä | 3  823 | 4  236 |
| Tukiohjelmat | | |
| Pitkäaikaiset | 288 | 1  135 |
| Lyhytaikaiset | 3  282 | 2  845 |
| Yhteensä | 3  570 | 3  981 |
| Yhteensä | 7  393 | 8  216 |

(milj. euroa)

31.12.2014

31.12.2013

Yhteistyössä hallinnoitaviin rahoitusvälineisiin liittyvät ennakot jäsenvaltioille

Yhteistyössä hallinnoitaviin rahoitusvälineisiin liittyvät ennakot jäsenvaltioille

Pitkäaikaiset

2  090

2  118

Lyhytaikaiset

1  733

2  118

Yhteensä

3  823

3  823

4  236

4  236

Tukiohjelmat

Tukiohjelmat

Pitkäaikaiset

288

1  135

Lyhytaikaiset

3  282

2  845

Yhteensä

3  570

3  570

3  981

3  981

Yhteensä

Yhteensä

7  393

7  393

8  216

8  216

Vuosien 2007–2013 rakennerahasto-ohjelmien ja maaseuturahaston puitteissa jäsenvaltioille voidaan suorittaa EU:n talousarviosta ennakkomaksuja, joilla tuetaan jäsenvaltioiden (yhteistyössä EU:n kanssa) perustamia ja hallinnoimia rahoitusjärjestelyvälineitä (lainoja, takauksia tai oman pääoman ehtoisia sijoituksia). Näistä rahoitusvälineistä vuoden lopussa käyttämättä olevat rahamäärät ovat EU:n omaisuutta (kuten kaikki ennakkomaksut), ja niitä käsitellään EU:n taseessa omaisuuserinä. Perussäädöksissä jäsenvaltioita ei kuitenkaan velvoiteta raportoimaan komissiolle säännöllisesti kyseisten ennakkomaksujen käytöstä. Joissakin tapauksissa niitä ei edes tarvitse ilmoittaa erikseen komissiolle toimitettavissa maksupyynnöissä. Jäsenvaltioiden ilmoittamat tiedot vuoden 2014 lopussa käyttämättömistä määristä eivät olleet käytössä tilinpäätöstä laadittaessa. Tämän omaisuuserän arvo vuoden 2014 lopussa arvioidaan jäsenvaltioilta saatujen tietojen perusteella, jotka koskevat varainhoitovuoden 2013 lopussa käyttämättä olleiden varojen määrää ja vuoden 2014 aikana suoritettuja maksuja. Lisäksi tässä arviossa otetaan huomioon kyseisten välineiden täytäntöönpanoajan pidentäminen 31. päivästä joulukuuta 2015 maaliskuun 31. päivään 2017. Näihin välineisiin kuuluvien varojen jäljellä oleva määrä vuoden lopussa on arvioitu olettaen, että varat käytetään kokonaan ja tasaisesti jäljellä olevana täytäntöönpanoaikana. Tämän ajanjakson päätyttyä komissio tutkii varojen todellisen käytön ja ottaa tilinpäätöksessä huomioon määrät, joita ei ole käytetty.

Näihin välineisiin liittyvien varojen kokonaismäärä, jonka jäsenvaltiot ovat pyytäneet komissiolta, on 10  094 miljoonaa euroa, josta 1  088 miljoonaa euroa oli maksamatta vuoden 2014 lopussa. Vuonna 2014 ei maksettu ohjelmakauteen 2014–2020 liittyviä määriä.

Vastaavasti jäsenvaltioiden maksamat useisiin tukiohjelmiin (valtiontuki ja maataloustukirahaston markkinatoimet) liittyvät ennakkomaksut, joita ei ole käytetty vuoden loppuun mennessä, kirjataan omaisuuseriksi komission taseeseen. Komissio on arvioinut näiden ennakkomaksujen arvon jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella; kyseiset määrät sisältyvät edellä kohtaan ”Tukiohjelmat”.

2.6   VAIHTOON PERUSTUVAT SAAMISET JA MUUT KUIN VAIHTOON PERUSTUVAT KERRYTETTÄVISSÄ OLEVAT RAHAMÄÄRÄT

VAIHTOON PERUSTUVAT SAAMISET JA MUUT KUIN VAIHTOON PERUSTUVAT KERRYTETTÄVISSÄ OLEVAT RAHAMÄÄRÄT

| (milj. euroa) |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Pitkäaikaiset | | | |
| Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista | 2.6.1 | 1  158 | 478 |
| Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista | 2.6.2 | 40 | 20 |
| Yhteensä | | 1  198 | 498 |
| Lyhytaikaiset | | | |
| Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista | 2.6.1 | 13  828 | 12  478 |
| Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista | 2.6.2 | 551 | 704 |
| Yhteensä | | 14  380 | 13  182 |
| Yhteensä | | 15  578 | 13  680 |

(milj. euroa)

Liitetieto

31.12.2014

31.12.2013

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

2.6.1

2.6.1

1  158

478

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista

2.6.2

2.6.2

40

20

Yhteensä

1  198

1  198

498

498

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

2.6.1

2.6.1

13  828

12  478

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista

2.6.2

2.6.2

551

704

Yhteensä

14  380

14  380

13  182

13  182

Yhteensä

Yhteensä

15  578

15  578

13  680

13  680

2.6.1   
  Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

| (milj. euroa) |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Pitkäaikaiset | | | |
| Jäsenvaltiot | 2.6.1.1 | 305 | 478 |
| Tulojäämät ja menoennakot | 2.6.1.3 | 853 | — |
| Yhteensä | | 1  158 | 478 |
| Lyhytaikaiset | | | |
| Jäsenvaltiot | 2.6.1.1 | 10  679 | 5  574 |
| Sakot | 2.6.1.2 | 2  270 | 4  071 |
| Tulojäämät ja menoennakot | 2.6.1.3 | 832 | 2  741 |
| Muut kerrytettävissä olevat rahamäärät | | 48 | 92 |
| Yhteensä | | 13  828 | 12  478 |
| Yhteensä | | 14  987 | 12  957 |

(milj. euroa)

Liitetieto

31.12.2014

31.12.2013

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

Jäsenvaltiot

2.6.1.1

2.6.1.1

305

478

Tulojäämät ja menoennakot

2.6.1.3

2.6.1.3

853

—

Yhteensä

1  158

1  158

478

478

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

Jäsenvaltiot

2.6.1.1

2.6.1.1

10  679

5  574

Sakot

2.6.1.2

2.6.1.2

2  270

4  071

Tulojäämät ja menoennakot

2.6.1.3

2.6.1.3

832

2  741

Muut kerrytettävissä olevat rahamäärät

48

92

Yhteensä

13  828

13  828

12  478

12  478

Yhteensä

Yhteensä

14  987

14  987

12  957

12  957

2.6.1.1   Kerrytettävissä olevat rahamäärät jäsenvaltioilta

Kerrytettävissä olevat rahamäärät jäsenvaltioilta

| (milj. euroa) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| A-kirjanpitoon kirjatut määrät | 2  789 | 47 |
| Erilliseen kirjanpitoon kirjatut määrät | 1  617 | 1  228 |
| Omiin varoihin kuuluvat saamiset | 5  413 | 3  054 |
| Arvonalennus | (1  144) | (743) |
| Muut | 12 | 6 |
| Omista varoista kerrytettävissä olevat rahamäärät | 8  686 | 3  592 |
| Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto) | 2  250 | 2  294 |
| Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) | 52 | 82 |
| Maaseudun väliaikainen kehittämisväline (TRDI) | 27 | 45 |
| Maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma (Sapard) | 166 | 155 |
| Arvonalennus | (840) | (819) |
| Maataloustukirahastoon ja maaseudun kehittämiseen liittyvät kerrytettävissä olevat rahamäärät | 1  655 | 1  757 |
| Arvio takaisin perittävistä ennakkomaksuista | 437 | 542 |
| Maksettu ja kerrytettävissä oleva arvonlisävero | 44 | 68 |
| Muut kerrytettävissä olevat rahamäärät jäsenvaltioilta | 161 | 94 |
| Yhteensä | 10  984 | 6  053 |
| Pitkäaikaiset | 305 | 478 |
| Lyhytaikaiset | 10  679 | 5  574 |

(milj. euroa)

31.12.2014

31.12.2013

A-kirjanpitoon kirjatut määrät

2  789

47

Erilliseen kirjanpitoon kirjatut määrät

1  617

1  228

Omiin varoihin kuuluvat saamiset

5  413

3  054

Arvonalennus

(1  144)

(743)

Muut

12

6

Omista varoista kerrytettävissä olevat rahamäärät

Omista varoista kerrytettävissä olevat rahamäärät

8  686

8  686

3  592

3  592

Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto)

2  250

2  294

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto)

52

82

Maaseudun väliaikainen kehittämisväline (TRDI)

27

45

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma (Sapard)

166

155

Arvonalennus

(840)

(819)

Maataloustukirahastoon ja maaseudun kehittämiseen liittyvät kerrytettävissä olevat rahamäärät

Maataloustukirahastoon ja maaseudun kehittämiseen liittyvät kerrytettävissä olevat rahamäärät

1  655

1  655

1  757

1  757

Arvio takaisin perittävistä ennakkomaksuista

Arvio takaisin perittävistä ennakkomaksuista

437

437

542

542

Maksettu ja kerrytettävissä oleva arvonlisävero

Maksettu ja kerrytettävissä oleva arvonlisävero

44

44

68

68

Muut kerrytettävissä olevat rahamäärät jäsenvaltioilta

Muut kerrytettävissä olevat rahamäärät jäsenvaltioilta

161

161

94

94

Yhteensä

Yhteensä

10  984

10  984

6  053

6  053

Pitkäaikaiset

305

478

Lyhytaikaiset

10  679

5  574

Jäsenvaltioilta olevat pitkäaikaiset saamiset liittyvät täytäntöönpanoa odottaviin, Euroopan maatalouden tukirahastoa (maataloustukirahasto) ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa, (maaseuturahasto) koskeviin sääntöjenmukaisuuspäätöksiin, jotka toimeenpannaan vuotuisina maksuerinä tai lykkäyksinä.

Omista varoista kerrytettävissä olevat rahamäärät

Omista varoista kerrytettävissä olevat rahamäärät

Kerrytettävissä olevien rahamäärien huomattava kasvu A-kirjanpidossa johtuu marras-joulukuussa kirjatuista 2  756 miljoonan euron tulli- ja sokerimaksuista, jotka oli aiempina vuosina kirjattu siirtosaamisiksi.

Saatava omien varojen määrä perustuu lisätalousarvioihin nro 2/2014 – 7/2014, jotka hyväksyttiin 17. joulukuuta 2014. Omiin varoihin perustuvien maksuosuuksien oikaisuja vastaavat tuloutukset otettiin asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 (EYVL L 130, 31.5.2000, s. 1) 10 artiklan mukaisesti kirjanpitoon vuoden 2015 helmikuun ensimmäisenä työpäivänä. Oikaisut jäsenvaltioiden EU:n talousarvioon maksettaviin alv- ja BKTL-varojen rahoitusosuuksiin tehdään joka vuosi joulukuun ensimmäisenä työpäivänä. Vuonna 2014 oikaisuun sisältyi suuria BKTL-varoihin liittyviä tarkistuksia takautuvasti vuoteen 2002 saakka. Näin ollen oikaisu oli poikkeuksellisen suuri, yhteensä 9,5 miljardia euroa EU:n kaikkien jäsenvaltioiden osalta.

Tämän poikkeuksellisen tilanteen vuoksi neuvosto hyväksyi 18. joulukuuta 2014 komission ehdotuksen, jonka mukaan jäsenvaltiot voivat lykätä maksuja korotta ja tiukoin edellytyksin 1. syyskuuta 2015 saakka. Kuusi jäsenvaltiota käytti oikeuttaan maksaa oikaistut määrät vuonna 2015. Lykättyjen maksujen kokonaismäärä oli 5,4 miljardia euroa, kuten edellä olevasta taulukosta käy ilmi.

Maataloustukirahastoon ja maaseudun kehittämiseen liittyvät saamiset

Maataloustukirahastoon ja maaseudun kehittämiseen liittyvät saamiset

Kohtaan on kirjattu pääasiassa jäsenvaltioiden ilmoittamat ja vahvistamat saamiset (tilanne 15.10.2014) maataloustukirahaston tuensaajilta 31.12.2014. Kerrytettävissä olevat rahamäärät jaksolta, joka ulottuu edellä tarkoitetun ilmoituksen jättämisestä vuoden 2014 joulukuun 31. päivään, on arvioitu. Komissio tekee lisäksi arvion arvonalennuksesta, joka vastaa sitä osaa tuensaajien velasta, jota ei todennäköisesti saada perittyä takaisin. Arvonalennuksen kirjaaminen ei kuitenkaan merkitse sitä, että komissio luopuisi kyseisten määrien perimisestä. Oikaistuun määrään sisältyy myös 20 prosentin osuus, jonka jäsenvaltiot pidättävät hallintokustannusten kattamista varten.

2.6.1.2   Sakot

Sakot

Tähän kohtaan sisältyvät komission määräämiin sakkoihin liittyvät perittävät määrät eli 2  424 miljoonaa euroa (4  310 miljoonaa euroa vuonna 2013). Määriin sisältyy 155 miljoonan euron arvonalentuminen (239 miljoonaa euroa vuonna 2013). Joulukuun 31. päivään 2014 mennessä näihin saamisiin liittyen oli saatu yhteensä 1  916 miljoonan euron vakuudet (3  244 miljoonaa euroa vuonna 2013). On huomattava, että saamisista 183 miljoonaa euroa ei ollut erääntynyt 31. joulukuuta 2014 mennessä.

Avointen sakkojen määrän lasku vuoden lopussa johtuu siitä, että 4,1 miljardin euron arvoiset sakot ovat tulleet lainvoimaisiksi, ja ne siirrettiin vuoden 2014 talousarvioon.

2.6.1.3   Tulojäämät ja menoennakot

Tulojäämät ja menoennakot

| (milj. euroa) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Omista varoista kertyneet tulot | — | 2  424 |
| Koheesio-, maatalous- ja maaseudun kehitysrahastot: rahoitusoikaisut | 1  502 | 31 |
| Muut tulojäämät | 83 | 201 |
| Arvonalennus tulojäämistä | — | — |
| Muihin kuin vaihtoon perustuviin transaktioihin liittyvät menoennakot | 101 | 85 |
| Yhteensä | 1  686 | 2  741 |
| Pitkäaikaiset | 853 | — |
| Lyhytaikaiset | 832 | 2  741 |

(milj. euroa)

31.12.2014

31.12.2013

Omista varoista kertyneet tulot

—

2  424

Koheesio-, maatalous- ja maaseudun kehitysrahastot: rahoitusoikaisut

1  502

31

Muut tulojäämät

83

201

Arvonalennus tulojäämistä

—

—

Muihin kuin vaihtoon perustuviin transaktioihin liittyvät menoennakot

101

85

Yhteensä

Yhteensä

1  686

1  686

2  741

2  741

Pitkäaikaiset

853

—

Lyhytaikaiset

832

2  741

On huomattava, että omiin varoihin liittyvät tulojäämät, jotka ovat lähinnä tullimaksuja marras- ja joulukuulta, on nyt merkitty lyhytaikaisiin kerrytettävissä oleviin rahamääriin.

2.6.2   
  Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista

| (milj. euroa) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Pitkäaikaiset | | |
| Muut saatavat | 40 | 20 |
| Yhteensä | 40 | 20 |
| Lyhytaikaiset | | |
| Tuensaajat | 211 | 381 |
| Tuensaajilta olevien saamisten arvon alentuminen | (103) | (100) |
| Muihin kuin vaihtoon perustuviin transaktioihin liittyvät menoennakot | 219 | 352 |
| Muut | 224 | 71 |
| Yhteensä | 551 | 704 |
| Yhteensä | 591 | 724 |

(milj. euroa)

31.12.2014

31.12.2013

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

Muut saatavat

40

20

Yhteensä

40

40

20

20

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

Tuensaajat

211

381

Tuensaajilta olevien saamisten arvon alentuminen

(103)

(100)

Muihin kuin vaihtoon perustuviin transaktioihin liittyvät menoennakot

219

352

Muut

224

71

Yhteensä

551

551

704

704

Yhteensä

Yhteensä

591

591

724

724

2.7   VAIHTO-OMAISUUS

VAIHTO-OMAISUUS

| (milj. euroa) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Tutkimusmateriaali | 66 | 81 |
| Muut | 62 | 47 |
| Yhteensä | 128 | 128 |

(milj. euroa)

31.12.2014

31.12.2013

Tutkimusmateriaali

66

81

Muut

62

47

Yhteensä

Yhteensä

128

128

128

128

2.8   KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT

KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT

| (milj. euroa) |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Tilit valtiokonttoreissa ja keskuspankeissa | | 11  840 | 2  505 |
| Käyttötilit | | 303 | 168 |
| Ennakkomaksutilit | | 4 | 4 |
| Siirrot (siirrettävinä olevat käteisvarat) | | — | (1) |
| Muut määräaikaistalletukset | | 28 | 29 |
| Talousarvion toteuttamisessa käytettävät pankkitilit ja muut määräaikaistalletukset | 2.8.1 | 12  174 | 2  705 |
| Rahoitusvälineisiin liittyvät käteisvarat | 2.8.2 | 1  275 | 1  406 |
| Sakkoihin liittyvät käteisvarat | 2.8.3 | 2  738 | 4  165 |
| Muihin toimielimiin, virastoihin ja elimiin liittyvät käteisvarat | | 1  358 | 1  234 |
| Yhteensä | | 17  545 | 9  510 |

(milj. euroa)

Liitetieto

31.12.2014

31.12.2013

Tilit valtiokonttoreissa ja keskuspankeissa

11  840

2  505

Käyttötilit

303

168

Ennakkomaksutilit

4

4

Siirrot (siirrettävinä olevat käteisvarat)

—

(1)

Muut määräaikaistalletukset

28

29

Talousarvion toteuttamisessa käytettävät pankkitilit ja muut määräaikaistalletukset

Talousarvion toteuttamisessa käytettävät pankkitilit ja muut määräaikaistalletukset

2.8.1

2.8.1

12  174

12  174

2  705

2  705

Rahoitusvälineisiin liittyvät käteisvarat

Rahoitusvälineisiin liittyvät käteisvarat

2.8.2

2.8.2

1  275

1  275

1  406

1  406

Sakkoihin liittyvät käteisvarat

Sakkoihin liittyvät käteisvarat

2.8.3

2.8.3

2  738

2  738

4  165

4  165

Muihin toimielimiin, virastoihin ja elimiin liittyvät käteisvarat

Muihin toimielimiin, virastoihin ja elimiin liittyvät käteisvarat

1  358

1  358

1  234

1  234

Yhteensä

Yhteensä

17  545

17  545

9  510

9  510

2.8.1   
  Talousarvion toteuttamisessa käytettävät pankkitilit ja muut määräaikaistalletukset

Talousarvion toteuttamisessa käytettävät pankkitilit ja muut määräaikaistalletukset

Tähän kohtaan kuuluvat varat, joita komissio säilyttää jäsenvaltioissa ja Efta-maissa olevilla tileillään (valtiokonttori tai keskuspankki) tai käyttötileillä liikepankeissa, ennakkomaksutileillä tai käteiskassoissa.

Vuoden 2014 lopun suuri saldo johtuu pääasiassa alv- ja BKTL-saldoihin liittyvistä jäsenvaltioiden joulukuussa 2014 maksamista omien varojen rahoitusosuuksista sekä joulukuussa 2014 hyväksytyistä jäsenvaltioiden rahoitusosuuksia pienentävistä lisätalousarvioista. Ylimääräiset varat palautettiin jäsenvaltioille lisätalousarvioiden kautta vuoden 2015 alussa.

2.8.2   
  Rahoitusvälineisiin liittyvät käteisvarat

Rahoitusvälineisiin liittyvät käteisvarat

Tässä kohdassa esitetyt määrät ovat pääasiassa muita rahavaroja, jotka komissio on antanut ulkopuolisten tahojen hoidettavaksi ja jotka käytetään EU:n talousarviosta rahoitettavien yksittäisten rahoitusvälineohjelmien rahoittamiseen. Rahoitusvälineisiin liittyvät käteisvarat voidaan siis käyttää ainoastaan asianomaisessa ohjelmassa.

2.8.3   
  Sakkoihin liittyvät käteisvarat

Sakkoihin liittyvät käteisvarat

Nämä käteisvarat sisältävät määrät, jotka komissio on saanut määräämiensä sakkojen perusteella sellaisissa tapauksissa, joissa asian käsittely on vielä kesken. Näitä varoja säilytetään erityisillä talletustileillä, joita ei käytetä muihin tarkoituksiin. Jos toinen osapuoli on hakenut muutosta komission päätökseen tai ei ole tiedossa, haetaanko päätökseen muutosta, sakkoa vastaava määrä esitetään ehdollisena velkana liitetiedossa 5.2.

5.2

Näiden käteisvarojen väheneminen johtuu siitä, että vuodesta 2010 komissio on hallinnoinut kaikkia alustavasti maksettuihin sakkoihin liittyviä varoja erillisessä rahastossa (BUFI). Kyseiset varat sijoitetaan myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi luokiteltuihin rahoitusvälineisiin (ks. liitetieto 2.4.1).

2.4.1

VELAT

VELAT

2.9   ELÄKKEET JA MUUT TYÖSUHDE-ETUUDET

ELÄKKEET JA MUUT TYÖSUHDE-ETUUDET

| (milj. euroa) |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Eläkkeet – henkilöstö | 2.9.1 | 50  897 | 40  933 |
| Eläkkeet – muut | 2.9.2 | 1  322 | 1  016 |
| Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä | 2.9.3 | 6  396 | 4  869 |
| Yhteensä | | 58  616 | 46  818 |

(milj. euroa)

Liitetieto

31.12.2014

31.12.2013

Eläkkeet – henkilöstö

2.9.1

2.9.1

50  897

40  933

Eläkkeet – muut

2.9.2

2.9.2

1  322

1  016

Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä

2.9.3

2.9.3

6  396

4  869

Yhteensä

Yhteensä

58  616

58  616

46  818

46  818

Työsuhde-etuuksiin liittyvän velan merkittävä kasvu johtuu sovellettavan diskonttokoron huomattavasta laskusta, mikä tuottaa vuonna 2014 suuren vakuutusmatemaattisen tappion. (9,2 miljardia euroa netto).

Kuten jäljempänä esitetään, reaalinen diskonttokorko on laskenut jyrkästi 1,8 prosentista 0,7 prosenttiin heijastaen taloudellisen toimintaympäristön kehitystä. Velan kasvu on lähes kokonaan seurausta tästä muutoksesta, koska muiden muuttujien muutokset (muun muassa uudet jäsenet, työsuoritukseen perustuvat menot ja korkomenot) ovat linjassa edellisen vuoden lukujen kanssa. Tällaisia vakuutusmatemaattisia vaihteluja osataan ennakoida sovellettavien kansainvälisten tilinpäätössääntöjen ja nykyisen taloudellisen ympäristön perusteella. Jos korot nousevat, vaikutus on päinvastainen.

Kyseessä on vakuutusmatemaattinen arvio velan kokonaismäärästä tiettynä päivänä (31. joulukuuta 2014), ja se perustuu useisiin kyseisenä ajankohta tehtyihin oletuksiin. Siksi tämä tappio ei suoraan merkitse EU:n talousarviosta suoritettavia maksuja. Tämä arvio ei myöskään vaikuta eläkeläisille lähivuosina EU:n talousarviosta maksettaviin määriin – nämä maksut on jo ennakoitu vuosien 2014 – 2020 monivuotisessa rahoituskehyksessä, ja ne toteutetaan vuotuisen talousarviomenettelyn kautta.

2.9.1   
  Eläkkeet – henkilöstö

Eläkkeet – henkilöstö

Henkilöstösääntöjen 83 artiklan mukaan Euroopan unionin henkilöstön eläkejärjestelmän mukaiset etuudet maksetaan EU:n talousarviosta. Näitä eläkevastuita ei rahastoida, mutta jäsenvaltiot ovat sitoutuneet yhdessä rahoittamaan kyseiset etuudet eläkemenojen rahoittamista varten vahvistetun jakoperusteen mukaisesti. Virkamiehet rahoittavat lisäksi palkoistaan pidätetyillä pakollisilla eläkemaksuilla kolmanneksen eläkejärjestelmän menoista pitkällä aikavälillä.

Eläkejärjestelmän vastuita arvioitiin 31. joulukuuta 2014 henkilöstön ja eläkkeellä olevan henkilöstön määrän sekä kyseisenä päivänä voimassa olleiden henkilöstösääntöjen perusteella. Arviointi tehtiin kansainvälisen tilinpäätösstandardin IPSAS 25 (ja näin ollen myös EU:n kirjanpitosäännön nro 12) mukaisesti. Eläkevastuut arvioidaan niin sanotulla ennakoituun etuusoikeusyksikköön perustuvalla vakuutusmatemaattisella menetelmällä (projected unit credit method). Seuraavassa on lueteltu tärkeimmät vakuutusmatemaattiset oletukset, joita on käytetty arvioinnissa:

| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| --- | --- | --- |
| Nimellinen diskonttokorko | 2,0 % | 3,7 % |
| Ennustettu inflaatiovauhti | 1,3 % | 1,9 % |
| Reaalinen diskonttokorko | 0,7 % | 1,8 % |
| Avioliiton todennäköisyys: mies/nainen | 81 %/49 % | 81 %/49 % |
| Yleinen palkkatason nousu / eläkkeiden yleinen uudelleenarvostus | (0,2) % | (0,2) % |
| Kansainvälinen virkamiesten elinaikataulukko | Vuoden 2013 kansainvälinen virkamiesten elinaikataulukko | Vuoden 2013 kansainvälinen virkamiesten elinaikataulukko |

31.12.2014

31.12.2013

Nimellinen diskonttokorko

2,0 %

3,7 %

Ennustettu inflaatiovauhti

1,3 %

1,9 %

Reaalinen diskonttokorko

0,7 %

1,8 %

Avioliiton todennäköisyys: mies/nainen

81 %/49 %

81 %/49 %

Yleinen palkkatason nousu / eläkkeiden yleinen uudelleenarvostus

(0,2) %

(0,2) %

Kansainvälinen virkamiesten elinaikataulukko

Vuoden 2013 kansainvälinen virkamiesten elinaikataulukko

Vuoden 2013 kansainvälinen virkamiesten elinaikataulukko

2.9.2   
  Eläkkeet – muut

Eläkkeet – muut

Tämä kohta sisältää komission, unionin tuomioistuimen (ja yleisen tuomioistuimen) ja tilintarkastustuomioistuimen nykyisten ja entisten jäsenten sekä neuvoston pääsihteerien, Euroopan oikeusasiamiesten, Euroopan tietosuojavaltuutettujen ja Euroopan unionin virkamiestuomioistuimen jäsenten eläkevastuut. Tähän kohtaan on sisällytetty myös Euroopan parlamentin jäsenten eläkevastuut.

2.9.3   
  Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä

Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä

Tilinpäätöstä varten määritetään myös sellaisen yhteiseen sairausvakuutusjärjestelmään liittyvän vastuun arvioitu arvo, joka EU:lla on eläkkeellä olevan henkilöstönsä osalta. Laskelmissa on sovellettu samaa diskonttokorkoa ja palkkatason yleistä nousua kuin henkilöstön eläkkeitä arvostettaessa. Näin tämän vastuun muutosten syyt ovat samankaltaisia kuin henkilöstön eläkevastuussa.

Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen muutos

Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen muutos

| (milj. euroa) |
| --- |
| | Eläkkeet – henkilöstö | Eläkkeet – muut | Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä |
| Bruttovelka 31.12.2013 | 45  947 | 1  289 | 5  133 |
| Työsuoritukseen perustuvat menot | 2  153 | 62 | — |
| Korkomenot | 1  683 | 44 | 49 |
| Maksetut etuudet | (1  368) | (47) | (68) |
| Vakuutusmatemaattiset tappiot (7) | 8  255 | 191 | 1  554 |
| Uudesta henkilöstöstä johtuva muutos | 461 | 67 | — |
| Bruttovelka 31.12.2014 | 57  131 | 1  606 | 6  668 |
| Eläkkeisiin sovellettavat korjauskertoimet | 1  371 | — | — |
| Eläkkeistä perittäviin veroihin perustuva vähennys | (7  605) | (119) | — |
| Järjestelmän varat | — | (165) | (272) |
| Nettovelka 31.12.2014 | 50  897 | 1  322 | 6  396 |

(milj. euroa)

Eläkkeet – henkilöstö

Eläkkeet – muut

Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä

Bruttovelka 31.12.2013

45  947

1  289

5  133

Työsuoritukseen perustuvat menot

2  153

62

—

Korkomenot

1  683

44

49

Maksetut etuudet

(1  368)

(47)

(68)

Vakuutusmatemaattiset tappiot (7)

7

8  255

191

1  554

Uudesta henkilöstöstä johtuva muutos

461

67

—

Bruttovelka 31.12.2014

Bruttovelka 31.12.2014

57  131

57  131

1  606

1  606

6  668

6  668

Eläkkeisiin sovellettavat korjauskertoimet

1  371

—

—

Eläkkeistä perittäviin veroihin perustuva vähennys

(7  605)

(119)

—

Järjestelmän varat

—

(165)

(272)

Nettovelka 31.12.2014

Nettovelka 31.12.2014

50  897

50  897

1  322

1  322

6  396

6  396

Eläkkeisiin ja muihin työsuhde-etuuksiin liittyvän velan viiden vuoden trendi

Eläkkeisiin ja muihin työsuhde-etuuksiin liittyvän velan viiden vuoden trendi

| (milj. euroa) |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2011 | 31.12.2012 | 31.12.2013 | 31.12.2014 |
| Työsuhde-etuuksiin liittyvä velka | 37  172 | 34  835 | 42  503 | 46  818 | 58  616 |

(milj. euroa)

31.12.2010

31.12.2011

31.12.2012

31.12.2013

31.12.2014

Työsuhde-etuuksiin liittyvä velka

37  172

34  835

42  503

46  818

58  616

2.10   VARAUKSET

VARAUKSET

| (milj. euroa) |
| --- |
| | Määrä 31.12.2013 | Lisävaraukset | Käyttämättä olevat peruutetut määrät | Käytetyt määrät | Siirrot lyhytaikaisiin | Arvioiden muutos | Määrä 31.12.2014 |
| Oikeustapaukset | 487 | 567 | (97) | (229) | — | 0 | 728 |
| Ydinlaitosten purkaminen | 963 | — | — | (31) | — | 159 | 1  091 |
| Rahoitusvaraukset | 282 | 117 | (0) | (76) | — | 9 | 332 |
| Sakot | — | 30 | — | — | — | — | 30 |
| Muut | 135 | 94 | (53) | (73) | — | (0) | 102 |
| Yhteensä | 1  867 | 807 | (150) | (409) | — | 168 | 2  282 |
| Pitkäaikaiset | 1  323 | 241 | (93) | (28) | (69) | 164 | 1  537 |
| Lyhytaikaiset | 545 | 566 | (57) | (381) | 69 | 4 | 745 |

(milj. euroa)

Määrä 31.12.2013

Lisävaraukset

Käyttämättä olevat peruutetut määrät

Käytetyt määrät

Siirrot lyhytaikaisiin

Arvioiden muutos

Määrä 31.12.2014

Oikeustapaukset

487

567

(97)

(229)

—

0

728

Ydinlaitosten purkaminen

963

—

—

(31)

—

159

1  091

Rahoitusvaraukset

282

117

(0)

(76)

—

9

332

Sakot

—

30

—

—

—

—

30

Muut

135

94

(53)

(73)

—

(0)

102

Yhteensä

Yhteensä

1  867

1  867

807

807

(150)

(150)

(409)

(409)

—

168

168

2  282

2  282

Pitkäaikaiset

1  323

241

(93)

(28)

(69)

164

1  537

Lyhytaikaiset

545

566

(57)

(381)

69

4

745

Oikeustapaukset

Oikeustapaukset

Tässä kohdassa esitetään arvio käsiteltävinä oleviin oikeustapauksiin liittyvistä määristä, jotka todennäköisesti tulevat maksettaviksi vuoden lopun jälkeen. Varauksen lisäys johtuu pääasiassa EAKR:oon liittyvistä hävityistä oikeuskäsittelyistä. Tämä huomattava lisäys voitiin vain osittain kompensoida käyttämättä jääneillä määrillä, jotka liittyvät sokerimaksuja koskevan perinteisten omien varojen oikeuskäsittelyn ratkaisuun – ks. myös liitetieto 3.2.

3.2

Ydinlaitosten purkaminen

Ydinlaitosten purkaminen

Vuonna 2012 riippumaton asiantuntijaryhmä päivitti vuonna 2008 laatimaansa selvitystä Yhteisen tutkimuskeskuksen (Joint Research Centre, JRC) ydinlaitosten purkamiseen ja jätehuolto-ohjelmaan liittyvistä kustannuksista. Tilinpäätökseen merkitty varaus perustuu asiantuntijaryhmän arvioon, joka on 989 miljoonaa euroa (alkuperäinen arvio oli 1  222 miljoonaa euroa). Vuonna 2014 kyseistä varauksen perustetta päivitettiin jälleen JRC:n ydinlaitosten käytöstäpoistoa ja jätehuoltoa koskevan strategian (D&WM-ohjelma) vuoden 2014 päivityksen mukaiseksi. Päivitys perustuu huomautuksiin, jotka ulkopuoliset asiantuntijat tekivät tarkastettuaan D&WM-ohjelman. Varaukseen tehtiin EU:n tilinpäätössääntöjen mukaisesti inflaatiokorjaus, minkä jälkeen se diskontattiin nettomääräiseen nykyarvoonsa (käyttämällä euromääräistä swap-käyrän nollakuponkikorkoa). Varauksen arvoksi 31. joulukuuta 2014 saatiin näin yhteensä 1  091 miljoonaa euroa. Tämä kokonaismäärä jaetaan osuuteen, joka todennäköisesti käytetään vuonna 2015 (27 miljoonaa euroa), ja osuuteen, joka käytetään myöhemmin (1  064 miljoonaa euroa).

Koska ohjelman kestoksi on arvioitu noin 20 vuotta, edellä esitetty arvio on jossain määrin epävarma ja lopulliset kustannukset voivat poiketa esitetyistä arvioista.

Rahoitusvaraukset

Rahoitusvaraukset

Tähän kohtaan on merkitty varaukset, jotka perustuvat arvioituihin tappioihin eri rahoitusvälineistä myönnetyistä takauksista, jotka Euroopan investointirahasto (EIR) ja Euroopan investointipankki (EIP) voivat myöntää omissa nimissään komission puolesta ja komission riskillä. Vakuuksiin, joihin on vedottu, sekä vakuuksiin, joihin ei ole vedottu, liittyvään rahoitusriskiin sovelletaan kuitenkin enimmäismäärää. Pitkäaikaiset rahoitusvaraukset on diskontattu niiden nettomääräiseen nykyarvoon (käyttämällä 12 kuukauden euro swap-korkoa).

2.11   RAHOITUSVELAT

RAHOITUSVELAT

| (milj. euroa) |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Pitkäaikaiset rahoitusvelat | | | |
| Ottolainaus | 2.11.1 | 49  743 | 54  153 |
| Muut rahoitusvelat | 2.11.2 | 2  108 | 2  216 |
| Yhteensä | | 51  851 | 56  369 |
| Lyhytaikaiset rahoitusvelat | | | |
| Ottolainaus | 2.11.1 | 8  727 | 3  065 |
| Muut rahoitusvelat | 2.11.2 | 101 | 99 |
| Yhteensä | | 8  828 | 3  163 |
| Yhteensä | | 60  680 | 59  533 |

(milj. euroa)

Liitetieto

31.12.2014

31.12.2013

Pitkäaikaiset rahoitusvelat

Pitkäaikaiset rahoitusvelat

Ottolainaus

2.11.1

2.11.1

49  743

54  153

Muut rahoitusvelat

2.11.2

2.11.2

2  108

2  216

Yhteensä

51  851

51  851

56  369

56  369

Lyhytaikaiset rahoitusvelat

Lyhytaikaiset rahoitusvelat

Ottolainaus

2.11.1

2.11.1

8  727

3  065

Muut rahoitusvelat

2.11.2

2.11.2

101

99

Yhteensä

8  828

8  828

3  163

3  163

Yhteensä

Yhteensä

60  680

60  680

59  533

59  533

2.11.1   
  Ottolainaus

Ottolainaus

| (milj. euroa) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Ottolainaus | 58  491 | 57  237 |
| Eliminointi: ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto (8) | (20) | (20) |
| Yhteensä | 58  470 | 57  218 |

(milj. euroa)

31.12.2014

31.12.2013

Ottolainaus

58  491

57  237

Eliminointi: ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto (8)

8

(20)

(20)

Yhteensä

Yhteensä

58  470

58  470

57  218

57  218

Ottolainaus rahoitusvälineittäin

Ottolainaus rahoitusvälineittäin

| (milj. euroa) |
| --- |
| | Makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvät lainat | Euratom-lainat | Maksutaselainat | Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM) | Selvitystilassa oleva EHTY | Yhteensä |
| Yhteensä 31.12.2013 | 569 | 387 | 11  623 | 44  468 | 190 | 57  237 |
| Uudet lainat | 1  360 | — | — | 3  000 | — | 4  360 |
| Takaisinmaksut | (96) | (39) | (3  000) | — | — | (3  135) |
| Valuuttakurssierot | — | 1 | — | — | 14 | 15 |
| Kirjanpitoarvon muutokset | 9 | — | (33) | 39 | (1) | 14 |
| Yhteensä 31.12.2014 | 1  842 | 349 | 8  590 | 47  507 | 203 | 58  491 |
| Pitkäaikaiset | 1  762 | 299 | 5  700 | 41  800 | 193 | 49  754 |
| Lyhytaikaiset | 80 | 50 | 2  890 | 5  707 | 10 | 8  737 |

(milj. euroa)

Makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvät lainat

Euratom-lainat

Maksutaselainat

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM)

Selvitystilassa oleva EHTY

Yhteensä

Yhteensä 31.12.2013

Yhteensä 31.12.2013

569

569

387

387

11  623

11  623

44  468

44  468

190

190

57  237

57  237

Uudet lainat

1  360

—

—

3  000

—

4  360

Takaisinmaksut

(96)

(39)

(3  000)

—

—

(3  135)

Valuuttakurssierot

—

1

—

—

14

15

Kirjanpitoarvon muutokset

9

—

(33)

39

(1)

14

Yhteensä 31.12.2014

Yhteensä 31.12.2014

1  842

1  842

349

349

8  590

8  590

47  507

47  507

203

203

58  491

58  491

Pitkäaikaiset

1  762

299

5  700

41  800

193

49  754

Lyhytaikaiset

80

50

2  890

5  707

10

8  737

Ottolainaus sisältää velkakirjalainat, joiden määrä on 58  261 miljoonaa euroa (56  981 miljoonaa euroa vuonna 2013). Kirjanpitoarvon muutos vastaa kertyneen koron muutosta.

Lainojen (esim. makrotaloudellinen rahoitusapu, Euratom, maksutaselainat ja ERVM) jaottelua komission taseessa lyhyt- ja pitkäaikaisiin on parannettu tarkastelemalla lainan lopullisen erääntymisajan sijaan myös vuoden lopussa erääntyneitä takaisinmaksuja.

Lainojen efektiivinen korko (ilmoitetaan korkojen vaihteluvälinä).

Lainojen efektiivinen korko (ilmoitetaan korkojen vaihteluvälinä).

| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| --- | --- | --- |
| Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat | 0,181 %–4,54 % | 0,27 %–4,54 % |
| Euratom-lainat | 0,138 %–5,6775 % | 0,291 %–5,6775 % |
| Maksutaselainat | 2,375 %–3,625 % | 2,375 %–3,625 % |
| Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM) | 1,875 %–3,750 % | 2,375 %–3,750 % |
| Selvitystilassa oleva EHTY | 6,92 %–9,78 % | 6,92 %–9,78 % |

31.12.2014

31.12.2013

Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat

0,181 %–4,54 %

0,27 %–4,54 %

Euratom-lainat

0,138 %–5,6775 %

0,291 %–5,6775 %

Maksutaselainat

2,375 %–3,625 %

2,375 %–3,625 %

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM)

1,875 %–3,750 %

2,375 %–3,750 %

Selvitystilassa oleva EHTY

6,92 %–9,78 %

6,92 %–9,78 %

2.11.2   
  Muut rahoitusvelat

Muut rahoitusvelat

| (milj. euroa) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Pitkäaikaiset | | |
| Rahoitusleasingvelat | 1  674 | 1  756 |
| Erissä maksettavat rakennukset | 371 | 369 |
| Muut | 63 | 91 |
| Yhteensä | 2  108 | 2  216 |
| Lyhytaikaiset | | |
| Rahoitusleasingvelat | 81 | 82 |
| Erissä maksettavat rakennukset | 20 | 17 |
| Yhteensä | 101 | 99 |
| Yhteensä | 2  209 | 2  315 |

(milj. euroa)

31.12.2014

31.12.2013

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

Rahoitusleasingvelat

1  674

1  756

Erissä maksettavat rakennukset

371

369

Muut

63

91

Yhteensä

2  108

2  108

2  216

2  216

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

Rahoitusleasingvelat

81

82

Erissä maksettavat rakennukset

20

17

Yhteensä

101

101

99

99

Yhteensä

Yhteensä

2  209

2  209

2  315

2  315

Rahoitusleasingvelat

Rahoitusleasingvelat

| (milj. euroa) |
| --- |
| | Vastaisuudessa maksettavat määrät |
| Erääntymiseen < 1 vuosi | Erääntymiseen 1–5 vuotta | Erääntymiseen >5 vuotta | Velat yhteensä |
| Maa-alueet ja rakennukset | 75 | 358 | 1  309 | 1  742 |
| Muut aineelliset hyödykkeet | 6 | 8 | — | 14 |
| Yhteensä 31.12.2014 | 81 | 366 | 1  309 | 1  755 |
| Koron osuus | 70 | 272 | 392 | 734 |
| Leasingmaksujen tuleva vähimmäismäärä yhteensä 31.12.2014 | 151 | 638 | 1  700 | 2  489 |
| Leasingmaksujen tuleva vähimmäismäärä yhteensä 31.12.2013 | 171 | 672 | 1  884 | 2  727 |

(milj. euroa)

Vastaisuudessa maksettavat määrät

Erääntymiseen < 1 vuosi

Erääntymiseen 1–5 vuotta

Erääntymiseen >5 vuotta

Velat yhteensä

Maa-alueet ja rakennukset

75

358

1  309

1  742

Muut aineelliset hyödykkeet

6

8

—

14

Yhteensä 31.12.2014

Yhteensä 31.12.2014

81

81

366

366

1  309

1  309

1  755

1  755

Koron osuus

70

272

392

734

Leasingmaksujen tuleva vähimmäismäärä yhteensä 31.12.2014

Leasingmaksujen tuleva vähimmäismäärä yhteensä 31.12.2014

151

151

638

638

1  700

1  700

2  489

2  489

Leasingmaksujen tuleva vähimmäismäärä yhteensä 31.12.2013

Leasingmaksujen tuleva vähimmäismäärä yhteensä 31.12.2013

171

171

672

672

1  884

1  884

2  727

2  727

2.12   MUUT LYHYTAIKAISET VELAT

MUUT LYHYTAIKAISET VELAT

| (milj. euroa) |
| --- |
| | Bruttomäärä | Mukautukset (9) | Nettomäärä |
| 2014 | | | |
| Maksupyynnöt ja laskut, jotka on saatu: | | | |
| jäsenvaltioilta | | | |
| Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja muut maaseudun kehittämistä koskevat välineet | 318 | (23) | 295 |
| Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto | 19  928 | (2  306) | 17  622 |
| Euroopan sosiaalirahasto | 5  893 | (272) | 5  621 |
| Muut | 751 | (93) | 658 |
| Yksityisiltä yrityksiltä ja julkisyhteisöiltä | 1  718 | (106) | 1  612 |
| Saadut maksupyynnöt ja laskut yhteensä | 28  608 | (2  800) | 25  808 |
| Maataloustukirahasto | 11  066 | — | 11  066 |
| Sekalaiset velat | 156 | — | 156 |
| Omiin varoihin liittyvät velat | 5  945 | — | 5  945 |
| Muut | 204 | — | 204 |
| Yhteensä 31.12.2014 | 45  980 | (2  800) | 43  180 |
| 2013 | | | |
| Saadut maksupyynnöt ja laskut yhteensä | 27  257 | (2  918) | 24  339 |
| Maataloustukirahasto | 11  252 | — | 11  252 |
| Sekalaiset velat | 147 | — | 147 |
| Omiin varoihin liittyvät velat | 244 | — | 244 |
| Muut | 231 | — | 231 |
| Yhteensä 31.12.2013 | 39  131 | (2  918) | 36  213 |

(milj. euroa)

Bruttomäärä

Mukautukset (9)

9

Nettomäärä

2014

2014

Maksupyynnöt ja laskut, jotka on saatu:

jäsenvaltioilta

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja muut maaseudun kehittämistä koskevat välineet

318

(23)

295

Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto

19  928

(2  306)

17  622

Euroopan sosiaalirahasto

5  893

(272)

5  621

Muut

751

(93)

658

Yksityisiltä yrityksiltä ja julkisyhteisöiltä

1  718

(106)

1  612

Saadut maksupyynnöt ja laskut yhteensä

Saadut maksupyynnöt ja laskut yhteensä

28  608

28  608

(2  800)

(2  800)

25  808

25  808

Maataloustukirahasto

11  066

—

11  066

Sekalaiset velat

156

—

156

Omiin varoihin liittyvät velat

5  945

—

5  945

Muut

204

—

204

Yhteensä 31.12.2014

Yhteensä 31.12.2014

45  980

45  980

(2  800)

(2  800)

43  180

43  180

2013

2013

Saadut maksupyynnöt ja laskut yhteensä

Saadut maksupyynnöt ja laskut yhteensä

27  257

27  257

(2  918)

(2  918)

24  339

24  339

Maataloustukirahasto

11  252

—

11  252

Sekalaiset velat

147

—

147

Omiin varoihin liittyvät velat

244

—

244

Muut

231

—

231

Yhteensä 31.12.2013

Yhteensä 31.12.2013

39  131

39  131

(2  918)

(2  918)

36  213

36  213

Muihin lyhytaikaisiin velkoihin sisältyy komissiolle avustusten yhteydessä toimitettuja maksupyyntöjä. Maksupyynnössä ilmoitettu määrä kirjataan velkoihin, kun maksupyyntö on vastaanotettu. Jos vastapuolena on jäsenvaltio, ne luokitellaan vastaavasti. Hankintoihin liittyvät veloitus- ja hyvityslaskut käsitellään tätä samaa menettelyä noudattaen. Tällaiset maksupyynnöt on otettu huomioon tilikautta päätettäessä. Seuraavalla tilikaudella suoritettaviksi tulevat tukikelpoiset määrät on tilikautta päätettäessä arvioitu ja kirjattu menoiksi. Jäljelle jäänyt osuus esitetään kohdassa ”Määrät, joiden arvioidaan olevan tukikelvottomia, ja avoimet ennakkomaksut” (ks. jäljempänä).

Omiin varoihin liittyvät velat viittaavat jäsenvaltioiden EU:n talousarvioon suorittamiin rahoitusosuuksiin, jotka maksetaan takaisin vuoden lopussa vuoden 2014 viimeisen lisätalousarvion mukaisesti (5,9 miljardia euroa). Merkittävä kasvu edelliseen vuoteen verrattuna johtuu vuoden lopussa BKTL-varoihin tehdyistä tarkistuksista (ks. myös liitetieto 2.6.1.1).

2.6.1.1

Määrät, joiden arvioidaan olevan tukikelvottomia, ja avoimet ennakkomaksut

Määrät, joiden arvioidaan olevan tukikelvottomia, ja avoimet ennakkomaksut

Velkoihin on tehty vähennys, joka vastaa tukikelpoisuuden tarkistamista odottavien maksupyyntöjen sellaista osuutta, jota ei pidetä tukikelpoisena. Suurimmat määrät liittyvät rakennetoimista vastaaviin pääosastoihin. Veloista on vähennetty myös se osa maksupyynnöistä, joka koskee sellaisia muita jäsenvaltioille suoritettavia ennakkomaksuja, jotka ovat maksamatta vuoden lopussa (ks. liitetieto 2.5.2) (2,0 miljardia euroa).

2.5.2

Ennakkorahoituspyynnöt

Ennakkorahoituspyynnöt

Edellä mainittujen määrien lisäksi on saatu 1,3 miljardin euron suuruiset ennakkomaksupyynnöt, joita ei ollut maksettu vuoden lopussa. EU:n tilinpäätössääntöjen mukaan näitä määriä ei kirjata veloiksi.

2.13   MENOJÄÄMÄT JA TULOENNAKOT

MENOJÄÄMÄT JA TULOENNAKOT

| (milj. euroa) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Menojäämät | 55  798 | 56  085 |
| Tuloennakot | 56 | 62 |
| Muut | 118 | 134 |
| Yhteensä | 55  973 | 56  282 |

(milj. euroa)

31.12.2014

31.12.2013

Menojäämät

55  798

56  085

Tuloennakot

56

62

Muut

118

134

Yhteensä

Yhteensä

55  973

55  973

56  282

56  282

Menojäämät on jaoteltu seuraavasti:

| (milj. euroa) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Maataloustukirahasto | 33  667 | 33  491 |
| Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja muut maaseudun kehittämistä koskevat välineet | 13  414 | 12  458 |
| Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto | 3  157 | 4  371 |
| Euroopan sosiaalirahasto | 976 | 1  109 |
| Muut | 4  584 | 4  656 |
| Yhteensä | 55  798 | 56  085 |

(milj. euroa)

31.12.2014

31.12.2013

Maataloustukirahasto

33  667

33  491

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja muut maaseudun kehittämistä koskevat välineet

13  414

12  458

Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto

3  157

4  371

Euroopan sosiaalirahasto

976

1  109

Muut

4  584

4  656

Yhteensä

Yhteensä

55  798

55  798

56  085

56  085

NETTOVARAT

NETTOVARAT

2.14   RAHASTOT

RAHASTOT

| (milj. euroa) |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Käyvän arvon rahasto | 2.14.1 | 238 | 99 |
| Takuurahasto | 2.14.2 | 2  372 | 2  125 |
| Muut rahastot | 2.14.3 | 1  825 | 1  849 |
| Yhteensä | | 4  435 | 4  073 |

(milj. euroa)

Liitetieto

31.12.2014

31.12.2013

Käyvän arvon rahasto

2.14.1

2.14.1

238

99

Takuurahasto

2.14.2

2.14.2

2  372

2  125

Muut rahastot

2.14.3

2.14.3

1  825

1  849

Yhteensä

Yhteensä

4  435

4  435

4  073

4  073

2.14.1   
  Käyvän arvon rahasto

Käyvän arvon rahasto

Myytävissä olevien rahoitusvarojen käyvän arvon muutokset merkitään EU:n tilinpäätössääntöjen mukaisesti käyvän arvon rahastoon.

Myytävissä oleviin rahoitusvaroihin liittyvät käyvän arvon rahaston muutokset tilikauden aikana:

| (milj. euroa) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Sisältyy käyvän arvon rahastoon | 135 | (25) |
| Sisältyy tuotto- ja kululaskelmaan | (10) | (25) |
| Yhteensä | 125 | (50) |

(milj. euroa)

2014

2013

Sisältyy käyvän arvon rahastoon

135

(25)

Sisältyy tuotto- ja kululaskelmaan

(10)

(25)

Yhteensä

Yhteensä

125

125

(50)

(50)

Lisäksi 15 miljoonaa euroa käyvän arvon rahaston kokonaismuutoksesta liittyy pääomaosuusmenetelmällä arvostettuihin sijoituksiin.

2.14.2   
  Takuurahasto

Takuurahasto

Tähän erään on kirjattu takuurahaston tavoitesumma, joka on 9 prosenttia rahaston takaamista vastuista. Tavoitesumma on samalla rahaston varojen vähimmäismäärä.

2.14.3   
  Muut rahastot

Muut rahastot

Nämä varat (15  332 miljoonaa euroa) kuuluvat pääasiassa selvitystilassa olevalle EHTY:lle ja sen teräs- ja hiilialan tutkimusrahastolle. Tämä rahasto perustettiin EHTY:n toiminnan lopettamisen yhteydessä.

2.15   JÄSENVALTIOIDEN RAHOITUSOSUUDET

JÄSENVALTIOIDEN RAHOITUSOSUUDET

| (milj. euroa) |
| --- |
| Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet 31.12.2013 | 49  925 |
| Varainhoitovuoden 2013 ylijäämän palautus jäsenvaltioille | 1  005 |
| Takuurahaston varojen muutos | 247 |
| Muiden varojen muutokset | (15) |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | 11  280 |
| Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet yhteensä 31.12.2014 | 62  441 |

(milj. euroa)

Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet 31.12.2013

49  925

Varainhoitovuoden 2013 ylijäämän palautus jäsenvaltioille

1  005

Takuurahaston varojen muutos

247

Muiden varojen muutokset

(15)

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

11  280

Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet yhteensä 31.12.2014

Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet yhteensä 31.12.2014

62  441

62  441

Tämä kohta vastaa sellaisia komissiolle vuoden 2014 joulukuun 31. päivään mennessä aiheutuneita menoja, jotka on katettava tulevista talousarvioista. Monet menot kirjataan suoriteperusteen mukaisesti vuonna n, vaikka niitä vastaavat maksut suoritetaan vasta vuonna n + 1 (tai myöhemmin) ja rahoitetaan tämän vuoksi vuoden n + 1 (tai sen jälkeisten vuosien) talousarviosta. Koska tällaiset velat kirjataan tilinpäätökseen ja koska niitä vastaavat maksut rahoitetaan vasta tulevista talousarvioista, velat ovat vuoden lopussa huomattavasti varoja suuremmat. Tärkeimpiin tällaisiin eriin kuuluvat maataloustukirahaston toimintaan liittyvät erät. Jäsenvaltiot itse asiassa maksavat suurimman osan maksettaviksi vaadittavista määristä alle 12 kuukauden kuluessa asianomaisen varainhoitovuoden päättymisestä osana seuraavan vuoden talousarviota.

On huomattava, että edellä esitetyllä jakaumalla ei ole vaikutusta talousarvion toteutumaan. Talousarvioon otetut tulot vastaavat aina talousarvioon otettuja menoja, koska kaikki ylimääräiset tulot palautetaan jäsenvaltioille.

3.   TUOTTO- JA KULULASKELMAN LIITETIEDOT

TUOTOT

TUOTOT

TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

3.1   BKTL-VARAT

BKTL-VARAT

Omista varoista saatavat tuotot ovat EU:n tärkeimpiä toiminnan tuottoja. Omat varat jakautuvat kolmeen ryhmään: perinteiset omat varat, alv-perusteiset varat ja BKTL-perusteiset varat. Näistä tärkeimpiä ovat BKTL-perusteiset varat, yhteensä 1 04  688 miljoonaa euroa (1 10  194 miljoonaa euroa vuonna 2013).

3.2   PERINTEISET OMAT VARAT

PERINTEISET OMAT VARAT

| (milj. euroa) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Tullimaksut | 17  204 | 15  268 |
| Sokerimaksut | (67) | 199 |
| Yhteensä | 17  137 | 15  467 |

(milj. euroa)

2014

2013

Tullimaksut

17  204

15  268

Sokerimaksut

(67)

199

Yhteensä

Yhteensä

17  137

17  137

15  467

15  467

Perinteisiin omiin varoihin kuuluvat sokerimaksut ja tullimaksut. Jäsenvaltiot pidättävät itselleen kantokuluina 20 prosenttia perinteisistä omista varoista. Edellä esitetyt luvut ovat nettomääriä, joista on vähennetty kyseiset kantokulut.

Lisäksi on huomattava, että unionin tuomioistuin on antanut tuomion tiettyjen yhtiöiden ja jäsenvaltioiden riitauttamasta sokerimaksujen sääntelystä. Tähän liittyen asianosaisille maksettiin 200 miljoonaa euroa vuoden 2014 lopussa. Asiaan liittyvä vuonna 2012 tehty varaus purettiin vuonna 2014.

3.3   ALV-VARAT

ALV-VARAT

Omia varoja koskevan päätöksen N:o 2007/436/EY, Euratom mukaan alv-perusteiset rahoitusosuudet lasketaan soveltamalla kunkin jäsenvaltion yhdenmukaiseen alv:n määräytymisperusteeseen, samaa 0,30 prosentin verokantaa. Kyseisessä päätöksessä säädettiin samalla pienemmistä verokannoista, joita sovelletaan Itävaltaan (0,225 %), Saksaan (0,15 %) sekä Alankomaihin ja Ruotsiin (0,10 %). Tämä poikkeus myönnettiin kuitenkin vain kaudelle 2007–2013. Vuonna 2014 sovellettiin tämän vuoksi kaikkiin jäsenvaltioihin yhdenmukaista 0,30 prosentin verokantaa, joka pysyy voimassa siihen asti, kunnes uusi omia varoja koskeva päätös tulee voimaan. Tämä selittää sen, että alv-perusteiset tulot kasvoivat 17  462 miljoonaan euroon vuonna 2014 (14  019 miljoonaa euroa vuonna 2013).

TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON LIITTYVISTÄ TRANSAKTIOISTA: SIIRROT

TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON LIITTYVISTÄ TRANSAKTIOISTA: SIIRROT

3.4   SAKOT

SAKOT

Nämä tulot (2  297 miljoonaa euroa) liittyvät sakkoihin, jotka komissio on määrännyt kilpailusääntöjen rikkomisesta pääasiassa kilpailuasioissa. Saamiset ja niihin liittyvät tuotot kirjataan, kun komissio on tehnyt päätöksen sakon määräämisestä ja asiasta on virallisesti ilmoitettu vastapuolelle.

Suurin määrä koskee vuonna 2014 autolaakerien markkinoita. Komissio määräsi sakkoja yhteensä 953 miljoonaa euroa autojen ja kuorma-autojen laakereiden valmistajille, jotka olivat muodostaneet kartellin.

3.5   VAROJEN TAKAISINPERINTÄ

VAROJEN TAKAISINPERINTÄ

| (milj. euroa) |
| --- |
| | | 2014 | 2013 |
| Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa | | 3  328 | 1  628 |
| Suora hallinnointi | | 45 | 69 |
| Välillinen hallinnointi | | 45 | 6 |
| Hajautettu hallinnointi | | — | 41 |
| Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa | | — | 33 |
| Yhteensä | | 3  418 | 1  777 |

(milj. euroa)

2014

2013

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

3  328

1  628

Suora hallinnointi

45

69

Välillinen hallinnointi

45

6

Hajautettu hallinnointi

—

41

Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa

—

33

Yhteensä

Yhteensä

3  418

3  418

1  777

1  777

Tässä kohdassa esitetään lähinnä komission antamat perintämääräykset, jotka on maksettu tai kuitattu (eli vähennetty) komission kirjanpitojärjestelmään myöhemmin kirjatuista maksuista. Perintämääräysten tarkoituksena on periä takaisin maksuja, jotka on aiemmin maksettu yleisestä talousarviosta. Nämä toimet perustuvat tehtyihin tarkastuksiin, tilintarkastuksiin tai tukikelpoisuustarkastuksiin. Kohdassa esitetään myös perintämääräykset, jotka jäsenvaltiot ovat antaneet maataloustukirahastosta myönnetyn tuen takaisin perimiseksi. Tähän kohtaan sisältyvät myös siirtosaamisia koskevien arvioiden muutokset edellisen vuoden lopusta tilinpäätösvuoden loppuun.

On huomattava, että nämä numerotiedot osoittavat ainoastaan EU:n korjaavien toimenpiteiden kirjanpitovaikutuksen voimassa olevien EU:n kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjen mukaisesti. Tämän vuoksi ne eivät voi sisältää kaikkia EU:n talousarvion suojaamiseksi toteutettuja toimia, erityisesti koheesiopolitiikassa. Tällä alalla on käytössä erityisjärjestelmät, joilla varmistetaan, että aiheettomasti maksetut määrät oikaistaan. Useimmissa tapauksissa oikaisu voidaan toteuttaa ilman perintämääräystä. Takaisinperittäviä ennakkomaksuja ei EU:n tilinpäätössääntöjen mukaan myöskään merkitä varainhoitovuoden tuotoiksi. Rahoitusoikaisuista ja varojen takaisinperinnästä esitetään lisätietoja liitetiedossa 6.

6

Suurin osa tässä esitetyistä määristä liittyy yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitaviin menoihin:

Maatalous: maataloustukirahasto ja maaseudun kehittäminen

Maatalous: maataloustukirahasto ja maaseudun kehittäminen

Tähän kohtaan sisältyvät maataloustukirahastoa ja maaseuturahastoa koskevat varainhoitovuoden tuotot ovat vuoden 2014 rahoitusoikaisuja ja jäsenvaltioiden ilmoittamia vuoden aikana perittyjä määriä. Niihin on lisätty petosten ja sääntöjenvastaisuuksien vuoksi vuoden lopussa takaisinperittävinä olevien, jäsenvaltioiden ilmoittamien määrien nettokasvua vastaava määrä.

Koheesiopolitiikka

Koheesiopolitiikka

Koheesiopolitiikkaan liittyvistä rahamääristä suurin osa on komission antamia perintämääräyksiä, joilla peritään takaisin edellisten vuosien aiheettomia maksuja, peruutuksina varainhoitovuoden aikana toteutettuihin rahoitusoikaisuihin liittyviä määriä, menoista tehtäviä vähennyksiä sekä tulojäämien vähennys vuoden lopussa.

Muut koheesiopolitiikkaan liittyvät perintämääräykset koskevat ennakkomaksujen takaisinperintää – ks. liitetieto 6.4. Näitä määriä ei ole kirjattu varainhoitovuoden tuotoiksi vaan niillä on hyvitetty ennakkomaksuja taseessa.

6.4

Varojen takaisinperintä kokonaisuudessaan lähes kaksinkertaistui edellisvuoteen verrattuna, koska koheesiopolitiikan ohjelmakauden 2000–2006 päättäminen oli pitkällä ja siihen liittyen tehtiin peruutuksia. Lisäksi maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto teki huomattavia oikaisuja vuonna 2014.

3.6   MUUT TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

MUUT TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

| (milj. euroa) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Omaisuuserien siirto | 1  448 | — |
| Budjettioikaisut | 794 | 1  187 |
| Henkilöstön maksamat verot ja muut maksut | 1  276 | 1  137 |
| Kolmansien maiden rahoitusosuudet | 336 | 373 |
| Maatalousmaksut | 409 | 48 |
| Varausten oikaisut | 369 | 208 |
| Muut | 990 | 1  091 |
| Yhteensä | 5  623 | 4  045 |

(milj. euroa)

2014

2013

Omaisuuserien siirto

1  448

—

Budjettioikaisut

794

1  187

Henkilöstön maksamat verot ja muut maksut

1  276

1  137

Kolmansien maiden rahoitusosuudet

336

373

Maatalousmaksut

409

48

Varausten oikaisut

369

208

Muut

990

1  091

Yhteensä

Yhteensä

5  623

5  623

4  045

4  045

Varojen siirrosta saadut tuotot liittyvät Copernicus-ohjelman (entinen GMES-ohjelma) mukaiseen satelliittien siirtoon Euroopan avaruusjärjestöltä (ESA) komissiolle (ks. liitetieto 2.2). Tämä siirto on EU:n tilinpäätössääntöjen mukaan muu kuin vaihtoon perustuva transaktio, ja se toistuu tulevina varainhoitovuosina muiden rakenteilla olevien Copernicus-ohjelman satelliittien osalta.

2.2

Budjettioikaisut sisältävät vuoden 2013 talousarvion ylijäämän (1  005 miljoonaa euroa), joka palautetaan välillisesti jäsenvaltioille vähentämällä se niistä omista varoista, jotka jäsenvaltioiden on tuloutettava EU:lle seuraavana vuonna. Ylijäämä kirjataan näin vuoden 2014 tuottoihin.

Tuotot henkilöstön maksamista veroista ja muista maksuista saadaan henkilöstön palkoista tehdyistä vähennyksistä, ja ne voidaan jakaa kahteen pääryhmään: henkilöstön eläkemaksuihin ja tuloveroihin.

Kolmansien maiden rahoitusosuudet ovat EFTA-maiden ja liittymisneuvotteluja käyvien maiden suorittamia rahoitusosuuksia.

Maatalousmaksut liittyvät lähinnä maidon lisämaksuihin, jotka ovat markkinoiden hallintavälineitä. Lisämaksut ovat viitemääränsä ylittäneille maidontuottajille määrättävä seuraamus. Koska maidon lisämaksut eivät ole yhteydessä komission aiempiin maksuihin, niitä pidetään käytännössä käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina. Maidon lisämaksujen kasvu vuonna 2014 johtuu siitä, että kahdeksan jäsenvaltiota ylitti maidon toimituksia koskevat kiintiönsä kaudella 2013/2014, minkä vuoksi niille määrätään seuraamusmaksu. Maitokiintiöjärjestelmä lakkautettiin 1. huhtikuuta 2015.

TUOTOT VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

TUOTOT VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

3.7   RAHOITUSTUOTOT

RAHOITUSTUOTOT

| (milj. euroa) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Korkotuotot: | | |
| ennakkomaksuista | 16 | 29 |
| viivästyneistä suorituksista | 387 | 88 |
| myytävissä olevista rahoitusvaroista | 65 | 71 |
| lainoista | 1  722 | 1  712 |
| käteisvaroista ja muista rahavaroista | 10 | 21 |
| arvoltaan alentuneista rahoitusvaroista | 0 | — |
| muut | 1 | 1 |
| Korkotuotot | 2  202 | 1  922 |
| Osinkotuotot | 6 | 6 |
| Rahoitusvarojen realisoituneet myyntivoitot | 30 | 24 |
| Muut tuotot rahoitustoiminnasta | 61 | 40 |
| Yhteensä | 2  298 | 1  991 |

(milj. euroa)

2014

2013

Korkotuotot:

ennakkomaksuista

16

29

viivästyneistä suorituksista

387

88

myytävissä olevista rahoitusvaroista

65

71

lainoista

1  722

1  712

käteisvaroista ja muista rahavaroista

10

21

arvoltaan alentuneista rahoitusvaroista

0

—

muut

1

1

Korkotuotot

Korkotuotot

2  202

2  202

1  922

1  922

Osinkotuotot

Osinkotuotot

6

6

6

6

Rahoitusvarojen realisoituneet myyntivoitot

Rahoitusvarojen realisoituneet myyntivoitot

30

30

24

24

Muut tuotot rahoitustoiminnasta

Muut tuotot rahoitustoiminnasta

61

61

40

40

Yhteensä

Yhteensä

2  298

2  298

1  991

1  991

Lainoista saadut korkotuotot liittyvät pääasiassa lainavaroista myönnettyihin luottoihin (ks. liitetieto 2.4.2).

2.4.2

Rahoitusvarojen tuottamat nettovoitot tai -tappiot

Rahoitusvarojen tuottamat nettovoitot tai -tappiot

| (milj. euroa) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Myytävissä olevien rahoitusvarojen tuottamat nettovoitot/(-tappiot) | 13 | 24 |

(milj. euroa)

2014

2013

Myytävissä olevien rahoitusvarojen tuottamat nettovoitot/(-tappiot)

13

24

3.8   MUUT TUOTOT VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

MUUT TUOTOT VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

| (milj. euroa) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Tuotot aineellisista käyttöomaisuushyödykkeistä | 16 | 38 |
| Kurssivoitot | 478 | 336 |
| Muut | 571 | 1  070 |
| Yhteensä | 1  066 | 1  443 |

(milj. euroa)

2014

2013

Tuotot aineellisista käyttöomaisuushyödykkeistä

16

38

Kurssivoitot

478

336

Muut

571

1  070

Yhteensä

Yhteensä

1  066

1  066

1  443

1  443

Muut tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista ovat pääasiassa hallinnointipalkkioita ja tuottoja, jotka liittyvät arvoltaan aiemmin alentuneisiin saamisiin.

KULUT

KULUT

SIIRTOMAKSUT JA TUET HALLINNOINTITAVAN MUKAAN JAOTELTUINA

SIIRTOMAKSUT JA TUET HALLINNOINTITAVAN MUKAAN JAOTELTUINA

3.9   HALLINNOINTI YHTEISTYÖSSÄ JÄSENVALTIOIDEN KANSSA

HALLINNOINTI YHTEISTYÖSSÄ JÄSENVALTIOIDEN KANSSA

| (milj. euroa) |
| --- |
| Jäsenvaltioiden toteuttamat | 2014 | 2013 |
| Maataloustukirahasto | 44  465 | 45  067 |
| Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja muut maaseudun kehittämistä koskevat välineet | 14  046 | 13  585 |
| Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto | 43  345 | 47  767 |
| Euroopan sosiaalirahasto | 12  651 | 12  126 |
| Muut | 2  307 | 1  525 |
| Yhteensä | 1 16  814 | 1 20  070 |

(milj. euroa)

Jäsenvaltioiden toteuttamat

2014

2013

Maataloustukirahasto

44  465

45  067

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja muut maaseudun kehittämistä koskevat välineet

14  046

13  585

Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto

43  345

47  767

Euroopan sosiaalirahasto

12  651

12  126

Muut

2  307

1  525

Yhteensä

Yhteensä

1 16  814

1 16  814

1 20  070

1 20  070

Rakennerahastojen ohjelmat ovat ohjelmakauden 2007–2013 loppuvaiheessa, mutta myös ohjelmakauden 2014–2020 käynnistysvaiheessa.

Suurin osa vähennyksestä vuoteen 2013 verrattuna koskee Euroopan aluekehitysrahastoa ja koheesiorahastoa. Vuonna 2014 kirjatut menot koskevat vain ohjelmakautta 2007–2013, kun taas nykyiselle ohjelmakaudelle ei ole vielä kirjattu kuluja. Tämä johtuu siitä, että ohjelmat ovat käynnistyneet hitaasti (täytäntöönpano jäsenvaltioissa on alkanut vasta vuonna 2015).

Maataloustukirahaston menojen vähennys johtuu pääasiassa budjettikurimekanismin vaikutuksesta.

Kohta ”Muut” käsittää pääasiassa seuraavat osa-alueet: turvapaikka- ja maahanmuuttoasiat (0,6 miljardia euroa), sisäinen turvallisuus (0,5 miljardia euroa), meri- ja kalastusasiat (0,5 miljardia euroa), Euroopan solidaarisuusrahasto (0,2 miljardia euroa) ja Euroopan globalisaatiorahasto (0,1 miljardia euroa).

3.10   SUORA HALLINNOINTI

SUORA HALLINNOINTI

| (milj. euroa) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Komission toteuttamat | 10  431 | 8  722 |
| EU:n toimeenpanovirastojen toteuttamat | 4  880 | 3  797 |
| Yhteensä | 15  311 | 12  519 |

(milj. euroa)

2014

2013

Komission toteuttamat

10  431

8  722

EU:n toimeenpanovirastojen toteuttamat

4  880

3  797

Yhteensä

Yhteensä

15  311

15  311

12  519

12  519

Nämä määrät liittyvät lähinnä tutkimuspolitiikan toteuttamiseen (8,9 miljardia euroa) ja verkkoja koskeviin ohjelmiin (1,5 miljardia euroa) sekä Euroopan naapuruuspolitiikan (1,5 miljardia euroa) ja kehitysyhteistyön (1,3 miljardia euroa) välineisiin.

Määrien kasvu vuonna 2014 johtuu pääasiassa kehitysyhteistyöstä, jossa lisäystä oli 0,5 miljardia euroa (mukaan lukien 250 miljoonan euron maksu Ukrainalle), energia-asioista (1,1 miljardia euroa) ja toimeenpanoviraston hallinnoimista tutkimusohjelmista (1,1 miljardia euroa, koska käynnissä olevien hankkeiden määrä on kasvanut).

3.11   VÄLILLINEN HALLINNOINTI

VÄLILLINEN HALLINNOINTI

| (milj. euroa) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat | 1  025 | 656 |
| Kolmansien maiden toteuttamat | 1  005 | 720 |
| Kansainvälisten järjestöjen toteuttamat | 1  765 | 1  745 |
| Muiden yhteisöjen toteuttamat | 1  799 | 1  694 |
| Yhteensä | 5  594 | 4  815 |

(milj. euroa)

2014

2013

EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat

1  025

656

Kolmansien maiden toteuttamat

1  005

720

Kansainvälisten järjestöjen toteuttamat

1  765

1  745

Muiden yhteisöjen toteuttamat

1  799

1  694

Yhteensä

Yhteensä

5  594

5  594

4  815

4  815

3.12   HENKILÖSTÖ- JA ELÄKEKULUT

HENKILÖSTÖ- JA ELÄKEKULUT

| (milj. euroa) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Henkilöstökulut | 5  693 | 5  527 |
| Eläkekulut | 3  970 | 3  531 |
| Yhteensä | 9  662 | 9  058 |

(milj. euroa)

2014

2013

Henkilöstökulut

5  693

5  527

Eläkekulut

3  970

3  531

Yhteensä

Yhteensä

9  662

9  662

9  058

9  058

Eläkekustannuksissa on otettu huomioon työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen vakuutusmatemaattisesta uudelleenarvioinnista johtuvat muutokset, jotka eivät liity muihin vakuutusmatemaattisiin oletuksiin.

3.13   TYÖSUHDE-ETUUKSIIN LIITTYVIEN VAKUUTUSMATEMAATTISTEN OLETUSTEN MUUTOKSET

TYÖSUHDE-ETUUKSIIN LIITTYVIEN VAKUUTUSMATEMAATTISTEN OLETUSTEN MUUTOKSET

Tässä kohdassa esitettävä 9,2 miljardin euron vakuutusmatemaattinen nettotappio liittyy työsuhde-etuuksiin perustuviin velkoihin, jotka on merkitty taseeseen (ks. liitetieto 2.9). Poikkeuksellisen suuri määrä johtuu korkojen voimakkaasta laskusta, mikä heijastaa taustalla olevia taloudellisia olosuhteita.

2.9

3.14   KULUT RAHOITUSTOIMINNASTA

KULUT RAHOITUSTOIMINNASTA

| (milj. euroa) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Korkokulut: | | |
| ottolainaus | 1  712 | 1  697 |
| muut | 22 | 22 |
| Rahoitusleasing-sopimukset | 90 | 99 |
| Myytävissä olevien rahoitusvarojen arvonalentumistappiot | 3 | 8 |
| Arvonalentumistappio lainoista ja muista saamisista | 1  030 | 469 |
| Rahoitusvarojen toteutuneet myyntitappiot | 17 | — |
| Muut rahoituskulut | 51 | 87 |
| Yhteensä | 2  926 | 2  383 |

(milj. euroa)

2014

2013

Korkokulut:

ottolainaus

1  712

1  697

muut

22

22

Rahoitusleasing-sopimukset

90

99

Myytävissä olevien rahoitusvarojen arvonalentumistappiot

3

8

Arvonalentumistappio lainoista ja muista saamisista

1  030

469

Rahoitusvarojen toteutuneet myyntitappiot

17

—

Muut rahoituskulut

51

87

Yhteensä

Yhteensä

2  926

2  926

2  383

2  383

Ottolainauksen korkokulut vastaavat lainoista saatua korkotuottoa (back-to-back).

3.15   OSUUS YHTEISYRITYSTEN JA OSAKKUUSYRITYSTEN NETTOTULOKSESTA

OSUUS YHTEISYRITYSTEN JA OSAKKUUSYRITYSTEN NETTOTULOKSESTA

EU kirjaa pääomaosuusmenetelmän mukaisesti tuotto- ja kululaskelmaansa osuutensa osakkuusyritystensä ja yhteisyritystensä nettotuloksesta (ks. myös liitetiedot 2.3.1 ja 2.3.2).

2.3.1

2.3.2

3.16   MUUT KULUT

MUUT KULUT

| (milj. euroa) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Hallinnolliset ja tietotekniset kulut | 2  070 | 2  034 |
| Aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut | 1  186 | 1  105 |
| Kurssitappiot | 370 | 395 |
| Varausten oikaisut | 688 | 399 |
| Muut | 839 | 640 |
| Yhteensä | 5  152 | 4  572 |

(milj. euroa)

2014

2013

Hallinnolliset ja tietotekniset kulut

2  070

2  034

Aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut

1  186

1  105

Kurssitappiot

370

395

Varausten oikaisut

688

399

Muut

839

640

Yhteensä

Yhteensä

5  152

5  152

4  572

4  572

Tutkimukseen ja kehitykseen liittyvät kulut sisältyvät hallinnollisiin ja tietoteknisiin kuluihin ja ovat seuraavat:

| (milj. euroa) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Tutkimuskulut | 353 | 335 |
| Aktivoimattomat kehitysmenot | 54 | 74 |
| Yhteensä | 406 | 409 |

(milj. euroa)

2014

2013

Tutkimuskulut

353

335

Aktivoimattomat kehitysmenot

54

74

Yhteensä

Yhteensä

406

406

409

409

Kohtaan ”Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet” sisältyy 369 miljoonaa euroa muihin leasing-sopimuksiin liittyviä kuluja (388 miljoonaa euroa vuonna 2013). Näiden leasing-sopimusten jäljellä olevana voimassaoloaikana on suoritettava seuraavat maksut:

| (milj. euroa) |
| --- |
| | Vastaisuudessa maksettavat määrät | |
| | Erääntymiseen < 1 vuosi | Erääntymiseen 1–5 vuotta | Erääntymiseen >5 vuotta | Yhteensä |
| Rakennukset | 332 | 988 | 934 | 2  254 |
| Atk-laitteet ja muut laitteet | 7 | 15 | 0 | 22 |
| Yhteensä | 339 | 1  003 | 934 | 2  276 |

(milj. euroa)

Vastaisuudessa maksettavat määrät

Erääntymiseen < 1 vuosi

Erääntymiseen 1–5 vuotta

Erääntymiseen >5 vuotta

Yhteensä

Rakennukset

332

988

934

2  254

Atk-laitteet ja muut laitteet

7

15

0

22

Yhteensä

Yhteensä

339

339

1  003

1  003

934

934

2  276

2  276

3.17   SEGMENTTIRAPORTOINTI MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

SEGMENTTIRAPORTOINTI MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| (milj. euroa) |
| --- |
| | Älykäs ja osallistava kasvu | Kestävä kasvu | Turvallisuus ja kansalaisuus | Globaali Eurooppa | Hallinto | Ei sidottu monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen (10) | Yhteensä |
| BKTL-varat | — | — | — | — | — | 1 04  688 | 1 04  688 |
| Perinteiset omat varat | — | — | — | — | — | 17  137 | 17  137 |
| Alv | — | — | — | — | — | 17  462 | 17  462 |
| Sakot | — | — | — | — | — | 2  297 | 2  297 |
| Varojen takaisinperintä | 1  136 | 2  226 | 3 | 53 | — | 0 | 3  418 |
| Muut | 1  981 | 508 | 4 | 53 | 4  590 | (1  513) | 5  623 |
| Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista | 3  117 | 2  734 | 6 | 106 | 4  590 | 1 40  072 | 1 50  625 |
| Tuotot rahoitustoiminnasta | 66 | 3 | 0 | 36 | 1 | 2  192 | 2  298 |
| Muut | 119 | (11) | (4) | 97 | 215 | 649 | 1  066 |
| Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista | 185 | (8) | (4) | 134 | 216 | 2  841 | 3  364 |
| Tuotot yhteensä | 3  302 | 2  726 | 2 | 240 | 4  806 | 1 42  913 | 1 53  989 |
| Jäsenvaltioiden toteuttamat menot: | | | | | | | |
| maataloustukirahasto | — | (44  465) | — | — | — | — | (44  465) |
| Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet | — | (14  033) | — | (12) | — | — | (14  046) |
| EAKR ja koheesiorahasto | (43  345) | — | — | — | — | — | (43  345) |
| Euroopan sosiaalirahasto | (12  651) | — | — | — | — | — | (12  651) |
| Muut | (561) | (542) | (1  109) | (94) | — | — | (2  307) |
| Komission ja toimeenpanovirastojen toteuttamat | (9  809) | (339) | (1  114) | (4  046) | 9 | (12) | (15  311) |
| EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat | (789) | (58) | (473) | (40) | — | 334 | (1  025) |
| Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen toteuttamat | (246) | 4 | (8) | (2  520) | (0) | — | (2  770) |
| Muiden yhteisöjen toteuttamat | (1  317) | — | (5) | (478) | (0) | 1 | (1  799) |
| Henkilöstö- ja eläkekulut | (1  538) | (324) | (362) | (566) | (6  066) | (806) | (9  662) |
| Työsuhde-etuuksiin liittyvien vakuutusmatemaattisten oletusten muutokset | — | — | — | — | (9  170) | — | (9  170) |
| Kulut rahoitustoiminnasta | (152) | (25) | (1) | (26) | (557) | (2  165) | (2  926) |
| Osuus yhteisyritysten ja osakkuusyritysten nettotappioista | (640) | — | — | — | — | — | (640) |
| Muut kulut | (1  397) | (60) | (115) | (126) | (3  069) | (385) | (5  152) |
| Toimintakulut yhteensä | (72  444) | (59  843) | (3  189) | (7  908) | (18  853) | (3  032) | (1 65  269) |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | (69  141) | (57  117) | (3  186) | (7  668) | (14  047) | 1 39  880 | (11  280) |

(milj. euroa)

Älykäs ja osallistava kasvu

Kestävä kasvu

Turvallisuus ja kansalaisuus

Globaali Eurooppa

Hallinto

Ei sidottu monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen (10)

10

Yhteensä

BKTL-varat

—

—

—

—

—

1 04  688

1 04  688

Perinteiset omat varat

—

—

—

—

—

17  137

17  137

Alv

—

—

—

—

—

17  462

17  462

Sakot

—

—

—

—

—

2  297

2  297

Varojen takaisinperintä

1  136

2  226

3

53

—

0

3  418

Muut

1  981

508

4

53

4  590

(1  513)

5  623

Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

3  117

3  117

2  734

2  734

6

6

106

106

4  590

4  590

1 40  072

1 40  072

1 50  625

1 50  625

Tuotot rahoitustoiminnasta

66

3

0

36

1

2  192

2  298

Muut

119

(11)

(4)

97

215

649

1  066

Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista

Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista

185

185

(8)

(8)

(4)

(4)

134

134

216

216

2  841

2  841

3  364

3  364

Tuotot yhteensä

Tuotot yhteensä

3  302

3  302

2  726

2  726

2

2

240

240

4  806

4  806

1 42  913

1 42  913

1 53  989

1 53  989

Jäsenvaltioiden toteuttamat menot:

maataloustukirahasto

—

(44  465)

—

—

—

—

(44  465)

Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

—

(14  033)

—

(12)

—

—

(14  046)

EAKR ja koheesiorahasto

(43  345)

—

—

—

—

—

(43  345)

Euroopan sosiaalirahasto

(12  651)

—

—

—

—

—

(12  651)

Muut

(561)

(542)

(1  109)

(94)

—

—

(2  307)

Komission ja toimeenpanovirastojen toteuttamat

(9  809)

(339)

(1  114)

(4  046)

9

(12)

(15  311)

EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat

(789)

(58)

(473)

(40)

—

334

(1  025)

Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen toteuttamat

(246)

4

(8)

(2  520)

(0)

—

(2  770)

Muiden yhteisöjen toteuttamat

(1  317)

—

(5)

(478)

(0)

1

(1  799)

Henkilöstö- ja eläkekulut

(1  538)

(324)

(362)

(566)

(6  066)

(806)

(9  662)

Työsuhde-etuuksiin liittyvien vakuutusmatemaattisten oletusten muutokset

—

—

—

—

(9  170)

—

(9  170)

Kulut rahoitustoiminnasta

(152)

(25)

(1)

(26)

(557)

(2  165)

(2  926)

Osuus yhteisyritysten ja osakkuusyritysten nettotappioista

(640)

—

—

—

—

—

(640)

Muut kulut

(1  397)

(60)

(115)

(126)

(3  069)

(385)

(5  152)

Toimintakulut yhteensä

Toimintakulut yhteensä

(72  444)

(72  444)

(59  843)

(59  843)

(3  189)

(3  189)

(7  908)

(7  908)

(18  853)

(18  853)

(3  032)

(3  032)

(1 65  269)

(1 65  269)

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

(69  141)

(69  141)

(57  117)

(57  117)

(3  186)

(3  186)

(7  668)

(7  668)

(14  047)

(14  047)

1 39  880

1 39  880

(11  280)

(11  280)

Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain esitetyt tuotot ja kulut perustuvat arvioon, koska kaikki sitoumukset eivät liity monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen.

3.18   VUODEN 2013 NUMEROTIETOJEN UUDELLEENLUOKITTELU

VUODEN 2013 NUMEROTIETOJEN UUDELLEENLUOKITTELU

Tuotto- ja kululaskelman esitystapaa on uudistettu vuoden 2014 tilinpäätöksessä, jotta tilinpäätöksen käyttäjille voidaan antaa paremmin tietoa. Kuten EU:n tilinpitosäännöissä edellytetään, vuoden 2013 numerotietojen uudelleenluokittelun yhteydessä ei ole muutettu rahamääriä vaan ainoastaan niiden esitystapaa. Tuotot, kulut ja tulos pysyvät sellaisina kuin ne on alun perin julkaistu vuoden 2013 tilinpäätöksessä. Seuraavassa esitetään yleiskatsaus muutosten vaikutuksiin:

| (milj. euroa) |
| --- |
| | Tuotot omista varoista ja rahoitusosuuksista | Muut toiminnan tuotot | Toiminnan tuotot yhteensä | Hallinto- kulut | Toimintakulut | Toimintakulut yhteensä | Toiminnan ylijäämä | Tuotot rahoitustoiminnasta | Kulut rahoitustoiminnasta | Eläkkeisiin ja muihin työsuhde-etuuksiin liittyvän velan muutos | Osuus yhteisyritysten ja osakkuusyritysten nettotappioista | Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | 2013 (uusi esitystapa) |
| 2013 (julkaistu) | 1 41  241 | 8  415 | 1 49  655 | (9  269) | (1 38  571) | (1 47  840) | 1  815 | 2  038 | (2  045) | (5  565) | (608) | (4  365) | |
| Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista | | | | | | | | | | | | | |
| BKTL-varat | 1 10  194 | — | 1 10  194 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 1 10  194 |
| Perinteiset omat varat | 15  467 | — | 15  467 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 15  467 |
| Alv | 14  019 | — | 14  019 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 14  019 |
| Sakot | — | 2  757 | 2  757 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 2  757 |
| Varojen takaisinperintä | | 1  777 | 1  777 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 1  777 |
| Muut | 1  561 | 2  484 | 4  045 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 4  045 |
| Yhteensä | 1 41  241 | 7  018 | 1 48  259 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 1 48  259 |
| Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista | | | | | | | | | | | | | |
| Tuotot rahoitustoiminnasta | — | — | — | — | — | — | — | 1  991 | — | — | — | — | 1  991 |
| Muut | — | 1  397 | 1  397 | — | — | — | — | 47 | — | — | — | — | 1  443 |
| Yhteensä | — | 1  397 | 1  397 | — | — | — | — | 2  038 | — | — | — | — | 3  434 |
| TUOTOT YHTEENSÄ | 1 41  241 | 8  415 | 1 49  655 | — | — | — | — | 2  038 | — | — | — | — | 1 51  693 |

(milj. euroa)

Tuotot omista varoista ja rahoitusosuuksista

Muut toiminnan tuotot

Toiminnan tuotot yhteensä

Hallinto- kulut

Toimintakulut

Toimintakulut yhteensä

Toiminnan ylijäämä

Tuotot rahoitustoiminnasta

Kulut rahoitustoiminnasta

Eläkkeisiin ja muihin työsuhde-etuuksiin liittyvän velan muutos

Osuus yhteisyritysten ja osakkuusyritysten nettotappioista

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

2013 (uusi esitystapa)

2013 (julkaistu)

2013 (julkaistu)

1 41  241

1 41  241

8  415

8  415

1 49  655

1 49  655

(9  269)

(9  269)

(1 38  571)

(1 38  571)

(1 47  840)

(1 47  840)

1  815

1  815

2  038

2  038

(2  045)

(2  045)

(5  565)

(5  565)

(608)

(608)

(4  365)

(4  365)

Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

BKTL-varat

1 10  194

—

1 10  194

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1 10  194

Perinteiset omat varat

15  467

—

15  467

—

—

—

—

—

—

—

—

—

15  467

Alv

14  019

—

14  019

—

—

—

—

—

—

—

—

—

14  019

Sakot

—

2  757

2  757

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2  757

Varojen takaisinperintä

1  777

1  777

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1  777

Muut

1  561

2  484

4  045

—

—

—

—

—

—

—

—

—

4  045

Yhteensä

Yhteensä

1 41  241

1 41  241

7  018

7  018

1 48  259

1 48  259

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1 48  259

1 48  259

Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista

Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista

Tuotot rahoitustoiminnasta

—

—

—

—

—

—

—

1  991

—

—

—

—

1  991

Muut

—

1  397

1  397

—

—

—

—

47

—

—

—

—

1  443

Yhteensä

Yhteensä

—

1  397

1  397

1  397

1  397

—

—

—

—

2  038

2  038

—

—

—

—

3  434

3  434

TUOTOT YHTEENSÄ

TUOTOT YHTEENSÄ

1 41  241

1 41  241

8  415

8  415

1 49  655

1 49  655

—

—

—

—

2  038

2  038

—

—

—

—

1 51  693

1 51  693

| (milj. euroa) |
| --- |
| | Tuotot omista varoista ja rahoitusosuuksista | Muut toiminnan tuotot | Yhteensä | Hallinto- kulut | Toimintakulut | Toiminnan kulut yhteensä | Toiminnan ylijäämä | Tuotot rahoitustoiminnasta | Kulut rahoitustoiminnasta | Eläkkeisiin ja muihin työsuhde-etuuksiin liittyvän velan muutos | Osuus yhteisyritysten ja osakkuusyritysten nettotappioista | Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | 2013 (uusi esitystapa) |
| Jäsenvaltioiden toteuttamat menot: | | | | | | | | | | | | | |
| Euroopan maatalouden tukirahasto | — | — | — | — | (45  067) | (45  067) | — | — | — | — | — | — | (45  067) |
| Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja muut maaseudun kehittämistä koskevat välineet | — | — | — | — | (13  585) | (13  585) | — | — | — | — | — | — | (13  585) |
| Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto | — | — | — | — | (47  767) | (47  767) | — | — | — | — | — | — | (47  767) |
| Euroopan sosiaalirahasto | — | — | — | — | (12  126) | (12  126) | — | — | — | — | — | — | (12  126) |
| Muut | — | — | — | — | (1  525) | (1  525) | — | — | — | — | — | — | (1  525) |
| Komission ja toimeenpanovirastojen toteuttamat | — | — | — | — | (12  519) | (12  519) | — | — | — | — | — | — | (12  519) |
| EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat | — | — | — | — | (656) | (656) | — | — | — | — | — | — | (656) |
| Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen toteuttamat | — | — | — | — | (2  465) | (2  465) | — | — | — | — | — | — | (2  465) |
| Muiden yhteisöjen toteuttamat | — | — | — | — | (1  694) | (1  694) | — | — | — | — | — | — | (1  694) |
| Henkilöstö- ja eläkekulut | — | — | — | (5  527) | — | (5  527) | — | — | — | (3  531) | — | — | (9  058) |
| Työsuhde-etuuksiin liittyvien vakuutusmatemaattisten oletusten muutokset | — | — | — | — | — | — | — | — | — | (2  033) | — | — | (2  033) |
| Kulut rahoitustoiminnasta | — | — | — | — | (469) | (469) | — | — | (1  914) | — | — | — | (2  383) |
| Osuus yhteisyritysten ja osakkuusyritysten nettotappioista | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | (608) | — | (608) |
| Muut kulut | — | — | — | (3  742) | (699) | (4  442) | — | — | (131) | — | — | — | (4  572) |
| KULUT YHTEENSÄ | — | — | — | (9  269) | (1 38  571) | (1 47  840) | — | — | (2  045) | (5  565) | (608) | — | (1 56  058) |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | 1 41  241 | 8  415 | 1 49  655 | (9  269) | (1 38  571) | (1 47  840) | 1  815 | 2  038 | (2  045) | (5  565) | (608) | — | (4  365) |

(milj. euroa)

Tuotot omista varoista ja rahoitusosuuksista

Muut toiminnan tuotot

Yhteensä

Hallinto- kulut

Toimintakulut

Toiminnan kulut yhteensä

Toiminnan ylijäämä

Tuotot rahoitustoiminnasta

Kulut rahoitustoiminnasta

Eläkkeisiin ja muihin työsuhde-etuuksiin liittyvän velan muutos

Osuus yhteisyritysten ja osakkuusyritysten nettotappioista

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

2013 (uusi esitystapa)

Jäsenvaltioiden toteuttamat menot:

Euroopan maatalouden tukirahasto

—

—

—

—

(45  067)

(45  067)

—

—

—

—

—

—

(45  067)

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja muut maaseudun kehittämistä koskevat välineet

—

—

—

—

(13  585)

(13  585)

—

—

—

—

—

—

(13  585)

Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto

—

—

—

—

(47  767)

(47  767)

—

—

—

—

—

—

(47  767)

Euroopan sosiaalirahasto

—

—

—

—

(12  126)

(12  126)

—

—

—

—

—

—

(12  126)

Muut

—

—

—

—

(1  525)

(1  525)

—

—

—

—

—

—

(1  525)

Komission ja toimeenpanovirastojen toteuttamat

—

—

—

—

(12  519)

(12  519)

—

—

—

—

—

—

(12  519)

EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat

—

—

—

—

(656)

(656)

—

—

—

—

—

—

(656)

Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen toteuttamat

—

—

—

—

(2  465)

(2  465)

—

—

—

—

—

—

(2  465)

Muiden yhteisöjen toteuttamat

—

—

—

—

(1  694)

(1  694)

—

—

—

—

—

—

(1  694)

Henkilöstö- ja eläkekulut

—

—

—

(5  527)

—

(5  527)

—

—

—

(3  531)

—

—

(9  058)

Työsuhde-etuuksiin liittyvien vakuutusmatemaattisten oletusten muutokset

—

—

—

—

—

—

—

—

—

(2  033)

—

—

(2  033)

Kulut rahoitustoiminnasta

—

—

—

—

(469)

(469)

—

—

(1  914)

—

—

—

(2  383)

Osuus yhteisyritysten ja osakkuusyritysten nettotappioista

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

(608)

—

(608)

Muut kulut

—

—

—

(3  742)

(699)

(4  442)

—

—

(131)

—

—

—

(4  572)

KULUT YHTEENSÄ

KULUT YHTEENSÄ

—

—

—

(9  269)

(9  269)

(1 38  571)

(1 38  571)

(1 47  840)

(1 47  840)

—

—

(2  045)

(2  045)

(5  565)

(5  565)

(608)

(608)

—

(1 56  058)

(1 56  058)

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

1 41  241

1 41  241

8  415

8  415

1 49  655

1 49  655

(9  269)

(9  269)

(1 38  571)

(1 38  571)

(1 47  840)

(1 47  840)

1  815

1  815

2  038

2  038

(2  045)

(2  045)

(5  565)

(5  565)

(608)

(608)

—

(4  365)

(4  365)

4.   RAHAVIRTALASKELMAN LIITETIEDOT

4.1   RAHAVIRTALASKELMAN TARKOITUS JA LAATIMISPERIAATTEET

RAHAVIRTALASKELMAN TARKOITUS JA LAATIMISPERIAATTEET

Rahavirtalaskelman sisältämien tietojen perusteella arvioidaan, miten hyvin EU kykenee kerryttämään käteisvaroja ja muita rahavaroja ja millainen näiden varojen tarve on.

Rahavirtalaskelman laadinta perustuu epäsuoraan esittämistapaan. Tämä tarkoittaa sitä, että varainhoitovuoden taloudellista tulosta oikaistaan sellaisten toimien vaikutuksella, joihin ei liity maksutapahtumaa, aikaisempien tai tulevien tilikausien toimintaan kuuluvien maksujen jaksotuksilla sekä investointien rahavirtoihin kuuluvilla tuotto- ja kuluerillä.

Ulkomaanrahan määräisten toimien rahavirrat kirjataan EU:n tilinpäätösvaluuttana (euroina). Muuntokurssina käytetään rahavirtalaskelman laatimispäivän euron kurssia.

Rahavirtalaskelmassa esitetään tilikauden rahavirrat jaoteltuina toiminnan ja investointien rahavirtoihin (EU:lla ei ole rahoitustoimiin liittyviä rahavirtoja).

4.2   TOIMINNAN RAHAVIRTA

TOIMINNAN RAHAVIRTA

Toiminnan rahavirrat sisältävät muusta EU:n toiminnasta kuin investoinneista kertyvät rahavirrat. Rahavirroista suurin osa kuuluu näihin rahavirtoihin. Tuensaajille myönnettyjä lainoja (ja mahdollisesti niiden rahoittamiseksi otettuja lainoja) ei katsota investoinneiksi (eikä rahoitustoiminnaksi), koska ne kuuluvat EU:n yleisiin tavoitteisiin ja ovat näin osa EU:n päivittäistä toimintaa. Toiminnan rahavirtoihin kuuluvat myös investoinnit, jotka liittyvät esimerkiksi Euroopan investointirahastoon, EBRD:hen ja pääomasijoitustoimintaan, koska näiden toimien tavoitteena on tukea EU:n toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamista.

4.3   INVESTOINTIEN RAHAVIRTA

INVESTOINTIEN RAHAVIRTA

Investointien rahavirrat sisältävät aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden hankinnat ja luovutukset sekä sellaiset muihin investointeihin liittyvät hankinnat ja luovutukset, joita ei sisällytetä muihin rahavaroihin. Tuensaajille myönnettyjä lainoja ei ole sisällytetty investointien rahavirtaan. Tavoitteena on esittää vain EU:n varsinaiset investoinnit.

5.   EHDOLLISET VARAT JA VELAT JA MUUT TILINPÄÄTÖKSESSÄ ESITETTÄVÄT TIEDOT

5.1   EHDOLLISET VARAT

EHDOLLISET VARAT

| (milj. euroa) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Saadut vakuudet: | | |
| suoritustakuut | 400 | 441 |
| muut vakuudet | 27 | 39 |
| muut ehdolliset varat | 49 | 16 |
| Yhteensä | 476 | 496 |

(milj. euroa)

31.12.2014

31.12.2013

Saadut vakuudet:

suoritustakuut

400

441

muut vakuudet

27

39

muut ehdolliset varat

49

16

Yhteensä

Yhteensä

476

476

496

496

Tuensaajilta vaaditaan suoritustakuu, jolla varmistetaan, että EU:n rahoitusta saavat tuensaajat noudattavat EU:n kanssa tekemäänsä sopimukseen sisältyviä ehtoja.

5.2   EHDOLLISET VELAT

EHDOLLISET VELAT

| (milj. euroa) |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Annetut vakuudet | 5.2.1 | 20  862 | 22  162 |
| Sakot | 5.2.2 | 5  602 | 5  227 |
| Maataloustukirahasto, maaseudun kehittäminen ja liittymistä valmistelevat toimet | 5.2.3 | 505 | 1  537 |
| Koheesiopolitiikka | 5.2.4 | 9 | 137 |
| Oikeustapauksiin ja muihin riita-asioihin liittyvät määrät | 5.2.5 | 789 | 689 |
| Muut ehdolliset velat | | 5 | 52 |
| Yhteensä | | 27  772 | 29  805 |

(milj. euroa)

Liitetieto

31.12.2014

31.12.2013

Annetut vakuudet

5.2.1

5.2.1

20  862

22  162

Sakot

5.2.2

5.2.2

5  602

5  227

Maataloustukirahasto, maaseudun kehittäminen ja liittymistä valmistelevat toimet

5.2.3

5.2.3

505

1  537

Koheesiopolitiikka

5.2.4

5.2.4

9

137

Oikeustapauksiin ja muihin riita-asioihin liittyvät määrät

5.2.5

5.2.5

789

689

Muut ehdolliset velat

5

52

Yhteensä

Yhteensä

27  772

27  772

29  805

29  805

Kaikki ehdolliset velat rahoitetaan niiden toteutuessa EU:n tulevista talousarvioista, pois lukien sakkoihin liittyvät ehdolliset velat.

5.2.1   
  Annetut vakuudet

Annetut vakuudet

| (milj. euroa) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Takaukset lainoille, jotka Euroopan investointipankki (EIP) on myöntänyt omista varoistaan | | |
| 65 %:n takaus | 18  283 | 19  077 |
| 70 %:n takaus | 447 | 1  361 |
| 75 %:n takaus | 168 | 257 |
| 100 %:n takaus | 300 | 461 |
| Yhteensä | 19  198 | 21  156 |
| Muut annetut vakuudet | 1  664 | 1  006 |
| Yhteensä | 20  862 | 22  162 |

(milj. euroa)

31.12.2014

31.12.2013

Takaukset lainoille, jotka Euroopan investointipankki (EIP) on myöntänyt omista varoistaan

65 %:n takaus

18  283

19  077

70 %:n takaus

447

1  361

75 %:n takaus

168

257

100 %:n takaus

300

461

Yhteensä

Yhteensä

19  198

19  198

21  156

21  156

Muut annetut vakuudet

1  664

1  006

Yhteensä

Yhteensä

20  862

20  862

22  162

22  162

EU:n talousarviosta on myönnetty takauksia EIP:n omista varoistaan kolmansille maille 31. joulukuuta 2014 mennessä myöntämille lainoille (myös jäsenvaltioille ennen liittymistä myönnetyt lainat). EU:n takaus on kuitenkin rajoitettu tiettyyn prosenttiosuuteen hyväksyttyjen lainajärjestelyjen enimmäismäärästä. Tämä prosenttiosuus voi olla 65 prosenttia (vuoteen 2007 mennessä myönnetyt lainat), 70 prosenttia, 75 prosenttia tai 100 prosenttia. Jos enimmäismäärää ei saavuteta, EU:n takaus annetaan koko lainakannalle. Vuoden 2007 jälkeen myönnettyjen lainojen (vuosia 2007–2013 ja 2014–2020 koskevat valtuutukset) osalta EU:n takaus on rajoitettu 65 prosenttiin jäljellä olevasta velasta eikä hyväksyttyjen lainajärjestelyjen enimmäismäärästä. Takauskanta oli 31. joulukuuta 2014 yhteensä 19  198 miljoonaa euroa. Summa vastaa EU:lla olevaa enimmäisriskiä. Noin 82 prosenttia EIP:n lainanannosta (valtiotasolla ja valtiotasoa alemmalla tasolla) oli 31. joulukuuta 2014 katettu yleisvakuudella, kun taas loput EIP:n toimet on katettu ainoastaan poliittisen riskin osalta.

Muut annetut vakuudet liittyvät pääasiassa riskinjakorahoitusvälineeseen (883 miljoonaa euroa), Horisontti 2020 -ohjelmaan (365 miljoonaa euroa) ja TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmään (209 miljoonaa euroa).

5.2.2   
  Sakot

Sakot

Nämä määrät koskevat sakkoja, jotka komissio on määrännyt kilpailusääntöjen rikkomisesta ja jotka on alustavasti maksettu. Lisäksi sakon määräämistä koskevaan komission päätökseen on joko haettu muutosta tai ei tiedetä, haetaanko päätökseen muutosta. Ehdollinen velka säilytetään siihen saakka kunnes unionin tuomioistuin on antanut asiassa lainvoimaisen päätöksen. Alustaville maksuille kertynyt korko sisältyy varainhoitovuoden taloudelliseen tulokseen, ja se esitetään myös ehdollisena velkana määriin liittyvän komission omistusoikeuden epävarmuuden osoittamiseksi.

5.2.3   
  Maataloustukirahasto, maaseudun kehittäminen ja liittymistä valmistelevat toimet

Maataloustukirahasto, maaseudun kehittäminen ja liittymistä valmistelevat toimet

Tämä erä sisältää sellaiset ehdolliset velat jäsenvaltioille, jotka liittyvät maataloustukirahaston menojen sääntöjenmukaisuustarkastusten seurauksena tehtyihin päätöksiin sekä maaseudun kehittämistä ja liittymistä valmistelevia toimia koskeviin rahoitusoikaisuihin, joista unionin tuomioistuin ei ole vielä antanut tuomiota. Menettelyn kesto unionin tuomioistuimessa määrää sen, milloin velan lopullinen määrä vahvistetaan ja minkä vuoden talousarviosta velallisen hyväksi ratkaistun muutoksenhaun vaikutus katetaan.

5.2.4   
  Koheesiopolitiikka

Koheesiopolitiikka

Tämä erä sisältää sellaiset ehdolliset velat jäsenvaltioille, jotka liittyvät koheesiopolitiikan piiriin kuuluviin toimiin. Asioissa odotetaan suullisen kuulemisen päivämäärää tai unionin tuomioistuimen tuomiota.

5.2.5   
  Oikeustapauksiin ja muihin riita-asioihin liittyvät määrät

Oikeustapauksiin ja muihin riita-asioihin liittyvät määrät

Tämä erä liittyy EU:ta vastaan nostettuihin käsiteltävinä oleviin vahingonkorvauskanteisiin ja muihin oikeusriitoihin sekä näihin liittyviin arvioituihin kustannuksiin. On huomattava, että perussopimuksen 288 artiklan nojalla nostetuissa vahingonkorvauskanteissa kantajan on näytettävä toteen, että toimielin on vakavasti rikkonut oikeussääntöä, jonka tarkoituksena on antaa yksityisille oikeuksia, että kantaja on kärsinyt todellista vahinkoa ja että lainvastaisen teon ja vahingon välillä on suora syy-yhteys.

5.3   MUUT MERKITTÄVÄT TILINPÄÄTÖKSESSÄ ESITETTÄVÄT TIEDOT

MUUT MERKITTÄVÄT TILINPÄÄTÖKSESSÄ ESITETTÄVÄT TIEDOT

5.3.1   
  Käyttämättömiin määrärahoihin liittyvät sitoumukset

Käyttämättömiin määrärahoihin liittyvät sitoumukset

| (milj. euroa) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Käyttämättömiin määrärahoihin liittyvät sitoumukset | 1 44  741 | 1 78  399 |

(milj. euroa)

31.12.2014

31.12.2013

Käyttämättömiin määrärahoihin liittyvät sitoumukset

1 44  741

1 78  399

Edellä esitetty määrä saadaan vähentämällä maksattamatta olevien sitoumusten määrästä niihin liittyvät, vuoden 2014 tuotto- ja kululaskelmaan kuluiksi kirjatut määrät. Talousarviosta maksattamatta olevat sitoumukset ovat avoimia sitoumuksia, joita vastaavia maksuja ei vielä ole suoritettu ja/tai joita ei vielä ole purettu. Maksattamatta olevia määriä syntyy aina monivuotisten ohjelmien yhteydessä. Talousarviosta maksattamatta olevia sitoumuksia oli 31. joulukuuta 2014 yhteensä 1 89  585 miljoonaa euroa (2 22  410 miljoonaa euroa vuonna 2013).

5.3.2   
  Merkittävät oikeudelliset sitoumukset

Merkittävät oikeudelliset sitoumukset

| (milj. euroa) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Rakennetoimet | 4 33  527 | 150 |
| Välimeren alueen maiden kanssa tehdyt pöytäkirjat | 264 | 264 |
| Kalastussopimukset | 176 | 79 |
| Galileo-ohjelma | 719 | — |
| Copernicus | 3  476 | — |
| Euroopan laajuinen liikenneverkko (TEN-T) | — | 850 |
| Muut sopimukset | 3  127 | 3  531 |
| Yhteensä | 4 41  288 | 4  873 |

(milj. euroa)

31.12.2014

31.12.2013

Rakennetoimet

4 33  527

150

Välimeren alueen maiden kanssa tehdyt pöytäkirjat

264

264

Kalastussopimukset

176

79

Galileo-ohjelma

719

—

Copernicus

3  476

—

Euroopan laajuinen liikenneverkko (TEN-T)

—

850

Muut sopimukset

3  127

3  531

Yhteensä

Yhteensä

4 41  288

4 41  288

4  873

4  873

Nämä sitoumukset johtuvat sellaisista komission tekemistä pitkäaikaisista oikeudellisista sitoumuksista, joita ei ole vielä katettu talousarvioon otetuilla maksusitoumusmäärärahoilla. Kyseiset sitoumukset voivat liittyä monivuotisiin ohjelmiin (esimerkiksi rakennetoimet) tai määriin, jotka komissio on sitoutunut maksamaan tulevaisuudessa tilinpäätöspäivänä voimassa olleiden hallinnollisten sopimusten mukaisesti (esimerkiksi turvallisuus- ja siivouspalvelut, mutta myös rakennustöiden kaltaisia erityishankkeita koskevat sopimusvelvoitteet). Rakennetoimiin liittyvien oikeudellisten sitoumusten huomattava kasvu johtuu siitä, että vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen soveltaminen aloitettiin raportointikauden aikana.

Rakennetoimet

Rakennetoimet

Seuraavassa taulukossa vertaillaan oikeudellisia sitoumuksia, joista ei ole vielä tehty talousarviositoumuksia, ja vuosien 2014-2020 monivuotisen rahoituskehyksen perusteella laskettua sitoumusten enimmäismäärää. Tulevat velvoitteet ovat avoinna olevia määriä, joiden osalta komissio on sitoutunut suorittamaan maksuja vuoden 2014 joulukuun 31. päivän jälkeen.

| (milj. euroa) |
| --- |
| Rahastot | Rahoituskehys 2014–2020 | Tehdyt oikeudelliset sitoumukset | Talousarviositoumukset | Puretut sitoumukset | Oikeudelliset sitoumukset, joista vähennetty talousarviositoumukset | Tulevat velvoitteet |
| (A) | (B) | (C) | (D) | (=B-C+D) | (=A-C-D) |
| Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto | 2 59  799 | 1 33  163 | 16  837 | — | 1 16  325 | 2 42  962 |
| Euroopan sosiaalirahasto | 89  624 | 57  828 | 9  273 | — | 48  555 | 80  350 |
| Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto | 3  814 | 3  723 | 501 | — | 3  222 | 3  313 |
| OTSAKE 1 B: KOHEESIOPOLITIIKAN RAHASTOT | 3 53  236 | 1 94  714 | 26  611 | — | 1 68  102 | 3 26  625 |
| Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto | 99  348 | 20  707 | 3  295 | — | 17  413 | 96  053 |
| Euroopan meri- ja kalatalousrahasto | 5  749 | 140 | 19 | — | 121 | 5  730 |
| OTSAKE 2: LUONNONVARAT | 1 05  097 | 20  847 | 3  314 | — | 17  533 | 1 01  783 |
| Turvapaikka- ja maahanmuuttoasiat | 2  752 | — | — | — | — | 2  752 |
| Sisäisen turvallisuuden rahasto | 2  367 | — | — | — | — | 2  367 |
| OTSAKE 3: TURVALLISUUS JA KANSALAISUUS | 5  119 | — | — | — | — | 5  119 |
| Yhteensä | 4 63  452 | 2 15  561 | 29  925 | — | 1 85  636 | 4 33  527 |

(milj. euroa)

Rahastot

Rahoituskehys 2014–2020

Tehdyt oikeudelliset sitoumukset

Talousarviositoumukset

Puretut sitoumukset

Oikeudelliset sitoumukset, joista vähennetty talousarviositoumukset

Tulevat velvoitteet

(A)

(B)

(C)

(D)

(=B-C+D)

(=A-C-D)

Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto

2 59  799

1 33  163

16  837

—

1 16  325

2 42  962

Euroopan sosiaalirahasto

89  624

57  828

9  273

—

48  555

80  350

Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto

3  814

3  723

501

—

3  222

3  313

OTSAKE 1 B: KOHEESIOPOLITIIKAN RAHASTOT

OTSAKE 1 B: KOHEESIOPOLITIIKAN RAHASTOT

3 53  236

3 53  236

1 94  714

1 94  714

26  611

26  611

—

1 68  102

1 68  102

3 26  625

3 26  625

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto

99  348

20  707

3  295

—

17  413

96  053

Euroopan meri- ja kalatalousrahasto

5  749

140

19

—

121

5  730

OTSAKE 2: LUONNONVARAT

OTSAKE 2: LUONNONVARAT

1 05  097

1 05  097

20  847

20  847

3  314

3  314

—

17  533

17  533

1 01  783

1 01  783

Turvapaikka- ja maahanmuuttoasiat

2  752

—

—

—

—

2  752

Sisäisen turvallisuuden rahasto

2  367

—

—

—

—

2  367

OTSAKE 3: TURVALLISUUS JA KANSALAISUUS

OTSAKE 3: TURVALLISUUS JA KANSALAISUUS

5  119

5  119

—

—

—

—

5  119

5  119

Yhteensä

Yhteensä

4 63  452

4 63  452

2 15  561

2 15  561

29  925

29  925

—

1 85  636

1 85  636

4 33  527

4 33  527

Välimeren alueen maiden kanssa tehdyt pöytäkirjat

Välimeren alueen maiden kanssa tehdyt pöytäkirjat

Nämä sitoumukset liittyvät EU:n ulkopuolisten Välimeren alueen maiden kanssa tehtyihin rahoituspöytäkirjoihin. Tässä kohdassa ilmoitettu määrä on allekirjoitettujen pöytäkirjojen mukaisen kokonaismäärän ja kirjanpitoon merkittyjen talousarviositoumusten erotus. Kyseiset pöytäkirjat ovat kansainvälisiä sopimuksia, joita ei voida purkaa ilman molempien sopimuspuolten suostumusta. Purkamismenettely on kuitenkin käynnissä.

Kalastussopimukset

Kalastussopimukset

Nämä sitoumukset on tehty kolmansien maiden kanssa kansainvälisten kalastussopimusten mukaisten toimien toteuttamiseksi.

Galileo-ohjelma

Galileo-ohjelma

Nämä määrät on osoitettu Galileo-ohjelmalle, jonka puitteissa kehitetään globaalia eurooppalaista satelliittinavigointijärjestelmää – ks. myös liitetieto 2.2.

2.2

Copernicus

Copernicus

Copernicus on Euroopan maanseurantaohjelma – ks. myös liitetieto 2.2.

2.2

TEN-T

TEN-T

Vuoden 2013 määrä liittyi avustuksiin, jotka myönnetään Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin liittyville toimille kaudella 2007–2013. Koska ohjelma on saatu päätökseen, vuonna 2014 ei ollut uusia oikeudellisia sitoumuksia ilman talousarviositoumuksia.

Muut sopimukset

Muut sopimukset

Tämä erä sisältää määrät, joita vastaavat maksut on vielä suoritettava sopimusten voimassaoloaikana. Tähän erään sisältyvät suurimmat määrät liittyvät Fusion for Energy -yhteisyrityksen (Eurooppalainen yhteisyritys ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten) ITER-hankkeeseen (1  933 miljoonaa euroa) ja 547 miljoonan euron erä, joka on osoitettu pääasiassa Euroopan parlamentin rakennushankkeisiin.

6.   EU:N TALOUSARVION SUOJAAMINEN

6.1   EU:N TALOUSARVION SUOJAAMINEN – TIIVISTELMÄ

EU:N TALOUSARVION SUOJAAMINEN – TIIVISTELMÄ

Yksi EU:n talousarvion toteuttamisen tärkeimmistä näkökohdista on varmistaa, että virheet, petokset ja muut sääntöjenvastaisuudet ennaltaehkäistään tai havaitaan ja korjataan asianmukaisesti. Euroopan tilintarkastustuomioistuin antaa vuosikertomuksessaan tarkastuslausuman tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta sekä huomautuksia ja tilastotietoja siitä, onko tilien perustana olevien maksujen virhetaso olennainen. Tarkastuslausuma liitetään tähän tilinpäätökseen, kun se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Komissio suojaa EU:n talousarviota eli EU:n varoja aiheettomilta tai sääntöjenvastaisilta menoilta pääasiassa seuraavilla kahdella tavalla:

| 1. | ennaltaehkäisevät mekanismit; ja |
| --- | --- |

1.

ennaltaehkäisevät mekanismit; ja

| 2. | korjausmekanismit (lähinnä jäsenvaltioille määrätyt tai niiden kanssa sovitut rahoitusoikaisut, ja vähemmässä määrin takaisinperinnät EU-maksujen saajilta). |
| --- | --- |

2.

korjausmekanismit (lähinnä jäsenvaltioille määrätyt tai niiden kanssa sovitut rahoitusoikaisut, ja vähemmässä määrin takaisinperinnät EU-maksujen saajilta).

Korjaavat mekanismit perustuvat monenlaisiin toimenpiteisiin, joita sovelletaan sekä ennen komission toteuttamia (tai korvaamia) menoja että tällaisten menojen jälkeen.

Tässä liitetiedossa pyritään antamaan yleiskuva ja parhaat arviot siitä, kuinka EU:n talousarviota suojataan lainvastaisilta menoilta. Nämä ovat vapaaehtoisesti esitettyjä tietoja, joiden antamista ei edellytetä tilinpäätösstandardeissa. Osaa niistä ei ole saatu suoraan kirjanpitojärjestelmästä (ks. jäljempänä).

Lisätietoja näistä numerotiedoista ja sovellettavaan lainsäädäntöön sisältyvistä ennalta ehkäisevistä ja korjaavista mekanismeista on EU:n talousarvion suojaamisesta laaditussa komission tiedonannossa, joka toimitetaan vastuuvapauden myöntäjälle ja tilintarkastustuomioistuimelle vuosittain syyskuussa. Tiedonanto on saatavissa Europa-verkkosivustossa budjettipääosaston verkkosivuilla. Kyseisessä tiedonannossa annetaan yksityiskohtaisemmat tiedot tähän liitetietoon sisältyvistä numerotiedoista (erityisesti rahoitusoikaisujen jaottelu jäsenvaltioittain) ja muita lisätietoja (muun muassa nettomääräiset rahoitusoikaisut, joiden seurauksena EU:n talousarvioon saadaan käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja, ja jäsenvaltioiden oikaisutoimien tulokset). Lisätietoja oikaisukapasiteetista on myös tiedonannossa ”Yhteenveto komission hallintosaavutuksista vuonna 2014” (ns. yhteenvetokertomus ”, joka julkaistiin kesäkuussa 2015). Kertomus on saatavilla myös Europa-sivustolla.

6.1.1   
  Rahoitusoikaisut

Rahoitusoikaisut

Kun varoja hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, jäsenvaltiot ovat päävastuussa hallinto- ja valvontajärjestelmissä olevien vakavien puutteiden ennaltaehkäisystä, havaitsemisesta ja korjaamisesta. Komissio puolestaan varmistaa prosessien kattavan valvonnan. Jos hallinnointi- ja valvontajärjestelmien vakavat puutteet ovat johtaneet tai voivat johtaa yksittäisiin tai systeemisiin virheisiin, petoksiin tai muihin sääntöjenvastaisuuksiin, komissio voi määrätä rahoitusoikaisuja. ”Rahoitusoikaisu” kattaa laajan joukon toimia, jotka perustuvat komission (ja EU:n muiden elinten) valvonta- ja tarkastustehtävään, mukaan luettuina tapaukset, joissa komissio perustaa korjaavat toimensa kansallisten viranomaisten työhön. Jos aiheettomasti käytettyjä määriä ei voida määrittää tarkasti, komissio voi soveltaa ekstrapoloituja tai kiinteämääräisiä oikaisuja alakohtaisten sääntöjen mukaisesti.

Rahoitusoikaisut on tässä liitetiedossa jaettu kahteen pääluokkaan:

| 1. | Rahoitusoikaisut, jotka on vahvistettu / joista on tehty päätös (taulukko 6.2.1): Nämä ovat määriä, jotka joko jäsenvaltio on vahvistanut (hyväksynyt) tai joista komissio on tehnyt päätöksen. Komission päätöksellä tehdyt oikaisut merkitään tuloina tai negatiivisina menoina kirjanpitojärjestelmään (ks. liitetiedot 3.5 ja 3.9). |
| --- | --- |

1.

Rahoitusoikaisut, jotka on vahvistettu / joista on tehty päätös (taulukko 6.2.1): Nämä ovat määriä, jotka joko jäsenvaltio on vahvistanut (hyväksynyt) tai joista komissio on tehnyt päätöksen. Komission päätöksellä tehdyt oikaisut merkitään tuloina tai negatiivisina menoina kirjanpitojärjestelmään (ks. liitetiedot 3.5 ja 3.9).

vahvistettu / joista on tehty päätös (

6.2.1)

3.5

3.9

| 2. | Rahoitusoikaisut, jotka on toteutettu (taulukko 6.2.2): Nämä määrät muodostavat prosessin viimeisen vaiheen, jossa aiheettomiksi todetut menot oikaistaan lopullisesti. Alakohtaisiin sääntelykehyksiin sisältyy useita toteutusmekanismeja. |
| --- | --- |

2.

Rahoitusoikaisut, jotka on toteutettu (taulukko 6.2.2): Nämä määrät muodostavat prosessin viimeisen vaiheen, jossa aiheettomiksi todetut menot oikaistaan lopullisesti. Alakohtaisiin sääntelykehyksiin sisältyy useita toteutusmekanismeja.

toteutettu (

6.2.2)

Molemmat luokat sisältävät maksun saajan tekemät oikaisut, jotka perustuvat komission valvontarooliin (ks. edellä). Nämä oikaisut vähennetään ennen kuin maksupyynnöt laaditaan tai komissio käsittelee maksut.

6.1.2   
  Varojen takaisinperintä

Varojen takaisinperintä

Yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitavien varojen osalta jäsenvaltiot (ei komissio) ovat varainhoitoasetuksen ja alakohtaisten asetusten mukaisesti pääasiallisessa vastuussa siitä, että tuensaajille aiheettomasti maksetut määrät havaitaan ja peritään takaisin kansallisten sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti. Maataloustukirahaston osalta tuensaajilta takaisin perityt määrät siirretään EU:n talousarvioon käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina sen jälkeen, kun jäsenvaltiot ovat vähentäneet niistä 20 prosentin osuuden hallintokustannusten kattamiseksi. Maaseuturahaston hankkeissa ja koheesiopolitiikan piiriin kuuluvissa toimissa takaisin perittävät määrät otetaan huomioon tulevassa maksupyynnössä ennen kuin se lähetetään komissiolle. Tämän vuoksi kyseiset takaisin perityt määrät voidaan käyttää uudestaan kulloisessakin ohjelmassa ohjelmakauden aikana. Tukikelpoisuuskauden jälkeen nämä määrät siirretään EU:n talousarvioon käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina.

Suorassa ja välillisessä hallinnoinnissa tulojen ja menojen hyväksyjän on varainhoitoasetuksen mukaisesti annettava perintämääräykset aiheettomasti maksetuista määristä. Velallinen maksaa takaisin perittävän määrän suoralla pankkisiirrolla, tai kyseinen määrä vähennetään muista määristä, jotka komissio maksaa velalliselle. Varainhoitoasetuksessa on säännökset myös muista menettelyistä, joilla varmistetaan erääntyneisiin perintämääräyksiin liittyvien varojen takaisinperintä. Tällaiset perintämääräykset ovat komission tilinpitäjän erityisseurannassa. Komission yksiköt toteuttavat takaisinperintää myös maksatuksen aikana vähentämällä tukeen oikeuttamattomat menot (jotka on havaittu käsiteltävänä olevassa tai aiemmissa maksupyynnöissä) suoritettavista maksuista.

6.1.3   
  Rahoitusoikaisujen ja takaisinperinnän vaikutus

Rahoitusoikaisujen ja takaisinperinnän vaikutus

Rahoitusoikaisujen ja takaisinperinnän ensisijainen tavoite on varmistaa, että EU:n varoja käytetään oikeudellisen kehyksen mukaisesti. Käytetyt menetelmät ja näin ollen myös korjaavien toimenpiteiden vaikutukset vaihtelevat merkittävästi menoaloittain. Myös korjaavien toimenpiteiden välillä on vaihtelua. Rahoitusoikaisut ja takaisinperintä, jotka liittyvät yhteisen maatalouspolitiikkaan (YMP), sekä maataloustukirahaston hankkeisiin ja sisäisiin ja ulkoisiin politiikkoihin liittyvä takaisinperintä johtavat siihen, että aiemmin maksetut sääntöjenvastaiset määrät palautetaan EU:n talousarvioon. Koheesiopolitiikassa havaitut sääntöjenvastaiset määrät oikaisee ja maaseudun kehityshankkeisiin liittyvän takaisinperinnän hoitaa usein jäsenvaltio. Kyseiset määrät käytetään usein muissa tukikelpoisissa hankkeissa, eikä niitä palauteta EU:n talousarvioon. Tukikelpoisuusajan päättymisen tai ohjelman päättämisen jälkeen määrät kuitenkin hyvitetään EU:n talousarvioon tuloina. Lisätietoja on jäljempänä kohdassa 6.2.2.

6.2.2

Oikaisukapasiteetti perustuu monenlaisiin toimenpiteisiin, joita toteutetaan sekä ennen että jälkeen komission toteuttamia (tai takaisin maksamia) menoja. Komissio tekee rahoitusoikaisuja sen jälkeen, kun jäsenvaltiot ja muut tuensaajat ovat toimittaneet maksupyyntöjä ja/tai kun komissio on suorittanut maksuja.

6.2   RAHOITUSOIKAISUT JA TAKAISINPERINTÄ VUONNA 2014

RAHOITUSOIKAISUT JA TAKAISINPERINTÄ VUONNA 2014

6.2.1   
  Rahoitusoikaisut ja takaisinperintä; vahvistettu tai päätös annettu vuonna 2014

Rahoitusoikaisut ja takaisinperintä; vahvistettu tai päätös annettu vuonna 2014

| (milj. euroa) |
| --- |
| | Rahoitusoikaisut | Varojen takaisinperintä | 2014 yhteensä | 2013 yhteensä |
| Maatalous: | | | | |
| Maataloustukirahasto | 1  649 | 213 | 1  862 | 1  070 |
| Maaseudun kehittäminen | 220 | 165 | 385 | 386 |
| Koheesiopolitiikka: | | | | |
| EAKR (11) | 1  330 | — | 1  330 | 338 |
| Koheesiorahasto | 292 | — | 292 | 220 |
| Euroopan sosiaalirahasto | 342 | 1 | 343 | 874 |
| KOR/EKTR | 39 | 29 | 67 | 34 |
| EMOTR:n ohjausosasto | 13 | 5 | 18 | 3 |
| Muut | — | — | — | 16 |
| Sisäpolitiikan alat | 5 | 293 | 298 | 396 |
| Ulkopolitiikan alat | — | 127 | 127 | 93 |
| Hallinto | — | 5 | 5 | 6 |
| Vahvistettu / päätös annettu; yhteensä vuonna 2014 | 3  890 | 838 | 4  728 | |
| Vahvistettu / päätös annettu; yhteensä vuonna 2013 | 2  495 | 941 | | 3  436 |

(milj. euroa)

Rahoitusoikaisut

Varojen takaisinperintä

2014 yhteensä

2013 yhteensä

Maatalous:

Maataloustukirahasto

1  649

213

1  862

1  070

Maaseudun kehittäminen

220

165

385

386

Koheesiopolitiikka:

EAKR (11)

11

1  330

—

1  330

338

Koheesiorahasto

292

—

292

220

Euroopan sosiaalirahasto

342

1

343

874

KOR/EKTR

39

29

67

34

EMOTR:n ohjausosasto

13

5

18

3

Muut

—

—

—

16

Sisäpolitiikan alat

5

5

293

293

298

298

396

396

Ulkopolitiikan alat

—

—

127

127

127

127

93

93

Hallinto

—

—

5

5

5

5

6

6

Vahvistettu / päätös annettu; yhteensä vuonna 2014

Vahvistettu / päätös annettu; yhteensä vuonna 2014

3  890

3  890

838

838

4  728

4  728

Vahvistettu / päätös annettu; yhteensä vuonna 2013

Vahvistettu / päätös annettu; yhteensä vuonna 2013

2  495

2  495

941

941

3  436

3  436

Edellä mainittuihin vuoden 2014 määriin sisältyy menojen käsittelyvaiheessa toteutettuja rahoitusoikaisuja ja takaisinperittyjä varoja 1  137 miljoonaa euroa. Tästä määrästä 21 miljoonaa euroa liittyy maatalouteen, 834 miljoonaa euroa koheesiopolitiikkaan, 207 miljoonaa euroa sisäisiin politiikkatoimiin, 71 miljoonaa euroa ulkoisiin politiikkatoimiin ja 4 miljoonaa euroa hallintoon.

EAKR:n ja koheesiorahaston osalta menojen lähteellä tehdyt oikaisut esitetään vuonna 2014 ensimmäisen kerran sekä taulukossa 6.2.1 että taulukossa 6.2.2. Vastaavat oikaisut eivät siis sisälly vuoden 2013 vertailutietoihin. Näitä rahastoja koskevat vuoden 2014 määrät ovat kumulatiivisia, joten niihin sisältyvät myös aikaisempien vuosien määrät.

6.2.1

6.2.2

6.2.2   
  Rahoitusoikaisut ja takaisinperintä; toteutettu vuonna 2014

Rahoitusoikaisut ja takaisinperintä; toteutettu vuonna 2014

| (milj. euroa) |
| --- |
| | Rahoitusoikaisut | Varojen takaisinperintä | 2014 yhteensä | 2013 yhteensä |
| Maatalous: | | | | |
| Maataloustukirahasto | 796 | 150 | 946 | 636 |
| Maaseudun kehittäminen | 86 | 167 | 252 | 359 |
| Koheesiopolitiikka: | | | | |
| EAKR (12) | 1  083 | 1 | 1  084 | 622 |
| Koheesiorahasto | 236 | — | 236 | 277 |
| Euroopan sosiaalirahasto | 289 | 1 | 290 | 882 |
| KOR/EKTR | 41 | 25 | 66 | 28 |
| EMOTR:n ohjausosasto | 13 | 5 | 18 | 16 |
| Muut | — | — | — | 16 |
| Sisäpolitiikan alat | 5 | 274 | 279 | 401 |
| Ulkopolitiikan alat | — | 108 | 108 | 93 |
| Hallinto | — | 5 | 5 | 6 |
| Toteutettu vuonna 2014 yhteensä | 2  549 | 736 | 3  285 | |
| Toteutettu vuonna 2013 yhteensä | 2  472 | 862 | | 3  334 |

(milj. euroa)

Rahoitusoikaisut

Varojen takaisinperintä

2014 yhteensä

2013 yhteensä

Maatalous:

Maataloustukirahasto

796

150

946

636

Maaseudun kehittäminen

86

167

252

359

Koheesiopolitiikka:

EAKR (12)

12

1  083

1

1  084

622

Koheesiorahasto

236

—

236

277

Euroopan sosiaalirahasto

289

1

290

882

KOR/EKTR

41

25

66

28

EMOTR:n ohjausosasto

13

5

18

16

Muut

—

—

—

16

Sisäpolitiikan alat

5

274

279

401

Ulkopolitiikan alat

—

—

108

108

108

108

93

93

Hallinto

—

—

5

5

5

5

6

6

Toteutettu vuonna 2014 yhteensä

Toteutettu vuonna 2014 yhteensä

2  549

2  549

736

736

3  285

3  285

Toteutettu vuonna 2013 yhteensä

Toteutettu vuonna 2013 yhteensä

2  472

2  472

862

862

3  334

3  334

Edellä mainittuihin vuoden 2014 määriin sisältyy menojen käsittelyvaiheessa toteutettuja rahoitusoikaisuja ja takaisinperittyjä varoja 782 miljoonaa euroa. Tästä määrästä 6 miljoonaa euroa liittyy maatalouteen, 494 miljoonaa euroa koheesiopolitiikkaan, 207 miljoonaa euroa sisäisiin politiikkatoimiin, 71 miljoonaa euroa ulkoisiin politiikkatoimiin ja 4 miljoonaa euroa hallintoon.

Maatalous ja maaseudun kehittäminen:

Maatalous ja maaseudun kehittäminen:

Rahoitusoikaisut liittyvät jäsenvaltioiden hallinnointi- ja valvontajärjestelmissä oleviin puutteisiin, jotka on havaittu komission tekemissä tarkastuksissa monivuotisten sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyjen yhteydessä. Oikaisut voivat perustua myös vuotuisiin tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskeviin päätöksiin. Rahoitusoikaisut kannustavat jäsenvaltioita parantamaan hallinto- ja valvontajärjestelmiään. Niillä suojataan yhdessä takaisinperinnän kanssa EU:n talousarviota sääntöjenvastaisilta menoilta.

Vahvistettuun/päätettyyn määrään sisältyy sääntöjenmukaisuustarkastusta koskeva päätös nro 2015/103 (1  243 miljoonaa euroa maataloustukirahaston ja 166 miljoonaa euroa maaseuturahaston osalta), jonka komission yksiköt tekivät ennen vuoden loppua mutta jonka komissio hyväksyi muodollisesti vasta tammikuussa 2015. Nämä määrät on merkitty myös tulojäämiksi 31. joulukuuta 2014.

Maataloustukirahastoa ja maaseuturahastoa koskevat rahoitusoikaisut, jotka ovat suurempia kuin 0,01 prosenttia suhteessa BKT:hen, voidaan asianomaisen jäsenvaltion pyynnöstä toteuttaa kolmessa vuotuisessa erässä. Lisäksi joissakin tapauksissa (jäsenvaltiot, joille on myönnetty rahoitustukea 7. kesäkuuta 2010 allekirjoitetun Euroopan rahoitusvakausvälinettä koskevan sopimuksen mukaisesti) toteutuspäivää on lykätty 18 kuukautta. Näiden sääntöjen tarkoituksena on varmistaa, että jäsenvaltiot voivat maksaa tuen takaisin EU:n talousarvioon vaarantamatta kansallisten talousarvioiden vakautta. Lykkäyksillä ja erissä maksettavilla määrillä on 566 miljoonan euron vaikutus (maataloustukirahaston osuus on 515 miljoonaa euroa ja maaseuturahaston 51 miljoonaa euroa) vahvistettujen/päätettyjen ja tosiasiallisesti toteutettujen määrien väliseen eroon. Jäljelle jäävä määrä selittyy päätöksellä (EU) 2015/103, joka tehtiin joulukuussa 2014 mutta hyväksyttiin muodollisesti vasta tammikuussa 2015 – ks. edellä.

Maksajavirastojen takaisinperimät sääntöjenvastaiset määrät pienentävät jäsenvaltioiden komissiolle esittämiä tulevia maksupyyntöjä. Maataloustukirahaston osalta komissio kirjaa viljelijöille maksetut määrät kokonaisuudessaan menoiksi. Komissio kirjaa viljelijöille suoritettujen maksujen ja maksajavirastoille maksettujen määrien erotuksen käyttötarkoitukseensa sidotuiksi tuloiksi, joita voidaan käyttää maatalousmenojen rahoittamiseen. Maaseuturahaston osalta komissio kirjaa menoiksi tukikelpoisen nettomäärän, josta on vähennetty rahoitusoikaisut ja takaisinperinnät.

Koheesiopolitiikka:

Koheesiopolitiikka:

Koheesiopolitiikassa rahoitusoikaisut liittyvät jäsenvaltioiden hallinnointi- ja valvontajärjestelmissä oleviin puutteisiin, jotka on havaittu komission tekemissä tarkastuksissa. Näitä oikaisuja tehdään lähinnä silloin kun jäsenvaltioiden viranomaiset peruuttavat aiemmin ilmoitettuja menoja ja korvaavat ne uusilla menoilla. Tällaisissa tapauksissa jäsenvaltiot eivät menetä EU:n varoja. Jäsenvaltiot voivat myös ilmoittaa uusia hankkeita, ja ne saavat käytännössä pienemmän yhteisrahoitusosuuden toimintalinjan/ohjelman tasolla, koska tukikelvottomat menot voidaan joutua rahoittamaan kansallisesta talousarviosta.

Jos nämä toimenpiteet eivät ole mahdollisia tai sallittuja, tehdään rahoitusoikaisuja, joiden seurauksena asianomainen jäsenvaltio menettää EU-varoja. Näin voi tapahtua, kun ohjelmat on päätetty tai jos jäsenvaltiot eivät pysty esittämään riittävästi tukikelpoisia menoja tai hankkeita.

Vuonna 2014 toteutetut rahoitusoikaisut liittyvät oikaisuihin, jotka vahvistettiin/päätettiin vuonna 2014 (1  365 miljoonaa euroa) tai aikaisemmilla kausilla (297 miljoonaa euroa).

Koheesiopolitiikkaa koskevat rahoitusoikaisut toteutettiin vuonna 2014 seuraavasti:

| (milj. euroa) |
| --- |
| | EAKR | Koheesiorahasto | Euroopan sosiaalirahasto | KOR/EKTR | EMOTR:n ohjausosasto | Yhteensä |
| Toteutettu purkamalla sitoumus / tekemällä vähennys ohjelmakauden 2000–2006 päättyessä | 448 | 136 | 114 | 8 | 8 | 714 |
| Jäsenvaltio peruuttanut vuosina 2007–2013 | 242 | 22 | 92 | 16 | — | 372 |
| Perintämääräykset | 24 | 17 | 19 | 17 | 5 | 82 |
| Rahoitusoikaisut menojen lähteellä | 370 | 60 | 64 | — | — | 494 |
| Toteutettu vuonna 2014 yhteensä | 1  083 | 236 | 289 | 41 | 13 | 1  662 |

(milj. euroa)

EAKR

Koheesiorahasto

Euroopan sosiaalirahasto

KOR/EKTR

EMOTR:n ohjausosasto

Yhteensä

Toteutettu purkamalla sitoumus / tekemällä vähennys ohjelmakauden 2000–2006 päättyessä

448

136

114

8

8

714

Jäsenvaltio peruuttanut vuosina 2007–2013

242

22

92

16

—

372

Perintämääräykset

24

17

19

17

5

82

Rahoitusoikaisut menojen lähteellä

370

60

64

—

—

494

Toteutettu vuonna 2014 yhteensä

Toteutettu vuonna 2014 yhteensä

1  083

1  083

236

236

289

289

41

41

13

13

1  662

1  662

6.3   EUROOPAN KOMISSION ENNALTA EHKÄISEVÄT MEKANISMIT

EUROOPAN KOMISSION ENNALTA EHKÄISEVÄT MEKANISMIT

Komissio suojaa EU:n talousarviota useilla ennalta ehkäisevillä mekanismeilla. Suorassa hallinnoinnissa ennalta ehkäiseviin toimiin kuuluvat muun muassa tarkastukset, joita komission vastuulliset yksiköt tekevät tuensaajien esittämiin maksupyyntöihin liittyvien menojen tukikelpoisuudesta. Nämä ennakkotarkastukset kuuluvat ohjelmien hallinnointiprosesseihin, ja niillä pyritään saamaan riittävä varmuus maksettavien menojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Komission yksiköt voivat myös tarjota neuvontaa erityisesti sopimuksiin liittyvissä kysymyksissä. Tavoitteena on varmistaa moitteeton ja tehokas varojen hallinnointi, joka pienentää sääntöjenvastaisuuksien riskiä.

Kun varoja hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa (maatalous- ja koheesiopolitiikkaan liittyvät menot), jäsenvaltiot ovat menojen koko elinkaaren ajan päävastuussa sen varmistamisesta, että EU:n talousarviosta maksettavat menot ovat laillisia ja asianmukaisia. Ennalta ehkäiseviä mekanismeja on myös valvontaelimenä toimivan komission tasolla. Komissio voi:

| — | lykätä maksun suorittamispäivää enintään kuusi kuukautta, jos:






  a) | on näyttöä siitä, että asianomaisen jäsenvaltion hallinnointi- ja valvontajärjestelmät ovat selkeästi puutteelliset; tai |
| --- | --- | --- |

—

lykätä maksun suorittamispäivää enintään kuusi kuukautta, jos:

a)

on näyttöä siitä, että asianomaisen jäsenvaltion hallinnointi- ja valvontajärjestelmät ovat selkeästi puutteelliset; tai

| b) | komission yksiköiden on tehtävä ylimääräisiä tarkastuksia saatuaan tietoja, joiden mukaan varmennetussa maksupyynnössä ilmoitetut menot liittyvät vakavaan sääntöjenvastaisuuteen, jota ei ole korjattu. |
| --- | --- |

b)

komission yksiköiden on tehtävä ylimääräisiä tarkastuksia saatuaan tietoja, joiden mukaan varmennetussa maksupyynnössä ilmoitetut menot liittyvät vakavaan sääntöjenvastaisuuteen, jota ei ole korjattu.

Sen jälkeen kun asia on ratkaistu (lykkäys on kumottu lähettämällä asiaa koskeva kirje), lykätty määrä voidaan käsitellä ja maksaa jäsenvaltion viranomaisille sillä edellytyksellä, että käytettävissä on riittävästi määrärahoja ja että ohjelmaan ei liity muita ongelmia.

| — | keskeyttää kaikki jäsenvaltiolle tarkoitetut välimaksut tai osan niistä seuraavissa kolmessa tapauksessa:






  a) | on näyttöä siitä, että asianomaisen jäsenvaltion hallinnointi- ja valvontajärjestelmät ovat selkeästi puutteelliset, eikä jäsenvaltio ole toteuttanut tarvittavia korjaavia toimenpiteitä; tai |
| --- | --- | --- |

—

keskeyttää kaikki jäsenvaltiolle tarkoitetut välimaksut tai osan niistä seuraavissa kolmessa tapauksessa:

a)

on näyttöä siitä, että asianomaisen jäsenvaltion hallinnointi- ja valvontajärjestelmät ovat selkeästi puutteelliset, eikä jäsenvaltio ole toteuttanut tarvittavia korjaavia toimenpiteitä; tai

| b) | varmennetussa maksupyynnössä ilmoitetut menot liittyvät vakavaan sääntöjenvastaisuuteen, jota ei ole korjattu; tai |
| --- | --- |

b)

varmennetussa maksupyynnössä ilmoitetut menot liittyvät vakavaan sääntöjenvastaisuuteen, jota ei ole korjattu; tai

| c) | jäsenvaltio on laiminlyönyt vakavasti hallinnointi- ja valvontavelvoitteensa. |
| --- | --- |

c)

jäsenvaltio on laiminlyönyt vakavasti hallinnointi- ja valvontavelvoitteensa.

Komissio voi määrätä rahoitusoikaisun, jos jäsenvaltio ei toteuta vaadittuja toimenpiteitä.

Maksujen lykkääminen:

Maksujen lykkääminen:

| (milj. euroa) |
| --- |
| | Ohjelmakausi 2007–2013 |
| Käsiteltävinä olleet tapaukset yhteensä 31.12.2013 | Uudet tapaukset 2014 | Vuoden 2014 aikana loppuun käsitellyt tapaukset | Käsiteltävinä olleet tapaukset yhteensä 31.12.2014 |
| Rahasto | Tapausten lukumäärä | Määrä | Tapausten lukumäärä | Määrä | Tapausten lukumäärä | Määrä | Tapausten lukumäärä | Määrä |
| Maaseuturahasto (13) | 2 | 1 | 15 | 79 | 17 | 80 | — | — |
| EAKR ja koheesiorahasto | 101 | 1  608 | 134 | 6  227 | 137 | 3  998 | 98 | 3  837 |
| Euroopan sosiaalirahasto | 20 | 272 | 31 | 1  323 | 19 | 625 | 32 | 970 |
| Euroopan kalatalousrahasto | 10 | 97 | 13 | 103 | 15 | 186 | 8 | 14 |
| Yhteensä | 133 | 1  978 | 193 | 7  732 | 188 | 4  889 | 138 | 4  821 |

(milj. euroa)

Ohjelmakausi 2007–2013

Käsiteltävinä olleet tapaukset yhteensä 31.12.2013

Uudet tapaukset 2014

Vuoden 2014 aikana loppuun käsitellyt tapaukset

Käsiteltävinä olleet tapaukset yhteensä 31.12.2014

Rahasto

Rahasto

Tapausten lukumäärä

Määrä

Tapausten lukumäärä

Määrä

Tapausten lukumäärä

Määrä

Tapausten lukumäärä

Määrä

Maaseuturahasto (13)

13

2

1

15

79

17

80

—

—

EAKR ja koheesiorahasto

101

1  608

134

6  227

137

3  998

98

3  837

Euroopan sosiaalirahasto

20

272

31

1  323

19

625

32

970

Euroopan kalatalousrahasto

10

97

13

103

15

186

8

14

Yhteensä

Yhteensä

133

133

1  978

1  978

193

193

7  732

7  732

188

188

4  889

4  889

138

138

4  821

4  821

Keskeytykset ja vähennykset:

Keskeytykset ja vähennykset:

EAKR:n ja koheesiorahaston osalta oli vuoden 2013 lopussa edelleen voimassa viisi keskeytyspäätöstä (päätös keskeytyksen kumoamisesta tehtiin vuonna 2013, mutta se annettiin virallisesti tiedoksi vasta vuonna 2014). Vuoden 2014 aikana tehtiin päätökset kahta ohjelmaa koskevien maksujen keskeytyksen kumoamisesta. Kolme muuta keskeytyspäätöstä oli edelleen voimassa vuoden 2014 lopussa. Vuonna 2014 annettiin neljä uutta keskeytyspäätöstä. Niistä kaksi oli vielä voimassa vuoden lopussa.

EAKR:n

koheesiorahaston

Euroopan sosiaalirahaston osalta yksi vuonna 2011 tehty keskeytyspäätös oli vielä voimassa vuoden 2014 lopussa. Vuonna 2013 tehdyistä 11 keskeytyspäätöksestä seitsemän oli voimassa vuoden 2014 lopussa. Vuoden 2014 aikana tehtiin 11 uutta keskeytyspäätöstä, ja ne olivat voimassa vuoden 2014 lopussa.

Euroopan sosiaalirahaston

Vuonna 2014 tehtiin yksi Euroopan kalatalousrahastoa koskeva päätös maksujen keskeyttämisestä. Päätös perustui jäsenvaltion hallinto- ja valvontajärjestelmässä havaittuun puutteeseen, joka liittyi kalastuksen ylikapasiteettia vähentävään EU:n toimenpiteeseen.

Euroopan kalatalousrahastoa

Vuonna 2014 ei annettu maaseuturahastoa koskevia keskeytyspäätöksiä. Maataloustukirahaston osalta vuonna 2014 tehtiin yksi vähennys. Maaseuturahastoa koskevia vähennyspäätöksiä tehtiin kolme. Vuoden lopussa vireillä oli viisi maaseuturahastoa koskevaa vähennyspäätöstä.

maaseuturahastoa

Maataloustukirahaston

Maaseuturahastoa

6.4   KÄYTTÄMÄTTÄ JÄÄNEIDEN ENNAKKOMAKSUJEN TAKAISINPERINTÄ

KÄYTTÄMÄTTÄ JÄÄNEIDEN ENNAKKOMAKSUJEN TAKAISINPERINTÄ

| (milj. euroa) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Maatalous: | | |
| Maataloustukirahasto | — | — |
| Maaseudun kehittäminen | — | — |
| Koheesiopolitiikka: | | |
| EAKR | — | 68 |
| Koheesiorahasto | — | 4 |
| Euroopan sosiaalirahasto | 9 | 53 |
| KOR/EKTR | 10 | 7 |
| EMOTR:n ohjausosasto | 6 | 3 |
| Sisäpolitiikan alat | 278 | 208 |
| Ulkopolitiikan alat | 95 | 91 |
| Hallinto | 2 | 1 |
| Peritty takaisin yhteensä | 400 | 435 |

(milj. euroa)

2014

2013

Maatalous:

Maataloustukirahasto

—

—

Maaseudun kehittäminen

—

—

Koheesiopolitiikka:

EAKR

—

68

Koheesiorahasto

—

4

Euroopan sosiaalirahasto

9

53

KOR/EKTR

10

7

EMOTR:n ohjausosasto

6

3

Sisäpolitiikan alat

278

208

Ulkopolitiikan alat

95

91

Hallinto

2

1

Peritty takaisin yhteensä

Peritty takaisin yhteensä

400

400

435

435

Käyttämättömien ennakkomaksujen takaisinperintää ei pidä sekoittaa takaisin perittyihin sääntöjenvastaisiin menoihin. Kun komission yksiköt havaitsevat ja perivät takaisin tällaisia ennakkomaksuja, ne sisällytetään edellä kuvattuihin tavanomaisiin rahoitusoikaisu- tai takaisinperintäprosesseihin. Lisätietoja ennakkomaksuista on myös liitetiedossa 2.5.

2.5

7.   RAHOITUSRISKIEN HALLINTA

Seuraavat EU:n rahoitusriskien hallintaa koskevat tiedot liittyvät

| — | otto- ja antolainaustoimintaan, jonka komissio on toteuttanut käyttämällä seuraavia välineitä: Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi, maksutaselainat, makrotaloudellinen rahoitusapu, Euratom-lainat sekä (selvitystilassa olevan) Euroopan hiili- ja teräsyhteisön lainat; |
| --- | --- |

—

otto- ja antolainaustoimintaan, jonka komissio on toteuttanut käyttämällä seuraavia välineitä: Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi, maksutaselainat, makrotaloudellinen rahoitusapu, Euratom-lainat sekä (selvitystilassa olevan) Euroopan hiili- ja teräsyhteisön lainat;

| — | treasury-toimintoihin, jotka komissio on toteuttanut EU:n talousarvion toteuttamiseksi ja joihin kuuluvat myös sakkojen tuloutukset; |
| --- | --- |

—

treasury-toimintoihin, jotka komissio on toteuttanut EU:n talousarvion toteuttamiseksi ja joihin kuuluvat myös sakkojen tuloutukset;

| — | ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettuun takuurahastoon; ja |
| --- | --- |

—

ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettuun takuurahastoon; ja

| — | talousarviosta rahoitettuihin rahoitusvälineisiin. |
| --- | --- |

—

talousarviosta rahoitettuihin rahoitusvälineisiin.

7.1   RISKITYYPIT

RISKITYYPIT

Markkinariski on riski siitä, että rahoitusvälineen käypä arvo tai vastaiset rahavirrat vaihtelevat markkinahintojen muutoksista johtuen. Markkinariski käsittää paitsi tappion myös voiton mahdollisuuden. Siihen kuuluvat valuuttariski, korkoriski ja muu hintariski (EU:hun ei kohdistu merkittävää muuta hintariskiä).

Markkinariski

| 1) | Valuuttariski on riski siitä, että EU:n toimien tai sen sijoitusten arvo vaihtelee valuuttakurssimuutosten vuoksi. Tämä riski aiheutuu yhden valuutan arvon muuttumisesta suhteessa toiseen valuuttaan. |
| --- | --- |

1)

Valuuttariski on riski siitä, että EU:n toimien tai sen sijoitusten arvo vaihtelee valuuttakurssimuutosten vuoksi. Tämä riski aiheutuu yhden valuutan arvon muuttumisesta suhteessa toiseen valuuttaan.

Valuuttariski

| 2) | Korkoriski liittyy mahdollisuuteen siitä, että arvopaperin, erityisesti joukkovelkakirjalainan, arvo pienenee korkojen noustessa. Nouseva korkotaso yleensä laskee kiinteäkorkoisten joukkovelkakirjojen hintaa ja päinvastoin. |
| --- | --- |

2)

Korkoriski liittyy mahdollisuuteen siitä, että arvopaperin, erityisesti joukkovelkakirjalainan, arvo pienenee korkojen noustessa. Nouseva korkotaso yleensä laskee kiinteäkorkoisten joukkovelkakirjojen hintaa ja päinvastoin.

Korkoriski

Luottoriski on tappion riski, joka aiheutuu siitä mahdollisuudesta, että velallinen/lainanottaja ei maksa takaisin lainaa tai muuta luottoa (pääomaa, korkoa tai ei kumpaakaan) tai rikkoo muuten sopimuksesta johtuvia velvoitteita. Lainan takaisinmaksu voi viivästyä, lainanottajan maksuja voidaan joutua järjestelemään uudelleen tai velallinen voi joutua konkurssiin.

Luottoriski

Likviditeettiriski tarkoittaa riskiä siitä, että arvopaperia tai muuta omaisuuserää on hankala myydä riittävän nopeasti markkinoilla tappion estämiseksi tai velvoitteen täyttämiseksi.

7.2   RISKIENHALLINTAPOLITIIKKA

RISKIENHALLINTAPOLITIIKKA

EU:n talousarvion toteuttaminen perustuu yhä enemmän rahoitusvälineiden käyttöön. Tämä lähestymistapa poikkeaa avustusten ja tukien myöntämiseen perustuvasta perinteisestä tavasta toteuttaa talousarvio. Sitä sovellettaessa jokaisesta eurosta, joka maksetaan talousarviosta rahoitusvälineiden kautta, lopullinen tuensaaja saa yli euron rahoitustukea vipuvaikutuksen ansiosta. Tällä EU:n budjettivarojen järkevällä käytöllä pyritään maksimoimaan käytettävissä olevien varojen vaikutus. Lisätietoja näistä instrumenteista on liitetiedossa 2.4.

2.4

Useimmille rahoitusvälineille on yhteistä se, että toteutus on delegoitu joko EIP-ryhmälle (mukaan lukien EIR) komission ja EIP:n välisellä sopimuksella tai muille rahoituksen välittäjille. Kyseisten rahoituksen välittäjien kanssa tehtyihin sopimuksiin sisältyy välittäjiä koskevia tiukkoja ehtoja ja velvoitteita. Niillä varmistetaan, että EU:n rahavarojen käyttöä hallinnoidaan ja niistä raportoidaan asianmukaisesti. Kun rahoitusosuus on sidottu johonkin välineeseen, varat siirretään rahoituksen välittäjän avaamalle erilliselle pankkitilille (varainhoitotili). Rahoituksen välittäjä voi käytettävästä instrumentista riippuen käyttää varainhoitotilillä olevia varoja esimerkiksi lainojen myöntämiseen ja velkainstrumenttien liikkeeseenlaskuun. Rahoitusvälineiden tuotot on pääsääntöisesti palautettava EU:n talousarvioon.

Rahoitusvälineisiin liittyvä riski on yleensä rajoitettu niistä tehdyissä sopimuksissa asetettuun enimmäismäärään, joka on kyseiselle instrumentille talousarviossa osoitettu määrä. Komission vastuulla on usein hankkeen suuririskisin osa (first loss piece), ja näillä instrumenteilla on tarkoitus tarjota rahoitusta sellaisille tuensaajille, joiden toimintaan liittyy keskimääräsitä suurempi riski ja joilla on vaikeuksia saada rahoitusta kaupallisilta luotonantajilta. Tämän vuoksi on todennäköistä, että EU:n talousarviosta joudutaan kattamaan jonkin verran tappioita.

Otto- ja antolainaustoiminta

Otto- ja antolainaustoiminta

EU:n lainanottoon ja -antoon sekä niihin liittyviin treasury-toimintoihin sovelletaan näitä toimintoja koskevia neuvoston päätöksiä ja tapauksen mukaan EU:n sisäisiä ohjeita. Eri osa-alueista, kuten lainanotosta, lainanannosta sekä treasury-toiminnoista, on annettu kirjalliset menettelyohjeet, joita kyseisistä toiminnoista vastaavat yksiköt noudattavat. Suojausta ei yleensä käytetä korkotason tai valuuttojen kurssien vaihtelujen kattamiseksi, koska EU:n myöntämät lainat myönnetään yleensä samoin ehdoin kuin niiden rahoittamiseksi otetut lainat (back-to-back), jolloin avoimia valuutta- tai korkopositioita ei ole. Tämän back-to-back-periaatteen soveltamista valvotaan säännöllisesti.

Treasury-toiminnot

Treasury-toiminnot

Talousarvion täytäntöönpanon yhteydessä toteutettavien komission treasury-toimintojen säännöistä ja periaatteista säädetään neuvoston asetuksessa (EY, Euratom) N:o 1150/2000 (sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 2028/2004 ja neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 105/2009), varainhoitoasetuksessa ja sen soveltamissäännöissä.

Edellä mainittujen asetusten mukaisesti sovelletaan seuraavia perusperiaatteita:

| — | Jäsenvaltiot asettavat EU:n omat varat sen käyttöön maksamalla ne tileille, jotka on avattu tätä tarkoitusta varten komission nimissä kunkin jäsenvaltion valtiokonttoriin tai kyseisen jäsenvaltion nimeämään rahoituslaitokseen. Komissio nostaa varoja kyseisiltä tileiltä ainoastaan kattaakseen käteisvaratarpeensa. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltiot asettavat EU:n omat varat sen käyttöön maksamalla ne tileille, jotka on avattu tätä tarkoitusta varten komission nimissä kunkin jäsenvaltion valtiokonttoriin tai kyseisen jäsenvaltion nimeämään rahoituslaitokseen. Komissio nostaa varoja kyseisiltä tileiltä ainoastaan kattaakseen käteisvaratarpeensa.

| — | Jäsenvaltiot maksavat omat varat kansallisessa valuutassaan, mutta komissio suorittaa maksunsa pääasiassa euromääräisinä. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltiot maksavat omat varat kansallisessa valuutassaan, mutta komissio suorittaa maksunsa pääasiassa euromääräisinä.

| — | Komission nimissä avatuilla tileillä ei saa tapahtua tilinylityksiä. Tämä rajoitus ei koske komission omien varojen tilejä tapauksissa, joissa on kyse sellaisten lainojen takaisinmaksun laiminlyönnistä, joista on sovittu tai joille on myönnetty takaus neuvoston asetusten ja päätösten mukaisesti, tai tapauksissa, joissa (tietyin edellytyksin) käteisvaratarpeet ovat suuremmat kuin tilillä olevat varat. |
| --- | --- |

—

Komission nimissä avatuilla tileillä ei saa tapahtua tilinylityksiä. Tämä rajoitus ei koske komission omien varojen tilejä tapauksissa, joissa on kyse sellaisten lainojen takaisinmaksun laiminlyönnistä, joista on sovittu tai joille on myönnetty takaus neuvoston asetusten ja päätösten mukaisesti, tai tapauksissa, joissa (tietyin edellytyksin) käteisvaratarpeet ovat suuremmat kuin tilillä olevat varat.

| — | Muiden valuuttojen kuin euron määräisillä tileillä olevat varat joko käytetään saman valuutan määräisten maksujen suorittamiseen tai muunnetaan säännöllisesti euroiksi. |
| --- | --- |

—

Muiden valuuttojen kuin euron määräisillä tileillä olevat varat joko käytetään saman valuutan määräisten maksujen suorittamiseen tai muunnetaan säännöllisesti euroiksi.

Omien varojen tilien lisäksi komissio on avannut pankkitilejä keskuspankeissa ja liikepankeissa suorittaakseen ja vastaanottaakseen maksuja, jotka eivät liity EU:n talousarvioon tuloutettaviin jäsenvaltioiden rahoitusosuuksiin.

Treasury- ja maksutoiminnot ovat pitkälle automatisoituja ja perustuvat ajanmukaisiin tietotekniikkajärjestelmiin. Järjestelmän turvallisuus ja tehtävien eriyttäminen varmistetaan erityismenettelyillä varainhoitoasetuksen säännösten, komission noudattamien sisäistä valvontaa koskevien standardien ja tilintarkastusperiaatteiden mukaisesti.

Komission treasury- ja maksutoimintojen hallinnointi perustuu kirjallisiin ohjeisiin ja menettelyihin. Tavoitteena on vähentää operatiivisia ja rahoitusriskejä sekä varmistaa valvonnan riittävyys. Ohjeet ja menettelyt kattavat eri toiminnot (esimerkiksi maksujen suorittaminen ja kassanhallinta, rahavirtojen ennustaminen ja toiminnan jatkuvuus). Ohjeiden ja menettelyjen noudattamista valvotaan säännöllisesti. Lisäksi budjettipääosaston ja talouden ja rahoituksen pääosaston välillä vaihdetaan säännöllisesti tietoja riskienhallinnasta ja parhaista vastuista.

Sakot

Sakot

Alustavasti maksetut sakot: talletukset

Alustavasti maksetut sakot: talletukset

Ennen vuotta 2010 saadut määrät on talletettu pankkitileille pankeissa, jotka on erityisesti valittu alustavasti maksettujen sakkojen tallettamista varten. Pankit valitaan varainhoitoasetuksessa säädettyjen tarjouskilpailumenettelyjen mukaisesti. Varoja yksittäisiin pankkeihin sijoitettaessa noudatetaan sisäistä riskienhallintapolitiikkaa, jossa määritetään luottoluokitusta koskevat vaatimukset ja varojen määrä, joka voidaan sijoittaa suhteessa vastapuolen oman pääoman määrään. Taloudelliset ja operatiiviset riskit kartoitetaan ja arvioidaan ja sisäisten toimintalinjojen ja menettelyjen noudattaminen varmistetaan säännöllisesti.

Alustavasti maksetut sakot: BUFI-salkku

Alustavasti maksetut sakot: BUFI-salkku

Määrätyt ja alustavasti maksetut sakot on vuodesta 2010 alkaen sijoitettu tarkoitusta varten perustettuun rahastoon (BUFI). Rahaston päätavoitteet ovat rahoitusmarkkinoihin liittyvien riskien vähentäminen ja kaikkien yhteisöjen, joille sakkoja on määrätty, tasapuolinen kohtelu tarjoamalla yhdenmukaisin perustein laskettu takuutuotto. Alustavasti maksetuista sakoista saatujen varojen hoidosta vastaa komissio, joka noudattaa varainhoidon sisäisiä suuntaviivoja. Eri osa-alueista, muun muassa treasury-toiminnoista, on annettu menettelyohjeet, joita kyseisistä toiminnoista vastaavat yksiköt noudattavat. Taloudelliset ja operatiiviset riskit kartoitetaan ja arvioidaan ja sisäisten ohjeiden ja menettelyjen noudattaminen varmistetaan säännöllisesti.

Varojen hoidon tavoitteena on sijoittaa komissiolle alustavasti maksetut sakot siten, että

| a) | varat ovat tarvittaessa nopeasti käytettävissä; |
| --- | --- |

a)

varat ovat tarvittaessa nopeasti käytettävissä;

| b) | tavanomaisissa olosuhteissa varoille saadaan keskimäärin tuotto, joka vastaa vähintään BUFI-viitearvon mukaista tuottoa, josta on vähennetty kulut. |
| --- | --- |

b)

tavanomaisissa olosuhteissa varoille saadaan keskimäärin tuotto, joka vastaa vähintään BUFI-viitearvon mukaista tuottoa, josta on vähennetty kulut.

Sijoitukset tehdään periaatteessa ainoastaan seuraaviin kohteisiin: määräaikaistalletukset euroalueen keskuspankeissa, euroalueen valtioiden luottolaitoksissa, valtioiden kokonaan omistamissa tai takaamissa pankeissa tai ylikansallisissa laitoksissa; joukkovelkakirjat, velkasitoumukset tai sijoitustodistukset, joiden liikkeeseenlaskijoina ovat valtion tai ylikansalliset laitokset.

Pankkitakaukset

Pankkitakaukset

Komissiolla on lisäksi merkittävät rahoituslaitosten antamat vakuudet, jotka liittyvät komission EU:n kilpailusääntöjen rikkomisesta yrityksille määräämiin sakkoihin (ks. liitetieto 2.6.1.2). Nämä vakuudet on saatu sakkojen maksamiseen velvoitetuilta yrityksiltä vaihtoehtona sakkoihin liittyville alustaville maksuille. Näitä vakuuksia hallinnoidaan sisäisen riskienhallintapolitiikan mukaisesti. Taloudelliset ja operatiiviset riskit kartoitetaan ja arvioidaan ja sisäisten toimintalinjojen ja menettelyjen noudattaminen varmistetaan säännöllisesti.

2.6.1.2

Takuurahasto

Takuurahasto

Takuurahaston varojen hoidossa noudatettavat säännöt ja periaatteet sisältyvät 25. marraskuuta 1994 Euroopan komission ja Euroopan investointipankin välillä tehtyyn sopimukseen, jota on muutettu 17. ja 23. syyskuuta 1996, 8. toukokuuta 2002, 25. helmikuuta 2008 ja 9. marraskuuta 2010. Takuurahaston toiminnassa käytetään vain yhtä valuuttaa eli euroa. Takuurahaston kaikki sijoitukset tehdään euroina valuuttakurssiriskin välttämiseksi. Varojen hoidossa noudatetaan rahoitustoimintaan tavanomaisesti sovellettavia varovaisuutta koskevia sääntöjä. Takuurahaston hoidossa on kiinnitettävä erityistä huomiota riskien vähentämiseen ja sen varmistamiseen, että hoidettavina olevat varat voidaan myydä tai siirtää ilman merkittävää viivettä katettavina olevien sitoumusten asettamien vaatimusten mukaisesti.

7.2.1   
  Rahoitusvälineiden kirjanpitoarvon ja käyvän arvon täsmäyttäminen

Rahoitusvälineiden kirjanpitoarvon ja käyvän arvon täsmäyttäminen

Rahoitusvälineiden eri lajien kirjanpitoarvon ja käyvän arvon täsmäyttäminen

Rahoitusvälineiden eri lajien kirjanpitoarvon ja käyvän arvon täsmäyttäminen

| (milj. euroa) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Kirjanpitoarvo | Käypä arvo | Kirjanpitoarvo | Käypä arvo |
| Rahoitusvarat käypään arvoon | | | | |
| Myytävissä olevat rahoitusvarat | 9  406 | 9  406 | 7  870 | 7  870 |
| Käteisvarat ja muut rahavarat | 17  545 | 17  545 | 9  510 | 9  510 |
| Yhteensä | 26  951 | 26  951 | 17  380 | 17  380 |
| Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvarat | | | | |
| Antolainaus | 58  843 | 58  843 | 57  545 | 57  545 |
| Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista | 15  578 | 15  578 | 13  680 | 13  680 |
| Yhteensä | 74  421 | 74  421 | 71  225 | 71  225 |
| Yhteensä | 1 01  372 | 1 01  372 | 88  605 | 88  605 |

(milj. euroa)

31.12.2014

31.12.2013

Kirjanpitoarvo

Käypä arvo

Kirjanpitoarvo

Käypä arvo

Rahoitusvarat käypään arvoon

Rahoitusvarat käypään arvoon

Myytävissä olevat rahoitusvarat

9  406

9  406

7  870

7  870

Käteisvarat ja muut rahavarat

17  545

17  545

9  510

9  510

Yhteensä

26  951

26  951

26  951

26  951

17  380

17  380

17  380

17  380

Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvarat

Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvarat

Antolainaus

58  843

58  843

57  545

57  545

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

15  578

15  578

13  680

13  680

Yhteensä

74  421

74  421

74  421

74  421

71  225

71  225

71  225

71  225

Yhteensä

Yhteensä

1 01  372

1 01  372

1 01  372

1 01  372

88  605

88  605

88  605

88  605

Rahoitusvelkojen eri lajien kirjanpitoarvon ja käyvän arvon täsmäyttäminen

Rahoitusvelkojen eri lajien kirjanpitoarvon ja käyvän arvon täsmäyttäminen

| (milj. euroa) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| | Kirjanpitoarvo | Käypä arvo | Kirjanpitoarvo | Käypä arvo |
| Rahoitusvelat käypään arvoon | — | — | — | — |
| Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvelat | | | | |
| Ottolainaus | 58  470 | 58  470 | 57  218 | 57  218 |
| Rahoitusleasingvelat | 1  755 | 1  755 | 1  838 | 1  838 |
| Muut lyhytaikaiset velat | 43  180 | 43  180 | 36  213 | 36  213 |
| Muut | 454 | 454 | 477 | 477 |
| Yhteensä | 1 03  859 | 1 03  859 | 95  746 | 95  746 |

(milj. euroa)

31.12.2014

31.12.2013

Kirjanpitoarvo

Käypä arvo

Kirjanpitoarvo

Käypä arvo

Rahoitusvelat käypään arvoon

Rahoitusvelat käypään arvoon

—

—

—

—

Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvelat

Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvelat

Ottolainaus

58  470

58  470

57  218

57  218

Rahoitusleasingvelat

1  755

1  755

1  838

1  838

Muut lyhytaikaiset velat

43  180

43  180

36  213

36  213

Muut

454

454

477

477

Yhteensä

Yhteensä

1 03  859

1 03  859

1 03  859

1 03  859

95  746

95  746

95  746

95  746

7.3   VALUUTTARISKI

VALUUTTARISKI

EU:n rahoitusvälineisiin kohdistuva valuuttariski vuoden lopussa – nettopositio

EU:n rahoitusvälineisiin kohdistuva valuuttariski vuoden lopussa – nettopositio

| (milj. euroa) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| USD | GBP | DKK | SEK | (euroa) | Muut | Yhteensä | USD | GBP | DKK | SEK | (euroa) | Muut | Yhteensä |
| Rahoitusvarat | | | | | | | | | | | | | | |
| Myytävissä olevat rahoitusvarat | 68 | 77 | 7 | 9 | 9  203 | 42 | 9  406 | 39 | 66 | 13 | 19 | 7  732 | — | 7  870 |
| Antolainaus (14) | 2 | 0 | — | — | 303 | 28 | 334 | 1 | — | — | — | 277 | 8 | 286 |
| Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät | 2 | 4  102 | 50 | 88 | 11  197 | 140 | 15  578 | 1 | 1  050 | 42 | 79 | 12  284 | 224 | 13  680 |
| Käteisvarat ja muut rahavarat | 44 | 1  157 | 471 | 928 | 14  180 | 764 | 17  545 | 39 | 140 | 446 | 257 | 8  225 | 403 | 9  510 |
| Yhteensä | 116 | 5  336 | 528 | 1  024 | 34  883 | 974 | 42  862 | 80 | 1  256 | 501 | 355 | 28  518 | 635 | 31  345 |
| Rahoitusvelat | | | | | | | | | | | | | | |
| Muut lyhytaikaiset velat | 0 | (10) | 0 | 0 | (43  168) | (2) | (43  180) | — | (5) | — | — | (36  156) | (52) | (36  213) |
| Yhteensä | 0 | (10) | 0 | 0 | (43  168) | (2) | (43  180) | — | (5) | — | — | (36  156) | (52) | (36  213) |
| Yhteensä | 116 | 5  326 | 528 | 1  024 | (8  284) | 972 | (318) | 80 | 1  251 | 501 | 355 | (7  638) | 583 | (4  868) |

(milj. euroa)

31.12.2014

31.12.2013

USD

GBP

DKK

SEK

(euroa)

Muut

Yhteensä

USD

GBP

DKK

SEK

(euroa)

Muut

Yhteensä

Rahoitusvarat

Rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

68

77

7

9

9  203

42

9  406

39

66

13

19

7  732

—

7  870

Antolainaus (14)

14

2

0

—

—

303

28

334

1

—

—

—

277

8

286

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

2

4  102

50

88

11  197

140

15  578

1

1  050

42

79

12  284

224

13  680

Käteisvarat ja muut rahavarat

44

1  157

471

928

14  180

764

17  545

39

140

446

257

8  225

403

9  510

Yhteensä

116

116

5  336

5  336

528

528

1  024

1  024

34  883

34  883

974

974

42  862

42  862

80

80

1  256

1  256

501

501

355

355

28  518

28  518

635

635

31  345

31  345

Rahoitusvelat

Rahoitusvelat

Muut lyhytaikaiset velat

0

(10)

0

0

(43  168)

(2)

(43  180)

—

(5)

—

—

(36  156)

(52)

(36  213)

Yhteensä

0

0

(10)

(10)

0

0

0

0

(43  168)

(43  168)

(2)

(2)

(43  180)

(43  180)

—

(5)

(5)

—

—

(36  156)

(36  156)

(52)

(52)

(36  213)

(36  213)

Yhteensä

Yhteensä

116

116

5  326

5  326

528

528

1  024

1  024

(8  284)

(8  284)

972

972

(318)

(318)

80

80

1  251

1  251

501

501

355

355

(7  638)

(7  638)

583

583

(4  868)

(4  868)

Jos euro olisi vahvistunut 10 prosenttia suhteessa tiettyihin muihin valuuttoihin, vaikutukset olisivat olleet seuraavat:

| (milj. euroa) |
| --- |
| | Taloudellinen tulos |
| USD | GBP | DKK | SEK | Muut |
| 31.12.2014 | (4) | (483) | (47) | (92) | 0 |
| 31.12.2013 | (3) | (107) | (44) | (30) | — |

(milj. euroa)

Taloudellinen tulos

USD

GBP

DKK

SEK

Muut

31.12.2014

(4)

(483)

(47)

(92)

0

31.12.2013

(3)

(107)

(44)

(30)

—

| (milj. euroa) |
| --- |
| | Nettovarat |
| USD | GBP | DKK | SEK | Muut |
| 31.12.2014 | (6) | (7) | (1) | (1) | — |
| 31.12.2013 | (4) | (6) | (1) | (2) | — |

(milj. euroa)

Nettovarat

USD

GBP

DKK

SEK

Muut

31.12.2014

(6)

(7)

(1)

(1)

—

31.12.2013

(4)

(6)

(1)

(2)

—

Jos euro olisi heikentynyt 10 prosenttia suhteessa kyseisiin valuuttoihin, vaikutukset olisivat olleet seuraavat:

| (milj. euroa) |
| --- |
| | Taloudellinen tulos |
| USD | GBP | DKK | SEK | Muut |
| 31.12.2014 | 5 | 591 | 58 | 113 | — |
| 31.12.2013 | 4 | 131 | 53 | 38 | — |

(milj. euroa)

Taloudellinen tulos

USD

GBP

DKK

SEK

Muut

31.12.2014

5

591

58

113

—

31.12.2013

4

131

53

38

—

| (milj. euroa) |
| --- |
| | NETTOVARAT |
| USD | GBP | DKK | SEK | Muut |
| 31.12.2014 | 8 | 9 | 1 | 1 | — |
| 31.12.2013 | 4 | 7 | 1 | 2 | — |

(milj. euroa)

NETTOVARAT

USD

GBP

DKK

SEK

Muut

31.12.2014

8

9

1

1

—

31.12.2013

4

7

1

2

—

Otto- ja antolainaustoiminta

Otto- ja antolainaustoiminta

Useimmat rahoitusvarat ja -velat ovat euromääräisiä, joten EU:lla ei näissä tapauksissa ole valuuttariskiä. EU kuitenkin myöntää lainoja Yhdysvaltain dollareina Euratomin rahoitusvälineen kautta. Lainat rahoitetaan ottamalla vastaavan suuruisia lainoja Yhdysvaltain dollareissa (back-to-back-operaatiot). EU:lla ei tilinpäätöspäivänä ollut Euratomiin liittyviä valuuttakurssiriskejä.

Treasury-toiminnot

Treasury-toiminnot

Omista varoista annetun asetuksen mukaisesti omat varat, jotka jäsenvaltiot maksavat muissa valuutoissa kuin euroina, säilytetään omien varojen pankkitileillä. Varat muunnetaan euroiksi, kun niitä tarvitaan maksujen suorittamiseen. Edellä mainitussa asetuksessa säädetään menettelyistä, joita sovelletaan kyseisten varojen hallinnoinnissa. Joissakin tapauksissa varoja käytetään kyseisen vieraan valuutan määräisten maksujen suorittamiseen ilman muuntamista euroiksi.

Komissio on avannut muiden EU-valuuttojen kuin euron sekä Sveitsin frangin ja Yhdysvaltain dollarin määräisiä pankkitilejä liikepankeissa suorittaakseen kyseisten valuuttojen määräisiä maksuja. Näille tileille siirretään lisää varoja sitä mukaa kuin maksuja suoritetaan, minkä vuoksi ne eivät muodosta valuuttariskiä.

Kun sekalaisia tuloja (muita kuin omia varoja) saadaan muussa valuutassa kuin euroina, ne joko siirretään muille saman valuutan määräisille komission tileille, jos varoja tarvitaan maksujen suorittamiseen, tai ne muunnetaan euroiksi ja siirretään muille euromääräisille tileille. Muille kuin euromääräisille ennakkotileille siirretään varoja sen mukaan miten paljon kulloinkin kyseeseen tulevan valuutan määräisiä varoja arvioidaan lyhyellä aikavälillä tarvittavan maksujen kattamiseksi. Näiden tilien saldoille on asetettu enimmäismäärät.

Sakot

Sakot

Alustavasti maksetut sakot (talletukset ja BUFI-salkku) ja pankkitakaukset

Alustavasti maksetut sakot (talletukset ja BUFI-salkku) ja pankkitakaukset

Koska kaikki sakot määrätään ja maksetaan euroina, komissiolle ei aiheudu riskiä valuuttakurssien vaihtelusta.

Takuurahasto

Takuurahasto

Takuurahaston rahoitusvarat ovat euromääräisiä, joten valuuttakurssiriskiä ei ole. Lainat, jotka ovat siirtyneet EU:lle sen vuoksi, että takuurahastolta on vaadittu maksua lainansaajan maksulaiminlyöntien vuoksi, pidetään alkuperäisessä valuutassa, eivätkä ne aiheuta EU:lle valuuttariskiä. Ulkomaanvaluuttojen kurssien vaihteluilta suojaavia toimia ei ole toteutettu, koska lainojen takaisinmaksun aikataulusta ei ole varmuutta.

7.4   KORKORISKI

KORKORISKI

Seuraavassa taulukossa kuvataan myytävissä olevien rahoitusvarojen korkoherkkyyttä olettaen, että korot nousevat tai laskevat yhden prosenttiyksikön.

| (milj. euroa) |
| --- |
| | Nousu (+) / lasku (–) peruspisteinä | Vaikutus taloudelliseen tulokseen ja nettovaroihin |
| 31.12.2014: Myytävissä olevat rahoitusvarat | + 100 | (138) |
| | - 100 | 149 |
| 31.12.2013: Myytävissä olevat rahoitusvarat | + 100 | (94) |
| | - 100 | 95 |

(milj. euroa)

Nousu (+) / lasku (–) peruspisteinä

Vaikutus taloudelliseen tulokseen ja nettovaroihin

31.12.2014: Myytävissä olevat rahoitusvarat

- 100

(138)

- 100

149

31.12.2013: Myytävissä olevat rahoitusvarat

- 100

(94)

- 100

95

Herkkyysanalyysissä tarkastellaan ainoastaan myytävissä olevien rahoitusvarojen vaikutuksia hintariskiin (käypään arvoon). Vaihtuvakorkoisten korkovälineiden vaikutusta yli- tai alijäämään ei ole otettu huomioon.

Otto- ja antolainaustoiminta

Otto- ja antolainaustoiminta

Vaihtuvakorkoinen otto- ja antolainaus

Vaihtuvakorkoinen otto- ja antolainaus

EU:lla on otto- ja antolainaustoimintansa luonteen vuoksi merkittävät korolliset varat ja velat. EU:hun kohdistuu korkoriski makrotaloudelliseen rahoitusapuun ja Euratomiin liittyvän vaihtuvakorkoisen ottolainauksen vuoksi. Näiden lainojen korkoriski katetaan kuitenkin siten, että EU myöntää lainaa samoin ehdoin kuin se on sitä ottanut (back-to-back). EU:n nimellismääräiset vaihtuvakorkoiset lainat olivat tilinpäätöspäivänä yhteensä 484 miljoonaa euroa (583 miljoonaa euroa vuonna 2013). Lainat hinnoitellaan uudelleen 6 kuukauden väliajoin.

Kiinteäkorkoinen otto- ja antolainaus

Kiinteäkorkoinen otto- ja antolainaus

EU:lla oli myös makrotaloudelliseen rahoitusapuun ja Euratomiin liittyviä kiinteäkorkoisia lainoja yhteensä 1  692 miljoonaa euroa vuonna 2014 (2013: 367 miljoonaa euroa). Nämä lainat erääntyvät alle vuodessa (10 miljoonaa euroa), 1–5 vuoden kuluttua (146 miljoonaa euroa) tai yli viiden vuoden kuluttua (1  536 miljoonaa euroa). Näitä lainoja merkittävämpiä ovat kuitenkin ne yhdeksän kiinteäkorkoista lainaa, jotka EU:lla on osana maksutaselainojen rahoitusvälinettä. Niiden yhteismäärä oli 8,4 miljardia euroa vuonna 2014 (11,4 miljardia euroa vuonna 2013). Nämä lainat erääntyvät alle vuodessa (2,7 miljardia euroa), 1–5 vuoden kuluttua (5,5 miljardia euroa) tai yli viiden vuoden kuluttua (0,2 miljardia euroa). EU:lla on lisäksi 21 Euroopan rahoituksenvakautusmekanismiin liittyvää kiinteäkorkoista lainaa. Näiden lainojen yhteismäärä oli 46,8 miljardia euroa vuonna 2014 (43,8 miljardia euroa vuonna 2013). Nämä lainat erääntyvät joko alle vuodessa (5 miljardia euroa), 1–5 vuoden kuluttua (9,2 miljardia euroa) tai yli viiden vuoden kuluttua (32,5 miljardia euroa).

Treasury-toiminnot

Treasury-toiminnot

Komission treasury-toimintaan ei kuulu ottolainaus. Tämän vuoksi korkoriskiä ei ole. Korko saa kuitenkin korkoa varoista, joita se säilyttää pankkitileillään. Komissio on tämän vuoksi ottanut käyttöön toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että pankkitileille kertynyt korko vastaa markkinakorkoja ja niiden mahdollista vaihtelua.

Jäsenvaltioiden valtiokonttoreihin omien varojen vastaanottamista varten avatut tilit ovat korottomia, eikä niistä peritä kuluja. Kansallisissa keskuspankeissa oleville tileille voidaan maksaa korkoa kunkin laitoksen kanssa sovittujen ehtojen mukaisesti.

Liikepankeissa olevien tilien yliyön-saldoille kertyy korko päivittäin. Korko perustuu muuttuviin markkinakorkoihin, joihin sovelletaan positiivista tai negatiivista sopimusmarginaalia. Useimmille tileille maksettava korko perustuu eoniakorkoon (Euro over night index average), ja maksettavaa korkoa mukautetaan eoniakoron mukaan. Joidenkin tilien koron laskennassa käytetään Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltamaa marginaalikorkoa. Sopimuksissa määrätään yleensä, että korko ei voi laskea alle nollan. Tämän vuoksi ei ole riskiä siitä, että komission saama korko alittaisi markkinakorot.

Sakot

Sakot

Alustavasti maksetut sakot (talletukset ja BUFI-salkku) ja pankkitakaukset

Alustavasti maksetut sakot (talletukset ja BUFI-salkku) ja pankkitakaukset

Talletuksiin ja pankkitakauksiin ei kohdistu korkoriskiä. Talletuksista kertynyt korko vastaa markkinakorkoja ja niiden mahdollista vaihtelua. BUFI-salkussa ei ole vaihtuvakorkoisia joukkovelkakirjoja. Korkotason herkkyysparametrina toimiva salkun duraatio seuraa hyvin tarkasti BUFI-indeksin duraatiota. Tämän vuoksi omaisuuserien arvostukseen kohdistuvat mahdolliset negatiiviset vaikutukset kompensoituisivat BUFI-vastuun puolella. Jäljelle jää vain pieni korkoriski siinä tapauksessa, että kyseiset negatiiviset vaikutukset johtaisivat sakon voimassaoloaikana yleiseen negatiiviseen indeksikehitykseen.

Takuurahasto

Takuurahasto

Takuurahastoon kuuluvat vaihtuvakorkoiset vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit ovat alttiita korkojen volatiliteettiin liittyville vaikutuksille, kun taas kiinteäkorkoiset vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit aiheuttavat käypään arvoon liittyviä riskejä. Kiinteäkorkoisten joukkovelkakirjojen osuus sijoitussalkusta oli tilinpäätöspäivänä noin 65 prosenttia (58 prosenttia vuonna 2013).

7.5   LUOTTORISKI

LUOTTORISKI

Rahamäärät, jotka edustavat EU:hun kohdistuvaa luottoriskiä raportointikauden lopussa, ovat rahoitusvälineiden kirjanpitoarvot sellaisina kuin ne ilmoitetaan liitetiedossa 2.

2

Rahoitusvarat, joihin liittyvä suoritus ei ole viivästynyt ja joiden arvo ei ole alentunut

Rahoitusvarat, joihin liittyvä suoritus ei ole viivästynyt ja joiden arvo ei ole alentunut

| (milj. euroa) |
| --- |
| | Yhteensä | Suoritus ei ole viivästynyt eikä arvo alentunut | Suoritus viivästynyt, mutta arvo ei alentunut |
| Erääntymiseen < 1 vuosi | Erääntymiseen >1–5 vuotta | Erääntymiseen >5 vuotta |
| Antolainaus | 58  843 | 58  843 | — | — | — |
| Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät | 15  578 | 7  968 | 5  624 | 1  847 | 138 |
| Yhteensä 31.12.2014 | 74  421 | 66  811 | 5  624 | 1  847 | 138 |
| Antolainaus | 57  544 | 57  542 | 1 | 1 | — |
| Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät | 13  680 | 10  029 | 1  091 | 2  117 | 443 |
| Yhteensä 31.12.2013 | 71  224 | 67  571 | 1  092 | 2  118 | 443 |

(milj. euroa)

Yhteensä

Suoritus ei ole viivästynyt eikä arvo alentunut

Suoritus viivästynyt, mutta arvo ei alentunut

Erääntymiseen < 1 vuosi

Erääntymiseen >1–5 vuotta

Erääntymiseen >5 vuotta

Antolainaus

58  843

58  843

—

—

—

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

15  578

7  968

5  624

1  847

138

Yhteensä 31.12.2014

Yhteensä 31.12.2014

74  421

74  421

66  811

66  811

5  624

5  624

1  847

1  847

138

138

Antolainaus

57  544

57  542

1

1

—

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

13  680

10  029

1  091

2  117

443

Yhteensä 31.12.2013

Yhteensä 31.12.2013

71  224

71  224

67  571

67  571

1  092

1  092

2  118

2  118

443

443

Luoton laatu niissä rahoitusvaroissa, joihin liittyvä suoritus ei ole viivästynyt ja joiden arvo ei ole alentunut

Luoton laatu niissä rahoitusvaroissa, joihin liittyvä suoritus ei ole viivästynyt ja joiden arvo ei ole alentunut

| (milj. euroa) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Myytävissä olevat rahoitusvarat | Lainat ja muut saamiset | Käteisvarat | Yhteensä | Myytävissä olevat rahoitusvarat | Lainat ja muut saamiset | Käteisvarat | Yhteensä |
| Vastapuolet, joilla on ulkoinen luottoluokitus | | | | | | | | |
| Paras ja hyvä luokitus | 7  511 | 2  951 | 13  947 | 24  409 | 6  226 | 4  779 | 7  121 | 18  126 |
| Ylemmän keskitason luokitus | 359 | 25  045 | 2  932 | 28  335 | 138 | 209 | 1  760 | 2  107 |
| Alemman keskitason luokitus | 347 | 6  001 | 301 | 6  649 | 322 | 31  889 | 284 | 32  495 |
| Spekulatiivinen luokitus | 42 | 28  191 | 317 | 28  550 | 57 | 26  786 | 256 | 27  099 |
| Yhteensä | 8  259 | 62  188 | 17  497 | 87  944 | 6  743 | 63  663 | 9  421 | 79  827 |
| Vastapuolet, joilla ei ole ulkoista luottoluokitusta | | | | | | | | |
| Ryhmä 1 | — | 4  488 | 48 | 4  537 | — | 3  771 | 89 | 3  860 |
| Ryhmä 2 | — | 136 | — | 136 | — | 137 | — | 137 |
| Yhteensä | — | 4  624 | 48 | 4  673 | — | 3  908 | 89 | 3  997 |
| Yhteensä | 8  259 | 66  812 | 17  545 | 92  616 | 6  743 | 67  571 | 9  510 | 83  824 |

(milj. euroa)

31.12.2014

31.12.2013

Myytävissä olevat rahoitusvarat

Lainat ja muut saamiset

Käteisvarat

Yhteensä

Myytävissä olevat rahoitusvarat

Lainat ja muut saamiset

Käteisvarat

Yhteensä

Vastapuolet, joilla on ulkoinen luottoluokitus

Vastapuolet, joilla on ulkoinen luottoluokitus

Paras ja hyvä luokitus

7  511

2  951

13  947

24  409

6  226

4  779

7  121

18  126

Ylemmän keskitason luokitus

359

25  045

2  932

28  335

138

209

1  760

2  107

Alemman keskitason luokitus

347

6  001

301

6  649

322

31  889

284

32  495

Spekulatiivinen luokitus

42

28  191

317

28  550

57

26  786

256

27  099

Yhteensä

8  259

8  259

62  188

62  188

17  497

17  497

87  944

87  944

6  743

6  743

63  663

63  663

9  421

9  421

79  827

79  827

Vastapuolet, joilla ei ole ulkoista luottoluokitusta

Vastapuolet, joilla ei ole ulkoista luottoluokitusta

Ryhmä 1

—

4  488

48

4  537

—

3  771

89

3  860

Ryhmä 2

—

136

—

136

—

137

—

137

Yhteensä

—

4  624

4  624

48

48

4  673

4  673

—

3  908

3  908

89

89

3  997

3  997

Yhteensä

Yhteensä

8  259

8  259

66  812

66  812

17  545

17  545

92  616

92  616

6  743

6  743

67  571

67  571

9  510

9  510

83  824

83  824

Edellä olevaan taulukkoon ei ole sisällytetty sellaisia myytävissä olevia rahoitusvaroja, jotka ovat oman pääoman ehtoisia rahoitusvälineitä ilman ulkoista luottoluokitusta. Edellä mainitut neljä riskiluokkaa perustuvat pääosin ulkoisten luokituslaitosten luottoluokkiin seuraavasti:

| — | Paras ja hyvä luokitus: Moody’s P- 1, Aaa–Aa 3; S&P A-1+, A-1, AAA–AA -; Fitch F1+, F1, AAA–AA- |
| --- | --- |

—

Paras ja hyvä luokitus: Moody’s P- 1, Aaa–Aa 3; S&P A-1+, A-1, AAA–AA -; Fitch F1+, F1, AAA–AA-

| — | Ylemmän keskitason luokitus: Moody's P-2, A1–A3; S&P A-2, A+ – A-; Fitch F2, A+ – A- |
| --- | --- |

—

Ylemmän keskitason luokitus: Moody's P-2, A1–A3; S&P A-2, A+ – A-; Fitch F2, A+ – A-

| — | Alemman keskitason luokitus: Moody's P-3, Baa1–Baa3, S&P A-3, BBB+ – BBB-; Fitch F-3, BBBB+ – BBB- |
| --- | --- |

—

Alemman keskitason luokitus: Moody's P-3, Baa1–Baa3, S&P A-3, BBB+ – BBB-; Fitch F-3, BBBB+ – BBB-

| — | Spekulatiivinen luokitus: Moody's (muu kuin prime), Ba1–C; S&P B, C, BB+ – D; Fitch B, C, BB+ – D |
| --- | --- |

—

Spekulatiivinen luokitus: Moody's (muu kuin prime), Ba1–C; S&P B, C, BB+ – D; Fitch B, C, BB+ – D

On huomattava, että EU käyttää näitä ulkoisten luokituslaitosten luottoluokituksia viitearvoina erityisesti rahoitusvälineitä ja liikepankkeja arvioidessaan. EU voi kuitenkin yksittäistapauksia analysoituaan päättää pitää omaisuuserän tai pankin jossakin edellä mainitussa riskiluokassa, vaikka yksi tai useampi edellä mainituista luokituslaitoksista olisi laskenut vastaavan vastapuolen luottoluokitusta. Vailla luottoluokitusta olevia vastapuolia arvioitaessa ryhmään 1 kuuluvat velalliset, joilla ei ole aiempia maksulaiminlyöntejä, ja ryhmään 2 velalliset, joilla niitä on.

Edellä kohdassa ”Lainat ja muut saamiset” esitetyt spekulatiivisiksi luokitellut määrät liittyvät pääasiassa lainoihin, jotka komissio on myöntänyt tukena taloudellisissa vaikeuksissa oleville jäsenvaltioille, ja tiettyjä jäsenvaltioita koskeviin kerrytettävissä oleviin määriin, jotka perustuvat omia varoja koskeviin säännöksiin tai muuhun oikeusperustaan. Käteisvarat liittyvät omien varojen pankkitileihin, jotka on avattu jäsenvaltioiden valtiokonttoreihin tai keskuspankkeihin asetuksessa säädettyjen omien varojen maksuosuuksien säilyttämistä varten. Komissio voi nostaa näiltä tileiltä varoja ainoastaan kattaakseen talousarvion toteuttamisesta johtuvia käteisvaratarpeita.

Otto- ja antolainaustoiminta

Otto- ja antolainaustoiminta

Luottoriskiä hallitaan ensisijaisesti hankkimalla takauksia valtioilta (Euratomin tapauksessa). Seuraavaksi kyseeseen tulee takuurahasto (makrotaloudellinen rahoitusapu ja Euratom) ja takuurahaston jälkeen varojen ottaminen jäsenvaltioissa olevilta komission nimissä avatuilta omien varojen tileiltä. Viime kädessä luottoriskiä hallinnoidaan EU:n talousarvion kautta. Omia varoja koskevien maksujen enimmäismäärä on omista varoista annettujen säännösten mukaan 1,23 prosenttia suhteessa jäsenvaltioiden BKTL:oon. Maksumäärärahojen kattamiseen vuonna 2014 käytetty omien varojen määrä oli 1,06 prosenttia. Tämä tarkoittaa sitä, että 31. joulukuuta 2014 näiden vakuuksien kattamiseen oli käytettävissä 0,17 prosentin marginaali. Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten tarkoitettu takuurahasto perustettiin vuonna 1994. Siitä katetaan sellaisiin lainoihin liittyvä velvoitteiden laiminlyöntiriski, jotka on otettu Euroopan unionin ulkopuolisille maille myönnettyjen lainojen rahoittamiseksi. Luottoriskiä pienentää kuitenkin mahdollisuus nostaa varoja jäsenvaltioissa olevilta komission nimissä avatuilta omien varojen tileiltä yli tilillä olevien määrien, jos velallinen ei pysty maksamaan erääntynyttä velkaa kokonaisuudessaan. Tätä varten EU:lla on oikeus kääntyä jäsenvaltioiden puoleen varmistaakseen, että se pystyy täyttämään oikeudelliset velvoitteensa velkojiaan kohtaan.

Treasury-toiminnassa on noudatettava vastapuolten valinnasta annettuja ohjeita. Näistä toiminnoista vastaava yksikkö voi tämän vuoksi tehdä sopimuksen vain sellaisten asetetut vaatimukset täyttävien pankkien kanssa, jotka rajaavat vastapuoliriskinsä riittävän hyvin.

Treasury-toiminnot

Treasury-toiminnot

Pääosaa komission rahavaroista säilytetään omista varoista annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) 1150/2000 mukaisesti pankkitileillä, jotka jäsenvaltiot ovat avanneet rahoitusosuuksien maksamista varten (omat varat). Kaikki tällaiset tilit ovat jäsenvaltioiden valtiokonttoreissa tai keskuspankeissa. Näistä laitoksista aiheutuu komissiolle pienin mahdollinen luottoriski (tai vastapuoliriski), koska vastapuolena on jäsenvaltio. Osa komission rahavaroista on talletettu liikepankkeihin maksujen suorittamista varten. Näitä tilejä täydennetään tarpeen mukaan, ja niitä hallinnoidaan automaattisesti kassanhallintajärjestelmällä. Kullakin tilillä säilytetään vähimmäismäärä varoja, joka vastaa tileiltä keskimäärin päivittäin suoritettavia maksuja. Tämän vuoksi tilien yliyön-saldot ovat pieniä (yli 20 tilillä on keskimäärin yhteensä 1–20 miljoonaa euroa) eikä komissiolle aiheudu juurikaan riskiä. Nämä määrät on syytä suhteuttaa kaikkien pankkitileillä olevien varojen päivittäiseen yhteismäärään, joka vaihteli 100 miljoonasta eurosta 34 miljardiin euroon vuonna 2014. Vuonna 2014 näiltä tileiltä suoritettiin maksuja 142 miljardia euroa.

Komissioon kohdistuva vastapuoliriski pyritään lisäksi minimoimaan valitsemalla liikepankit erityisohjeiden mukaisesti.

| — | Kaikki liikepankit valitaan tarjouskilpailulla. Liikepankin lyhytaikaisen luottoluokituksen on oltava vähintään P-1 (Moody's) tai vastaava, jotta se voi osallistua tarjouskilpailuun. Tietyissä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa voidaan hyväksyä alhaisempikin luokitus. |
| --- | --- |

—

Kaikki liikepankit valitaan tarjouskilpailulla. Liikepankin lyhytaikaisen luottoluokituksen on oltava vähintään P-1 (Moody's) tai vastaava, jotta se voi osallistua tarjouskilpailuun. Tietyissä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa voidaan hyväksyä alhaisempikin luokitus.

| — | Niiden liikepankkien, joissa komissiolla on tilejä, luottoluokitukset tarkistetaan päivittäin. Finanssikriisin vuoksi otettiin käyttöön tehostetut seurantamenettelyt ja liikepankkien luottoluokitusten päivittäinen tarkastelu. Näitä toimenpiteitä jatkettiin vuoden 2014 ajan. |
| --- | --- |

—

Niiden liikepankkien, joissa komissiolla on tilejä, luottoluokitukset tarkistetaan päivittäin. Finanssikriisin vuoksi otettiin käyttöön tehostetut seurantamenettelyt ja liikepankkien luottoluokitusten päivittäinen tarkastelu. Näitä toimenpiteitä jatkettiin vuoden 2014 ajan.

| — | EU:n ulkopuolisilla edustustoilla on ennakkotilejä paikallisissa pankeissa, jotka on valittu yksinkertaistetulla tarjouskilpailulla. Luokitusvaatimukset riippuvat paikallisista olosuhteista ja voivat vaihdella huomattavasti maiden välillä. Riskien rajoittamiseksi näiden tilien saldot pidetään niin pieninä kuin operatiiviset tarpeet sallivat. Tileille siirretään varoja säännöllisesti ja sovellettavia enimmäismääriä tarkistetaan vuosittain. |
| --- | --- |

—

EU:n ulkopuolisilla edustustoilla on ennakkotilejä paikallisissa pankeissa, jotka on valittu yksinkertaistetulla tarjouskilpailulla. Luokitusvaatimukset riippuvat paikallisista olosuhteista ja voivat vaihdella huomattavasti maiden välillä. Riskien rajoittamiseksi näiden tilien saldot pidetään niin pieninä kuin operatiiviset tarpeet sallivat. Tileille siirretään varoja säännöllisesti ja sovellettavia enimmäismääriä tarkistetaan vuosittain.

Sakot

Sakot

Alustavasti maksetut sakot: talletukset

Alustavasti maksetut sakot: talletukset

Pankit, joihin talletetaan alustavasti maksetuista sakoista ennen vuotta 2010 saadut määrät, on valittu tarjouskilpailussa noudattaen riskienhallintapolitiikkaa, jossa määritetään luottoluokitusta koskevat vaatimukset ja varojen määrä, joka voidaan tallettaa suhteessa vastapuolen oman pääoman määrään.

Liikepankeilla, jotka on erikseen valittu alustavasti maksettujen sakkojen tallettamista varten, on pääsäännön mukaan oltava pitkän aikavälin luottoluokituksena vähintään A (S&P tai vastaava) ja lyhyen aikavälin luottoluokituksena vähintään A–1 (S&P tai vastaava). Erityistoimia sovelletaan silloin, kun kyseisiin ryhmiin kuuluvien pankkien luottoluokitusta alennetaan. Lisäksi kuhunkin pankkiin talletettu määrä on rajoitettu tiettyyn prosenttiosuuteen pankin omista varoista. Tämä osuus vaihtelee pankin luottoluokituksen mukaan. Tällaisten enimmäismäärien laskennassa otetaan huomioon myös kyseisen pankin komission hyväksi antamien vakuuksien määrä. Komissio varmistaa säännöllisesti sen, että pankkeihin tehdyt talletukset täyttävät riskienhallintapolitiikan vaatimukset.

Alustavasti maksetut sakot: BUFI-salkku

Alustavasti maksetut sakot: BUFI-salkku

Alustavasti maksetuista sakoista saatujen varojen sijoittamisesta aiheutuu komissiolle luottoriski, eli riski siitä, että vastapuoli ei pysty maksamaan varoja takaisin täysimääräisesti eräpäivänä. Suurimmat riskikeskittymät aiheutuvat Ranskasta ja Saksasta, koska Ranskan osuus sijoitussalkun nimellismäärästä on 43 prosenttia ja Saksan 27 prosenttia.

Pankkitakaukset

Pankkitakaukset

Komissiolla on lisäksi merkittävät rahoituslaitosten antamat vakuudet, jotka liittyvät komission EU:n kilpailusääntöjen rikkomisesta yrityksille määräämiin sakkoihin (ks. liitetieto 2.6.1.2). Nämä vakuudet on saatu sakkojen maksamiseen velvoitetuilta yrityksiltä vaihtoehtona sakkoihin liittyville alustaville maksuille. Tällaisten vakuuksien hyväksymiseen sovellettua riskinhallintapolitiikkaa tarkistettiin vuoden 2012 aikana. Tarkistuksen yhteydessä asetettiin uudet luottoluokituksia koskevat vaatimukset ja niihin liittyvät vastapuolikohtaiset enimmäisprosenttiosuudet (suhteessa kunkin vastapuolen omiin varoihin) EU:ssa finanssialalla nykyisin vallitsevan tilanteen vuoksi. Riskinhallintapolitiikalla varmistetaan edelleen se, että komission luottokannan laatu on hyvä. Komissio varmistaa säännöllisesti sen, että avoinna olevat vakuudet täyttävät riskinhallintapolitiikan vaatimukset.

2.6.1.2

Takuurahasto

Takuurahasto

Kaikkien pankkienvälisten sijoitusten luottoluokituksen olisi takuurahaston hallinnoinnista EU:n ja EIP:n välillä tehdyn sopimuksen mukaan oltava vähintään P–1 (Moody’s) tai vastaava. Määräaikaistalletukset 31. joulukuuta 2014 (147 miljoonaa euroa) oli tehty tällaisten vastapuolien kanssa (151 miljoonaa euroa vuonna 2013).

7.6   LIKVIDITEETTIRISKI

LIKVIDITEETTIRISKI

Rahoitusvelkojen maturiteettien analyysi sopimuksen jäljellä olevan maturiteetin mukaan jaoteltuna

Rahoitusvelkojen maturiteettien analyysi sopimuksen jäljellä olevan maturiteetin mukaan jaoteltuna

| (milj. euroa) |
| --- |
| | Erääntymiseen < 1 vuosi | Erääntymiseen 1-5 vuotta | Erääntymiseen >5 vuotta | Yhteensä |
| Ottolainaus | 8  727 | 15  386 | 34  357 | 58  470 |
| Rahoitusleasingvelat | 81 | 366 | 1  309 | 1  755 |
| Muut lyhytaikaiset velat | 43  180 | — | — | 43  180 |
| Muut | 20 | 97 | 336 | 454 |
| Yhteensä 31.12.2014 | 52  008 | 15  849 | 36  002 | 1 03  859 |
| Ottolainaus | 3  065 | 21  454 | 32  699 | 57  218 |
| Rahoitusleasingvelat | 82 | 353 | 1  403 | 1  838 |
| Muut lyhytaikaiset velat | 36  213 | — | — | 36  213 |
| Muut | 17 | 84 | 375 | 477 |
| Yhteensä 31.12.2013 | 39  377 | 21  891 | 34  477 | 95  746 |

(milj. euroa)

Erääntymiseen < 1 vuosi

Erääntymiseen 1-5 vuotta

Erääntymiseen >5 vuotta

Yhteensä

Ottolainaus

8  727

15  386

34  357

58  470

Rahoitusleasingvelat

81

366

1  309

1  755

Muut lyhytaikaiset velat

43  180

—

—

43  180

Muut

20

97

336

454

Yhteensä 31.12.2014

Yhteensä 31.12.2014

52  008

52  008

15  849

15  849

36  002

36  002

1 03  859

1 03  859

Ottolainaus

3  065

21  454

32  699

57  218

Rahoitusleasingvelat

82

353

1  403

1  838

Muut lyhytaikaiset velat

36  213

—

—

36  213

Muut

17

84

375

477

Yhteensä 31.12.2013

Yhteensä 31.12.2013

39  377

39  377

21  891

21  891

34  477

34  477

95  746

95  746

Otto- ja antolainaustoiminta

Otto- ja antolainaustoiminta

Lainanotosta aiheutuva likviditeettiriski katetaan yleensä siten, että EU myöntää lainaa samoin ehdoin kuin se on sitä ottanut (back-to-back). Takuurahasto toimii makrotaloudellisen rahoitusavun ja Euratomin likviditeettireservinä ja turvaverkkona siltä varalta, että velalliset myöhästyvät maksuissaan tai laiminlyövät ne. Maksutaselainoihin liittyvissä laiminlyönneissä sovelletaan neuvoston asetusta (EY) N:o 431/2009. Tässä asetuksessa säädetään menettelystä, joka antaa riittävästi aikaa ottaa käyttöön varoja jäsenvaltioissa olevilta komission nimissä avatuilta omien varojen tileiltä. Vastaavasta Euroopan rahoituksenvakautusmekanismiin sovellettavasta menettelystä säädetään asetuksessa (EU) N:o 407/2010.

Treasury-toiminnot

Treasury-toiminnot

EU:n budjettiperiaatteilla varmistetaan se, että rahavaroista pystytään koko vuoden ajan suorittamaan kaikki maksut. Käytännössä jäsenvaltioiden rahoitusosuuksien kokonaismäärä vastaa varainhoitovuoden maksumäärärahoja. Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet saadaan kahtenatoista kuukausittaisena suorituksena vuoden mittaan, mutta maksujen aikataulu on epätasaisempi. Neuvoston asetuksen (EY, Euratom) 1150/2000 (omia varoja koskeva asetus) mukaan jäsenvaltioiden rahoitusosuudet, jotka liittyvät tietyn kuukauden (n) 16. päivän jälkeen hyväksyttyihin (lisä)talousarvioihin, ovat käytettävissä vasta kuukautena n+2. Vastaavat maksumäärärahat sen sijaan ovat käytettävissä välittömästi. Jotta voidaan varmistaa, että käytettävissä olevat rahavarat riittävät joka kuukausi maksujen suorittamiseen, tarvittavien rahavarojen määrästä laaditaan säännöllisesti ennusteita. Jäsenvaltioita voidaan myös pyytää maksamaan etukäteen omiin varoihin kuuluvia rahoitusosuuksiaan tiettyyn enimmäismäärään saakka, jos tietyt edellytykset täyttyvät, tai niiltä voidaan pyytää etukäteen lisärahoitusta. Menojen epätasainen aikataulu ja yleiset budjettirajoitukset ovat viime vuosina johtaneet siihen, että maksujen rytmiä on valvottava tiiviimmin vuoden aikana. Lisäksi komission päivittäisessä kassanhallinnassa käytetään automatisoituja kassanhallintavälineitä, joilla varmistetaan, että komission jokaisella pankkitilillä on joka päivä riittävästi varoja.

Takuurahasto

Takuurahasto

Takuurahastoa hallinnoitaessa noudatetaan periaatetta, jonka mukaan omaisuuserillä on oltava vastattaviksi tulevien sitoumusten täyttämiseksi riittävä likvidiys ja siirrettävyys. Takuurahaston sijoitussalkun on oltava suuruudeltaan vähintään 100 miljoonaa euroa, ja sijoitusten on oltava maturiteetiltaan alle 12 kuukauden rahamarkkinainstrumenteissa. Näiden sijoitusten kokonaismäärä oli 148 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2014. Lisäksi rahaston varojen nimellisarvosta vähintään 20 prosenttia on sijoitettava rahamarkkinainstrumentteihin, kiinteäkorkoisiin jäljellä olevalta maturiteetiltaan enintään 12 kuukauden joukkovelkakirjoihin ja vaihtuvakorkoisiin joukkovelkakirjoihin. Tämä suhdeluku oli 49 prosenttia 31. joulukuuta 2014.

8.   LÄHIPIIRIÄ KOSKEVAT TIEDOT

8.1   LÄHIPIIRI

LÄHIPIIRI

EU:n lähipiiriin kuuluvat EU:n konsolidoidut yhteisöt ja kyseisten yhteisöjen ylin johto. Näiden yhteisöjen väliset transaktiot ovat osa EU:n normaalia toimintaa. Tämän vuoksi EU:n tilinpäätössääntöihin ei sisälly kyseisiä transaktioita koskevia erityisiä tiedonantovaatimuksia.

8.2   YLIMMÄN JOHDON KESKEISET ETUUDET

YLIMMÄN JOHDON KESKEISET ETUUDET

Euroopan komission ylimpään johtoon liittyvien lähipiiriä koskevien tietojen esittämiseksi ylin johto on jaettu seuraaviin viiteen ryhmään:

Ryhmä 1: Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja, komission puheenjohtaja ja Euroopan unionin tuomioistuimen presidentti.

Ryhmä 1:

Ryhmä 2: komission varapuheenjohtaja, Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja ja muut komission varapuheenjohtajat.

Ryhmä 2:

Ryhmä 3: neuvoston pääsihteeri, komission jäsenet, unionin tuomioistuimen tuomarit ja julkisasiamiehet, unionin yleisen tuomioistuimen presidentti ja jäsenet, Euroopan unionin virkamiestuomioistuimen presidentti ja jäsenet, Euroopan oikeusasiamies ja Euroopan tietosuojavaltuutettu.

Ryhmä 3:

Ryhmä 4: tilintarkastustuomioistuimen presidentti ja jäsenet.

Ryhmä 4:

Ryhmä 5: Euroopan unionin toimielinten ja erillisvirastojen korkeimmat virkamiehet.

Ryhmä 5:

Tiivistelmä ylimmän johdon etuuksista esitetään seuraavassa taulukossa – lisätietoja löytyy myös Europa-sivustolla julkaistuista henkilöstösäännöistä. Henkilöstösäännöt ovat virallinen asiakirja, jossa esitetään kaikkien EU:n virkamiesten oikeudet ja velvollisuudet. Ylimpään johtoon kuuluvat eivät ole saaneet EU:lta edullisin ehdoin myönnettäviä lainoja.

YLIMMÄN JOHDON KESKEISET TALOUDELLISET ETUUDET

YLIMMÄN JOHDON KESKEISET TALOUDELLISET ETUUDET

| (euroa) |
| --- |
| Etuus työntekijää kohti | Ryhmä 1 | Ryhmä 2 | Ryhmä 3 | Ryhmä 4 | Ryhmä 5 |
| Peruspalkka (kuukausipalkka) | 25  352 | 22  964 | 18  371 | 19  840 | 11  775 |
| | | -  23  882 | -  20  667 | -  21  126 | -  18  518 |
| | | | | | |
| Asuinpaikkakorvaus/Ulkomaankorvaus | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 0–4 %–16 % |
| | | | | | |
| Perhelisät: | | | | | |
| Kotitalouslisä (% palkasta) | 2 % +
  171,88 | 2 % + 
  171,88 | 2 % + 
  171,88 | 2 % +
  171,88 | 2 % +
  171,88 |
| Huollettavana oleva lapsi | 375,59 | 375,59 | 375,59 | 375,59 | 375,59 |
| Alle kouluikäinen | 91,75 | 91,75 | 91,75 | 91,75 | 91,75 |
| Kouluikäinen tai | 254,83 | 254,83 | 254,83 | 254,83 | 254,83 |
| koulutus työpaikan sijaintipaikan ulkopuolella | 509,66 | 509,66 | 509,66 | 509,66 | 509,66 |
| Oikeuden puheenjohtajan korvaus | — | — | 554,17-  607,71 | — | — |
| | | | | | |
| Edustuslisä | 1  418,07 | 0 -  911,38 | 554,17-  607,71 | — | — |
| | | | | | |
| Vuotuinen matkakulukorvaus | — | — | — | — | — |
| | | | | | |
| Siirrot palkasta jäsenvaltioihin: | | | | | |
| Koulutuslisä (15) | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä |
| % palkasta (15) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % palkasta ilman korjauskerrointa | Enintään 25 % | Enintään 25 % | Enintään 25 % | Enintään 25 % | Enintään 25 % |
| Edustuskulut | Korvataan | Korvataan | Korvataan | — | — |
| | | | | | |
| Palvelukseen astuminen: | | | | | |
| Asettautumiskorvaus | 50  703,52 | 45  927,10 | 36  741,68 | 39  681,02 | Korvataan |
| | | -  47  764,18 | -  41  334,40 | -  42  252,94 | |
| Perheen matkakulut | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan |
| Muuttokulut | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan |
| Palvelussuhteen päättyminen: | | | | | |
| Uudelleenasettautumiskorvaus | 25  352 | 22  964 | 18  371 | 19  840 | Korvataan |
| | | -  23  882 | -  20  667 | -  21  126 | |
| Perheen matkakulut | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan |
| Muuttokulut | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan |
| Siirtymäjakso (% palkasta) (16) | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 %–- 65 % | 40 % – 65 % | — |
| Sairausvakuutus | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä |
| Eläke (% palkasta, ennen veroja) | Enintään 70 % | Enintään 70 % | Enintään 70 % | Enintään 70 % | Enintään 70 % |
| | | | | | |
| Vähennykset: | | | | | |
| Vero palkasta | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % |
| Sairausvakuutusmaksu (% palkasta) | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % |
| Erityismaksu | 7 % | 7 % | 7 % | 7 % | 6–7 % |
| Eläkemaksu | — | — | — | — | 10,9 –10,1 % (17) |
| Henkilöiden lukumäärä 31.12.2014 | 3 | 8 | 93 | 28 | 112 |

(euroa)

Etuus työntekijää kohti

Ryhmä 1

Ryhmä 2

Ryhmä 3

Ryhmä 4

Ryhmä 5

Peruspalkka (kuukausipalkka)

Peruspalkka (kuukausipalkka)

25  352

25  352

22  964

22  964

18  371

18  371

19  840

19  840

11  775

11  775

-  23  882

-  23  882

-  20  667

-  20  667

-  21  126

-  21  126

-  18  518

-  18  518

Asuinpaikkakorvaus/Ulkomaankorvaus

Asuinpaikkakorvaus/Ulkomaankorvaus

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

0–4 %–16 %

0–4 %–16 %

Perhelisät:

Perhelisät:

Kotitalouslisä (% palkasta)

2 % +

171,88

2 % +

171,88

2 % +

171,88

2 % +

171,88

2 % +

171,88

Huollettavana oleva lapsi

375,59

375,59

375,59

375,59

375,59

Alle kouluikäinen

91,75

91,75

91,75

91,75

91,75

Kouluikäinen tai

254,83

254,83

254,83

254,83

254,83

koulutus työpaikan sijaintipaikan ulkopuolella

509,66

509,66

509,66

509,66

509,66

Oikeuden puheenjohtajan korvaus

Oikeuden puheenjohtajan korvaus

—

—

—

—

554,17-  607,71

554,17-  607,71

—

—

—

—

Edustuslisä

Edustuslisä

1  418,07

1  418,07

0 -  911,38

0 -  911,38

554,17-  607,71

554,17-  607,71

—

—

—

—

Vuotuinen matkakulukorvaus

Vuotuinen matkakulukorvaus

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Siirrot palkasta jäsenvaltioihin:

Siirrot palkasta jäsenvaltioihin:

Koulutuslisä (15)

15

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

% palkasta (15)

15

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% palkasta ilman korjauskerrointa

Enintään 25 %

Enintään 25 %

Enintään 25 %

Enintään 25 %

Enintään 25 %

Edustuskulut

Edustuskulut

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

—

—

—

—

Palvelukseen astuminen:

Palvelukseen astuminen:

Asettautumiskorvaus

50  703,52

45  927,10

36  741,68

39  681,02

Korvataan

-  47  764,18

-  41  334,40

-  42  252,94

Perheen matkakulut

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Muuttokulut

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Palvelussuhteen päättyminen:

Palvelussuhteen päättyminen:

Uudelleenasettautumiskorvaus

25  352

22  964

18  371

19  840

Korvataan

-  23  882

-  20  667

-  21  126

Perheen matkakulut

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Muuttokulut

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Siirtymäjakso (% palkasta) (16)

16

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 %–- 65 %

40 % – 65 %

—

Sairausvakuutus

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Eläke (% palkasta, ennen veroja)

Eläke (% palkasta, ennen veroja)

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Vähennykset:

Vähennykset:

Vero palkasta

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

Sairausvakuutusmaksu (% palkasta)

Sairausvakuutusmaksu (% palkasta)

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

Erityismaksu

7 %

7 %

7 %

7 %

6–7 %

Eläkemaksu

—

—

—

—

10,9 –10,1 % (17)

17

Henkilöiden lukumäärä 31.12.2014

Henkilöiden lukumäärä 31.12.2014

3

3

8

8

93

93

28

28

112

112

9.   TILINPÄÄTÖSPÄIVÄN JÄLKEISET TAPAHTUMAT

Komission tilinpitäjän tietoon ei tilinpäätöksen allekirjoittamispäivään mennessä ollut tullut sellaisia olennaisia tapahtumia, jotka olisi ilmoitettava erikseen tässä kohdassa. Tilinpäätös ja sen liitetiedot on laadittu tuoreimpien käytettävissä olevien tietojen perusteella, ja edellä esitetyt tiedot perustuvat tällaisiin tietoihin.

10.   KONSOLIDOINNIN LAAJUUS

A.   EUROOPAN UNIONIN MÄÄRÄYSVALLASSA OLEVAT YHTEISÖT (52)

EUROOPAN UNIONIN MÄÄRÄYSVALLASSA OLEVAT YHTEISÖT (52)

1.   Toimielimet ja neuvoa-antavat elimet (11)

Toimielimet ja neuvoa-antavat elimet (11)

Euroopan parlamentti

Eurooppa-neuvosto

Euroopan komissio

Alueiden komitea

Euroopan unionin tuomioistuin

Euroopan ulkosuhdehallinto

Euroopan tietosuojavaltuutettu

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan oikeusasiamies

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

Euroopan unionin neuvosto

2.   EU:n virastot (39)

EU:n virastot (39)

2.1.   Toimeenpanovirastot (6)

Toimeenpanovirastot (6)

Koulutus-, audiovisuaali- ja kulttuurialan toimeenpanovirasto

Kuluttaja-, terveys-, maatalous- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto

Tutkimuksen toimeenpanovirasto

Pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto

Innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto

Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto

2.2.   Erillisvirastot (33)

Erillisvirastot (33)

Euroopan meriturvallisuusvirasto

Euroopan lääkevirasto

Eurooppalaisen GNSS-järjestelmän valvontaviranomainen

Euroopan kemikaalivirasto

Fusion for Energy-yhteisyritys (Eurooppalainen yhteisyritys ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten)

Eurojust

Euroopan tasa-arvoinstituutti

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto

Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus

Euroopan ympäristökeskus

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus

Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto

Euroopan pankkiviranomainen

Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto

Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin – Virasto

Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto

eu-LISA (vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen virasto)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen

Euroopan rautatievirasto

Yhteisön kasvilajikevirasto

Euroopan kalastuksenvalvontavirasto

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus

Euroopan poliisiakatemia (CEPOL)

Euroopan poliisivirasto (EUROPOL)

Euroopan lentoturvallisuusvirasto

Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto

Euroopan perusoikeusvirasto

Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen

Euroopan unionin elinten käännöskeskus

Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen

Euroopan koulutussäätiö

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö

Sisämarkkinoiden harmonisointivirasto (tavaramerkit ja mallit)

3.   Muut määräysvallassa olevat yhteisöt (2)

Muut määräysvallassa olevat yhteisöt (2)

Euroopan hiili- ja teräsyhteisö (selvitystilassa)

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti

B.   YHTEISYRITYKSET (7)

YHTEISYRITYKSET (7)

Fuusioenergia-alan kansainvälinen ITER-organisaatio

SESAR-yhteisyritys

Polttokenno- ja vety-yhteisyritys

Clean Sky -yhteisyritys

Galileo-yhteisyritys (selvitystilassa)

Innovatiiviset lääkkeet 2 -aloite (IMI2-yhteisyritys)

ENIAC-yhteisyritys (18)

18

C.   OSAKKUUSYRITYKSET (1)

OSAKKUUSYRITYKSET (1)

Euroopan investointirahasto

YHTEENVETO TALOUSARVION TOTEUTTAMISESTA JA LIITETIEDOT (19)

19

SISÄLLYSLUETTELO

SISÄLLYSLUETTELO

| EU:N TALOUSARVION TOTEUTUMA | 101 |
| --- | --- |

EU:N TALOUSARVION TOTEUTUMA

| VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLISEN TULOKSEN JA TALOUSARVION TOTEUTUMAN TÄSMÄYTYS | 102 |
| --- | --- |

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLISEN TULOKSEN JA TALOUSARVION TOTEUTUMAN TÄSMÄYTYS

| BUDJETOITUJEN JA TOTEUTUNEIDEN MÄÄRIEN VERTAILUTAULUKOT | 103 |
| --- | --- |

BUDJETOITUJEN JA TOTEUTUNEIDEN MÄÄRIEN VERTAILUTAULUKOT

| TALOUSARVION TOTEUTTAMISESTA LAADITUN YHTEENVEDON LIITETIEDOT | 106 |
| --- | --- |

TALOUSARVION TOTEUTTAMISESTA LAADITUN YHTEENVEDON LIITETIEDOT

| 1. | EU:N TALOUSARVIOSYKLI | 106 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS 2014–2020 | 106 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | TOIMINTALOHKOT | 107 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 1.3 | VUOTUINEN TALOUSARVIO | 107 |
| --- | --- | --- |

1.3

| 2. | TALOUSARVION TOTEUTUMAN LIITETIEDOT | 108 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | TALOUSARVION TOTEUTUMAN LASKEMINEN | 108 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | VUODEN 2014 TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN | 109 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 3. | VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLISEN TULOKSEN JA TALOUSARVION TOTEUTUMAN TÄSMÄYTYSTÄ KOSKEVAT LIITETIEDOT | 110 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | EU:N TALOUSARVION TULOJEN TOTEUTUMINEN | 111 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | YHTEENVETO TALOUSARVION TULOTOTEUTUMASTA | 111 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.2 | TULOJEN TOTEUTUMINEN | 114 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 5. | EU:N TALOUSARVION MENOJEN TOTEUTUMINEN | 117 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1 | MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN JAKAUTUMINEN JA MUUTOKSET RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN | 117 |
| --- | --- | --- |

5.1

| 5.2 | MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN | 118 |
| --- | --- | --- |

5.2

| 5.3 | MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN | 119 |
| --- | --- | --- |

5.3

| 5.4 | MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN MUUTOKSET RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN | 120 |
| --- | --- | --- |

5.4

| 5.5 | MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN JAKAUTUMINEN ALKUPERÄVUODEN JA RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEEN MUKAAN | 121 |
| --- | --- | --- |

5.5

| 5.6 | MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN JAKAUTUMINEN JA MUUTOKSET TOIMINTALOHKOITTAIN | 122 |
| --- | --- | --- |

5.6

| 5.7 | MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN TOIMINTALOHKOITTAIN | 126 |
| --- | --- | --- |

5.7

| 5.8 | MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN TOIMINTALOHKOITTAIN | 130 |
| --- | --- | --- |

5.8

| 5.9 | MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN MUUTOKSET TOIMINTALOHKOITTAIN | 132 |
| --- | --- | --- |

5.9

| 5.10 | MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN JAKAUTUMINEN TOIMINTALOHKON JA ALKUPERÄVUODEN MUKAAN | 134 |
| --- | --- | --- |

5.10

| 5.11 | MENOJEN TOTEUTUMINEN VUONNA 2014 | 137 |
| --- | --- | --- |

5.11

| 6. | TOIMIELIMIEN JA ERILLISVIRASTOJEN TALOUSARVIOIDEN TOTEUTTAMINEN | 138 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1 | YHTEENVETO TALOUSARVION TULOTOTEUTUMASTA TOIMIELIMITTÄIN | 138 |
| --- | --- | --- |

6.1

| 6.2 | MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN TOIMIELIMITTÄIN | 139 |
| --- | --- | --- |

6.2

| 6.3 | ERILLISVIRASTOJEN TULOT: TALOUSARVIOENNUSTEET, SAAMISET JA TOTEUTUNEET TULOT | 141 |
| --- | --- | --- |

6.3

| 6.4 | MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHAT VIRASTOITTAIN | 142 |
| --- | --- | --- |

6.4

| 6.5 | TALOUSARVION TOTEUTUMA (SISÄLTÄÄ ERILLISVIRASTOT) | 144 |
| --- | --- | --- |

6.5

EU:N TALOUSARVION TOTEUTUMA

EU:N TALOUSARVION TOTEUTUMA

| (milj. euroa) |
| --- |
| | Liitetieto | 2014 | 2013 |
| Varainhoitovuoden tulot | 4.1 | 1 43  940 | 1 49  504 |
| Maksut varainhoitovuoden talousarviomäärärahoista | 5.3 | (1 41  193) | (1 47  567) |
| Varainhoitovuodelle n + 1 siirretyt maksumäärärahat | | (1  787) | (1  329) |
| Varainhoitovuodelta n - 1 siirretyt käyttämättä jääneet maksumäärärahat, jotka on peruutettu | | 25 | 34 |
| Käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen kehitys | | 336 | 403 |
| Valuuttakurssierot varainhoitovuonna | | 110 | (42) |
| Talousarvion toteutuma
   (20) | 2.2 | 1  432 | 1  002 |

(milj. euroa)

Liitetieto

2014

2013

Varainhoitovuoden tulot

4.1

1 43  940

1 49  504

Maksut varainhoitovuoden talousarviomäärärahoista

5.3

(1 41  193)

(1 47  567)

Varainhoitovuodelle n + 1 siirretyt maksumäärärahat

(1  787)

(1  329)

Varainhoitovuodelta n - 1 siirretyt käyttämättä jääneet maksumäärärahat, jotka on peruutettu

25

34

Käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen kehitys

336

403

Valuuttakurssierot varainhoitovuonna

110

(42)

Talousarvion toteutuma
   (20)

Talousarvion toteutuma

20

2.2

2.2

1  432

1  432

1  002

1  002

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLISEN TULOKSEN JA TALOUSARVION TOTEUTUMAN TÄSMÄYTYS

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLISEN TULOKSEN JA TALOUSARVION TOTEUTUMAN TÄSMÄYTYS

| (milj. euroa) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS | (11  280) | (4  365) |
| Tulot | | |
| Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita ei ole vielä saatu | (6  573) | (2  071) |
| Aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot | 4  809 | 3  357 |
| Siirtosaamiset (netto) | (4  877) | (134) |
| Menot | | |
| Siirtovelat (netto) | 9  223 | 3  216 |
| Edellisen vuoden aikana syntyneet menot, jotka on maksettu kuluvan vuoden aikana | (821) | (1  123) |
| Ennakkomaksujen nettovaikutus | 457 | (902) |
| Seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt maksumäärärahat | (1  979) | (1  528) |
| Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä määrärahoista suoritetut maksut ja käyttämättömien maksumäärärahojen peruutukset | 1  858 | 1  538 |
| Varausten muutos | 12  164 | 4  136 |
| Muut | (1  719) | (1  027) |
| Erillisvirastojen ja EHTY:n taloudellinen tulos | 170 | (93) |
| VARAINHOITOVUODEN TALOUSARVION TOTEUTUMA | 1  432 | 1  002 |

(milj. euroa)

2014

2013

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

(11  280)

(11  280)

(4  365)

(4  365)

Tulot

Tulot

Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita ei ole vielä saatu

(6  573)

(2  071)

Aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot

4  809

3  357

Siirtosaamiset (netto)

(4  877)

(134)

Menot

Menot

Siirtovelat (netto)

9  223

3  216

Edellisen vuoden aikana syntyneet menot, jotka on maksettu kuluvan vuoden aikana

(821)

(1  123)

Ennakkomaksujen nettovaikutus

457

(902)

Seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt maksumäärärahat

(1  979)

(1  528)

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä määrärahoista suoritetut maksut ja käyttämättömien maksumäärärahojen peruutukset

1  858

1  538

Varausten muutos

12  164

4  136

Muut

(1  719)

(1  027)

Erillisvirastojen ja EHTY:n taloudellinen tulos

Erillisvirastojen ja EHTY:n taloudellinen tulos

170

170

(93)

(93)

VARAINHOITOVUODEN TALOUSARVION TOTEUTUMA

VARAINHOITOVUODEN TALOUSARVION TOTEUTUMA

1  432

1  432

1  002

1  002

Lisätietoja varainhoitovuoden taloudellisen tuloksen ja talousarvion toteutuman täsmäytyksestä on liitetiedossa 3.

3

BUDJETOITUJEN JA TOTEUTUNEIDEN MÄÄRIEN VERTAILUTAULUKOT

BUDJETOITUJEN JA TOTEUTUNEIDEN MÄÄRIEN VERTAILUTAULUKOT

TALOUSARVION TULOT

| (milj. euroa) |
| --- |
| | Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lisätalousarviot | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Tulot |
| 1. | Omat varat | 1 33  960 | (5  572) | 1 28  388 | 1 28  867 |
| | joista tullimaksuja | 16  186 | (12) | 16  174 | 16  499 |
| | joista arvonlisäveroa | 17  882 | (192) | 17  690 | 17  746 |
| | joista BKTL-varoja | 99  767 | (5  154) | 94  614 | 94  863 |
| 3. | Käytettävissä olevat ylijäämät | — | 5  101 | 5  101 | 5  100 |
| 4. | Unionin toimielinten ja elinten palveluksessa olevasta henkilöstöstä kertyvät tulot | 1  275 | — | 1  275 | 1  251 |
| 5. | Toimielinten hallinnollisesta toiminnasta kertyvät tulot | 54 | — | 54 | 578 |
| 6. | Unionin ohjelmiin ja sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset | 60 | — | 60 | 3  225 |
| 7. | Viivästyskorot ja sakot | 123 | 3  850 | 3  973 | 4  607 |
| 8. | Lainat | 2 | 151 | 153 | 297 |
| 9. | Sekalaiset tulot | 30 | — | 30 | 15 |
| Yhteensä | 1 35  505 | 3  530 | 1 39  034 | 1 43  940 |

(milj. euroa)

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lisätalousarviot

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Tulot

1.

Omat varat

1 33  960

(5  572)

1 28  388

1 28  867

joista tullimaksuja

joista tullimaksuja

16  186

16  186

(12)

(12)

16  174

16  174

16  499

16  499

joista arvonlisäveroa

joista arvonlisäveroa

17  882

17  882

(192)

(192)

17  690

17  690

17  746

17  746

joista BKTL-varoja

joista BKTL-varoja

99  767

99  767

(5  154)

(5  154)

94  614

94  614

94  863

94  863

3.

Käytettävissä olevat ylijäämät

—

5  101

5  101

5  100

4.

Unionin toimielinten ja elinten palveluksessa olevasta henkilöstöstä kertyvät tulot

1  275

—

1  275

1  251

5.

Toimielinten hallinnollisesta toiminnasta kertyvät tulot

54

—

54

578

6.

Unionin ohjelmiin ja sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset

60

—

60

3  225

7.

Viivästyskorot ja sakot

123

3  850

3  973

4  607

8.

Lainat

2

151

153

297

9.

Sekalaiset tulot

30

—

30

15

Yhteensä

Yhteensä

1 35  505

1 35  505

3  530

3  530

1 39  034

1 39  034

1 43  940

1 43  940

Yksityiskohtaiset tiedot tulojen toteutuksesta vuonna 2014 ovat liitetiedossa 4.

4

TALOUSARVIOMENOT: SITOUMUKSET MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| (milj. euroa) |
| --- |
| | Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lisätalousarviot ja määrärahasiirrot | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Lisämäärärahat (21) | Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Tehdyt sitoumukset |
| 1. | Älykäs ja osallistava kasvu | 63  986 | — | 63  986 | 3  625 | 67  611 | 45  972 |
| | 1a. Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | 16  484 | — | 16  484 | 2  645 | 19  129 | 18  018 |
| | 1b. Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio | 47  502 | — | 47  502 | 980 | 48  482 | 27  954 |
| 2. | Kestävä kasvu: luonnonvarat | 59  267 | (76) | 59  191 | 2  105 | 61  296 | 48  263 |
| | josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet | 43  778 | — | 43  778 | 1  724 | 45  502 | 44  293 |
| 3. | Turvallisuus ja kansalaisuus | 2  172 | — | 2  172 | 84 | 2  256 | 1  507 |
| 4. | Globaali Eurooppa | 8  325 | 98 | 8  423 | 577 | 9  000 | 8  489 |
| 5. | Hallinto | 8  405 | (1) | 8  405 | 766 | 9  171 | 8  884 |
| | josta: toimielinten hallintomenot | 3  532 | (0) | 3  531 | 400 | 3  931 | 3  789 |
| 6. | Korvaukset | 29 | — | 29 | — | 29 | 29 |
| 8. | Negatiivinen varaus | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Erityisrahoitusvälineet | 456 | 29 | 485 | 92 | 577 | 64 |
| Yhteensä | 1 42  640 | 50 | 1 42  690 | 7  249 | 1 49  939 | 1 13  208 |

(milj. euroa)

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lisätalousarviot ja määrärahasiirrot

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Lisämäärärahat (21)

21

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Tehdyt sitoumukset

1.

Älykäs ja osallistava kasvu

63  986

—

63  986

3  625

67  611

45  972

1a. Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

1a. Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

16  484

16  484

—

16  484

16  484

2  645

2  645

19  129

19  129

18  018

18  018

1b. Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

1b. Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

47  502

47  502

—

47  502

47  502

980

980

48  482

48  482

27  954

27  954

2.

Kestävä kasvu: luonnonvarat

59  267

(76)

59  191

2  105

61  296

48  263

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

43  778

43  778

—

43  778

43  778

1  724

1  724

45  502

45  502

44  293

44  293

3.

Turvallisuus ja kansalaisuus

2  172

—

2  172

84

2  256

1  507

4.

Globaali Eurooppa

8  325

98

8  423

577

9  000

8  489

5.

Hallinto

8  405

(1)

8  405

766

9  171

8  884

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

3  532

3  532

(0)

(0)

3  531

3  531

400

400

3  931

3  931

3  789

3  789

6.

Korvaukset

29

—

29

—

29

29

8.

Negatiivinen varaus

—

—

—

—

—

—

9.

Erityisrahoitusvälineet

456

29

485

92

577

64

Yhteensä

Yhteensä

1 42  640

1 42  640

50

50

1 42  690

1 42  690

7  249

7  249

1 49  939

1 49  939

1 13  208

1 13  208

TALOUSARVIOMENOT: MAKSUT MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| (milj. euroa) |
| --- |
| | Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lisätalousarviot ja määrärahasiirrot | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Lisämäärärahat (22) | Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Suoritetut maksut |
| 1. | Älykäs ja osallistava kasvu | 62  393 | 3  470 | 65  863 | 3  836 | 69  699 | 67  683 |
| | 1a. Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | 11  441 | 415 | 11  857 | 3  451 | 15  308 | 13  331 |
| | 1b. Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio | 50  951 | 3  055 | 54  006 | 385 | 54  392 | 54  352 |
| 2. | Kestävä kasvu: luonnonvarat | 56  459 | (500) | 55  959 | 2  003 | 57  962 | 56  584 |
| | josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet | 43  777 | (1) | 43  776 | 1  738 | 45  514 | 44  287 |
| 3. | Turvallisuus ja kansalaisuus | 1  677 | (17) | 1  660 | 88 | 1  747 | 1  711 |
| 4. | Globaali Eurooppa | 6  191 | 734 | 6  925 | 556 | 7  481 | 7  206 |
| 5. | Hallinto | 8  406 | 0 | 8  406 | 1  634 | 10  040 | 8  819 |
| | josta: toimielinten hallintomenot | 3  532 | (0) | 3  531 | 944 | 4  475 | 3  729 |
| 6. | Korvaukset | 29 | — | 29 | — | 29 | 29 |
| 8. | Negatiivinen varaus | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Erityisrahoitusvälineet | 350 | (157) | 193 | 344 | 536 | 465 |
| Yhteensä | 1 35  505 | 3  530 | 1 39  034 | 8  460 | 1 47  495 | 1 42  497 |
| |

(milj. euroa)

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lisätalousarviot ja määrärahasiirrot

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Lisämäärärahat (22)

22

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Suoritetut maksut

1.

Älykäs ja osallistava kasvu

62  393

3  470

65  863

3  836

69  699

67  683

1a. Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

1a. Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

11  441

11  441

415

415

11  857

11  857

3  451

3  451

15  308

15  308

13  331

13  331

1b. Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

1b. Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

50  951

50  951

3  055

3  055

54  006

54  006

385

385

54  392

54  392

54  352

54  352

2.

Kestävä kasvu: luonnonvarat

56  459

(500)

55  959

2  003

57  962

56  584

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

43  777

43  777

(1)

(1)

43  776

43  776

1  738

1  738

45  514

45  514

44  287

44  287

3.

Turvallisuus ja kansalaisuus

1  677

(17)

1  660

88

1  747

1  711

4.

Globaali Eurooppa

6  191

734

6  925

556

7  481

7  206

5.

Hallinto

8  406

0

8  406

1  634

10  040

8  819

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

3  532

3  532

(0)

(0)

3  531

3  531

944

944

4  475

4  475

3  729

3  729

6.

Korvaukset

29

—

29

—

29

29

8.

Negatiivinen varaus

—

—

—

—

—

—

9.

Erityisrahoitusvälineet

350

(157)

193

344

536

465

Yhteensä

Yhteensä

1 35  505

1 35  505

3  530

3  530

1 39  034

1 39  034

8  460

8  460

1 47  495

1 47  495

1 42  497

1 42  497

Yksityiskohtaiset tiedot menojen toteutuksesta vuonna 2014 ovat liitetiedossa 5 ja selityksessä 5.11.

5

5.11

TALOUSARVION TOTEUTTAMISESTA LAADITUN YHTEENVEDON LIITETIEDOT

TALOUSARVION TOTEUTTAMISESTA LAADITUN YHTEENVEDON LIITETIEDOT

1.   EU:N TALOUSARVIOSYKLI

Talousarviokirjanpidossa ja tilinpäätöksen laadinnassa noudatetaan varainhoitoasetusta ja sen soveltamissääntöjä. Yleinen talousarvio on unionin rahoitussuunnittelun tärkein väline. Se on vuosittain laadittava asiakirja, jossa vahvistetaan unionin vuotuiset tulot ja menot. Talousarviossa on varainhoitoasetuksen mukaisesti kaksi keskeistä osaa: monivuotinen rahoituskehys, jossa määritellään menojen keskeiset enimmäismäärät seitsemäksi vuodeksi, ja vuotuinen talousarviomenettely.

1.1   MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS 2014–2020

MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS 2014–2020

| (milj. euroa) |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Yhteensä |
| 1. | Älykäs ja osallistava kasvu |

(milj. euroa)

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Yhteensä

1.

Älykäs ja osallistava kasvu

63  973

66  813

69  304

72  342

75  271

78  752

82  466

5 08  921

| 1a. | Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky |
| --- | --- |

1a.

Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

16  560

17  666

18  467

19  925

21  239

23  082

25  191

1 42  130

| 1b. | Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus |
| --- | --- |

1b.

Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus

47  413

49  147

50  837

52  417

54  032

55  670

57  275

3 66  791

| 2. | Kestävä kasvu: luonnonvarat |
| --- | --- |

2.

Kestävä kasvu: luonnonvarat

59  303

59  599

59  909

60  191

60  267

60  344

60  421

4 20  034

joista: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

43  779

44  313

44  624

44  859

44  885

44  912

44  937

3 12  309

| 3. | Turvallisuus ja kansalaisuus |
| --- | --- |

3.

Turvallisuus ja kansalaisuus

2  179

2  246

2  378

2  514

2  656

2  801

2  951

17  725

| 4. | Globaali Eurooppa |
| --- | --- |

4.

Globaali Eurooppa

8  335

8  749

9  143

9  432

9  825

10  268

10  510

66  262

| 5. | Hallinto |
| --- | --- |

5.

Hallinto

8  721

9  076

9  483

9  918

10  346

10  786

11  254

69  584

josta: toimielinten hallintomenot

7  056

7  351

7  679

8  007

8  360

8  700

9  071

56  224

| 6. | Korvaukset |
| --- | --- |

6.

Korvaukset

29

—

—

—

—

—

—

29

Maksusitoumusmäärärahat:

Maksusitoumusmäärärahat:

1 42  540

1 42  540

1 46  483

1 46  483

1 50  217

1 50  217

1 54  397

1 54  397

1 58  365

1 58  365

1 62  951

1 62  951

1 67  602

1 67  602

1 0 82  555

1 0 82  555

Maksumäärärahat yhteensä

Maksumäärärahat yhteensä

1 35  866

1 35  866

1 41  901

1 41  901

1 44  685

1 44  685

1 42  771

1 42  771

1 49  074

1 49  074

1 53  362

1 53  362

1 56  295

1 56  295

1 0 23  954

1 0 23  954

Edellä olevassa taulukossa on esitetty monivuotisen rahoituskehyksen mukaiset enimmäismäärät käyvin hinnoin. Vuodet 2014–2020 kattava uusi monivuotinen rahoituskehys alkoi varainhoitovuodesta 2014. Maksusitoumusmäärärahojen yhteenlaskettu enimmäismäärä vuonna 2014 oli 1 42  540 miljoonaa euroa, eli 1,06 prosenttia suhteessa BKTL:oon. Vastaava maksumäärärahojen enimmäismäärä oli 1 35  866 miljoonaa euroa, eli 1,01 prosenttia suhteessa BKTL:oon.

Monivuotista rahoituskehystä 2014–2020 varten on sovittu uudet joustavuussäännökset. Yksi uusista säännöksistä antaa mahdollisuuden ottaa käyttöön ennakoimattomiin menoihin varattu liikkumavara (poikkeustapauksissa). Liikkumavaran avulla voidaan tiettynä vuotena käyttää määrärahoja yli enimmäismäärien. Muiden vuosien enimmäismääriä on tällöin vähennettävä vastaavasti, jotta maksu- ja maksusitoumusmäärärahojen kokonaismäärä ei kasva kaudella 2014–2020. Ennakoimattomiin menoihin varattuun liikkumavaraan turvauduttiin vuonna 2014, jotta vuoden 2014 maksumäärärahojen enimmäismäärä voitiin ylittää 3  168 miljoonalla eurolla.

Vuonna 2014 käyttämättä jääneiden maksusitoumusmäärärahojen siirtämisestä (monivuotisesta rahoituskehyksestä annetun asetuksen 19 artiklan mukaisesti) vuosille 2015 ja 2016 sovittiin huhtikuussa 2015. Rahoituskehyksen enimmäismääriä tarkistettiin, ja asiaa koskeva lisätalousarvio tehtiin vuodelle 2015. Tärkeimmät vaikutukset kohdistuvat vuonna 2015 otsakkeeseen 1 b (11,2 miljardia euroa) ja otsakkeeseen 2 (5 miljardia euroa). Vuonna 2016 suurin muutos kohdistuu otsakkeeseen 2 (4,4 miljardia euroa).

Seuraavassa selitetään monivuotisen rahoituskehyksen eri otsakkeet:

Otsake 1 – Älykäs ja osallistava kasvu

Otsake 1 – Älykäs ja osallistava kasvu

Tämä otsake jakautuu kahteen toisiinsa yhteydessä olevaan komponenttiin:

| — | Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky: otsakkeeseen kuuluvat tutkimuksen ja innovoinnin, koulutuksen, Verkkojen Eurooppa -välineen, sosiaalipolitiikan, sisämarkkinoiden ja näihin osa-alueisiin liittyvien politiikkojen menot. |
| --- | --- |

—

Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky: otsakkeeseen kuuluvat tutkimuksen ja innovoinnin, koulutuksen, Verkkojen Eurooppa -välineen, sosiaalipolitiikan, sisämarkkinoiden ja näihin osa-alueisiin liittyvien politiikkojen menot.

| — | Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus: otsakkeen määrärahoilla tuetaan vähiten kehittyneiden jäsenvaltioiden ja alueiden lähentymistä, EU:n kestävän kehityksen strategiaa muita heikommassa asemassa olevien alueiden ulkopuolella sekä alueiden välistä yhteistyötä. |
| --- | --- |

—

Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus: otsakkeen määrärahoilla tuetaan vähiten kehittyneiden jäsenvaltioiden ja alueiden lähentymistä, EU:n kestävän kehityksen strategiaa muita heikommassa asemassa olevien alueiden ulkopuolella sekä alueiden välistä yhteistyötä.

Otsake 2 – Kestävä kasvu: luonnonvarat

Otsake 2 – Kestävä kasvu: luonnonvarat

Otsakkeeseen 2 sisältyvät yhteinen maatalous- ja kalastuspolitiikka sekä maaseudun kehittäminen ja ympäristötoimet, erityisesti Natura 2000.

Otsake 3 – Turvallisuus ja kansalaisuus

Otsake 3 – Turvallisuus ja kansalaisuus

Otsakkeella 3 (turvallisuus ja kansalaisuus) otetaan huomioon oikeus- ja sisäasioiden, rajojen turvaamisen, maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan, kansanterveyden ja kuluttajansuojan, kulttuurin ja nuorison, tiedotuksen ja kansalaisten kanssa käytävän vuoropuhelun tärkeyden lisääntyminen sekä EU:n erityistehtävät näillä aloilla.

Otsake 4 – Globaali Eurooppa

Otsake 4 – Globaali Eurooppa

Otsakkeeseen 4 kuuluvat kaikki ulkoiset toimet, mukaan lukien kehitysyhteistyö, humanitaarinen apu sekä liittymistä valmistelevat ja naapuruuspolitiikan välineet. EKR ei ole osa monivuotista rahoituskehystä, koska se on EU:n talousarvion ulkopuolella.

Otsake 5 – Hallinto

Otsake 5 – Hallinto

Tämä otsake kattaa kaikkien toimielinten, eläkejärjestelmien ja Eurooppa-koulujen hallintomenot. Muilla toimielimillä kuin komissiolla ne muodostavat kaikki toimielimen menot.

Otsake 6 – Korvaukset

Otsake 6 – Korvaukset

Uusia jäsenvaltioita ei poliittisen sopimuksen mukaisesti aseteta heti jäsenyyden alkuvaiheessa nettomaksajan asemaan. Tähän otsakkeeseen on tämän vuoksi otettu varoja korvauksia varten. Määrä on käytettävissä siirtoihin, joilla tasapainotetaan uusien jäsenvaltioiden unionin talousarvioon suorittamat maksut ja niiden unionin talousarviosta saama rahoitus.

1.2   TOIMINTALOHKOT

TOIMINTALOHKOT

Komissiossa on siirrytty toimintojohtamiseen ja otettu suunnittelu- ja johtamisprosessien yhteydessä käyttöön toimintoperusteinen budjetointi. Toimintoperusteisessa budjetoinnissa talousarvion osastot vastaavat toimintalohkoja ja luvut toimintoja. Toimintoperusteisella budjetoinnilla pyritään luomaan selkeät puitteet, joiden avulla komissio voi pyrkiä tavoitteisiinsa lainsäädännön, rahoituksen tai muun politiikan keinoin. Komission tehtävät määritellään toimintoina, jolloin saadaan selkeä kuva komission toimintapolitiikasta ja luodaan yhteiset puitteet painopisteiden määrittämiselle. Resurssit kohdennetaan talousarviossa toimintojen kautta eri painopisteisiin. Toimintoperusteisella budjetoinnilla luodaan yhteys toimintojen ja niiden toteuttamiseksi osoitettujen resurssien välille ja tehostetaan näin samalla komission resurssien käyttöä.

Toimintalohkot voidaan määritellä komission toiminnoista muodostetuiksi homogeenisiksi ryhmiksi, joilla on merkitystä päätöksentekoprosessin kannalta. Kukin toimintalohko vastaa yleensä yhden pääosaston tehtäviä ja koostuu kuudesta tai seitsemästä toiminnosta. Toimintalohkot sisältävät pääasiassa toimintamäärärahoja, koska niihin sisältyvien keskeisten toimintojen tarkoituksena on rahoittaa ulkopuolisten tuensaajien toimintaa kulloinkin kyseeseen tulevan toiminnon alalla. Kunkin toimintalohkon toimintatalousarviota täydennetään toimintalohkon hallintomenoja varten tarvittavilla määrärahoilla.

1.3   VUOTUINEN TALOUSARVIO

VUOTUINEN TALOUSARVIO

Komissio laatii joka vuosi arvion kaikkien toimielinten tuloista ja menoista ja tekee budjettivallan käyttäjälle talousarvioesityksen. Neuvosto vahvistaa tämän talousarvioesityksen pohjalta kantansa, josta se käy tämän jälkeen neuvotteluja parlamentin kanssa. Kun neuvottelut on saatu päätökseen, parlamentin puhemies toteaa, että yhteinen teksti on lopullisesti hyväksytty, minkä jälkeen talousarvion toteuttaminen voidaan aloittaa. Asianomaisen vuoden aikana hyväksytään lisätalousarvioita. Talousarvion toteuttaminen on pääosin komission tehtävä.

Talousarvion rakenteessa komission talousarvioon sisältyy sekä hallinto- että toimintamäärärahoja. Muilla toimielimillä on vain hallintomäärärahoja. Talousarviossa on kahdenlaisia määrärahoja: jaksottamattomia määrärahoja ja jaksotettuja määrärahoja. Jaksottamattomilla määrärahoilla rahoitetaan yksivuotisia toimintoja (jotka ovat vuotuisperiaatteen mukaisia). Jaksotetut määrärahat on otettu käyttöön, jotta myös monivuotisten toimintojen rahoittamisessa voidaan noudattaa talousarvion vuotuisperiaatetta. Jaksotetut määrärahat jaetaan maksusitoumusmäärärahoihin ja maksumäärärahoihin:

| — | maksusitoumusmäärärahoilla katetaan kaikki monivuotisiin toimiin liittyvistä oikeudellisista sitoumuksista asianomaisena varainhoitovuonna aiheutuvat kustannukset. Useamman kuin yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimia koskevat talousarviositoumukset voidaan kuitenkin jakaa usealle eri varainhoitovuodelle vuotuisiin eriin, jos perussäädöksessä niin säädetään; |
| --- | --- |

—

maksusitoumusmäärärahoilla katetaan kaikki monivuotisiin toimiin liittyvistä oikeudellisista sitoumuksista asianomaisena varainhoitovuonna aiheutuvat kustannukset. Useamman kuin yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimia koskevat talousarviositoumukset voidaan kuitenkin jakaa usealle eri varainhoitovuodelle vuotuisiin eriin, jos perussäädöksessä niin säädetään;

maksusitoumusmäärärahoilla

| — | maksumäärärahoilla katetaan menot, jotka johtuvat asianomaisen varainhoitovuoden ja/tai aiempien varainhoitovuosien aikana tehtyjen maksusitoumusten täyttämisestä. |
| --- | --- |

—

maksumäärärahoilla katetaan menot, jotka johtuvat asianomaisen varainhoitovuoden ja/tai aiempien varainhoitovuosien aikana tehtyjen maksusitoumusten täyttämisestä.

maksumäärärahoilla

Määrärahojen alkuperä

Määrärahojen alkuperä

Suurin osa määrärahoista on peräisin asianomaiselle varainhoitovuodelle hyväksytystä unionin talousarviosta. Määrärahoihin sisältyy kuitenkin myös muunlaisia varainhoitoasetuksen säännösten mukaisia määrärahalajeja. Tällaiset muut määrärahat ovat peräisin aikaisemmilta varainhoitovuosilta tai ulkopuolisista lähteistä:

| — | talousarviomäärärahat alkuperäisestä hyväksytystä talousarviosta ja lisätalousarvioista |
| --- | --- |

—

talousarviomäärärahat alkuperäisestä hyväksytystä talousarviosta ja lisätalousarvioista

talousarviomäärärahat

| — | edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt määrärahat |
| --- | --- |

—

edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt määrärahat

edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt määrärahat

| — | käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, joihin kuuluvat saadut suoritukset, EFTA-määrärahat, tulot kolmansilta osapuolilta/mailta, työt kolmansille sekä ennakoiden palautusten vuoksi uudelleen käyttöön saadut määrärahat. |
| --- | --- |

—

käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, joihin kuuluvat saadut suoritukset, EFTA-määrärahat, tulot kolmansilta osapuolilta/mailta, työt kolmansille sekä ennakoiden palautusten vuoksi uudelleen käyttöön saadut määrärahat.

käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

Käytettävissä olevan kokonaisbudjetin muodostaminen

Käytettävissä olevan kokonaisbudjetin muodostaminen

| — | alkuperäinen talousarvio = vuoden n – 1 joulukuussa hyväksytyt määrärahat. |
| --- | --- |

—

alkuperäinen talousarvio = vuoden n – 1 joulukuussa hyväksytyt määrärahat.

| — | hyväksytyt lisätalousarviot. |
| --- | --- |

—

hyväksytyt lisätalousarviot.

| — | lisämäärärahat = käyttötarkoitukseensa sidotut tulot + edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt tai maksusitoumusten purkamisen johdosta uudelleen käyttöön saadut määrärahat. |
| --- | --- |

—

lisämäärärahat = käyttötarkoitukseensa sidotut tulot + edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt tai maksusitoumusten purkamisen johdosta uudelleen käyttöön saadut määrärahat.

2.   TALOUSARVION TOTEUTUMAN LIITETIEDOT

2.1   TALOUSARVION TOTEUTUMAN LASKEMINEN

TALOUSARVION TOTEUTUMAN LASKEMINEN

Talousarvion toteutuma palautetaan jäsenvaltioille vähentämällä se seuraavan vuoden maksuosuuksista.

Omat varat viedään kirjanpitoon niiden määrien perusteella, jotka jäsenvaltioiden viranomaiset ovat varainhoitovuoden kuluessa maksaneet komission puolesta avaamilleen tileille. Tuloihin sisältyy myös edellisen varainhoitovuoden talousarvion toteutuma, jos se on ollut ylijäämäinen. Muut tulot viedään kirjanpitoon varainhoitovuoden aikana saatujen määrien perusteella.

Varainhoitovuoden talousarvion toteutumaa laskettaessa menoilla tarkoitetaan varainhoitovuoden määrärahoista suoritettuja maksuja. Näihin lisätään sellaiset kyseisen varainhoitovuoden määrärahat, jotka siirretään seuraavalle varainhoitovuodelle. Varainhoitovuoden määrärahoista suoritetuiksi maksuiksi katsotaan tilinpitäjän viimeistään 31. joulukuuta suorittamat maksut. Maataloustukirahaston osalta otetaan huomioon maksut, jotka jäsenvaltiot ovat suorittaneet vuoden n – 1 lokakuun 16. päivän ja vuoden n lokakuun 15. päivän välisenä aikana, jos tieto maksusitoumuksesta ja maksun hyväksymisestä on saapunut tilinpitäjälle viimeistään vuoden n + 1 tammikuun 31. päivänä. Maataloustukirahaston menoista voidaan myöhemmin tehdä sääntöjenmukaisuutta koskeva päätös jäsenvaltioissa tehtyjen tarkastusten jälkeen.

Talousarvion toteutuma muodostuu kahdesta osasta, jotka ovat Euroopan unionin talousarvion toteutuma ja Euroopan talousalueeseen kuuluvien Efta-maiden rahoitusosuuden toteutuma. Yhteisön omista varoista annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 15 artiklan mukaisesti toteutuma muodostuu seuraavien erien erotuksesta:

| — | varainhoitovuoden aikana kertyneiden tulojen kokonaismäärä ja |
| --- | --- |

—

varainhoitovuoden aikana kertyneiden tulojen kokonaismäärä ja

| — | varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen kokonaismäärä, johon on lisätty kyseiseltä varainhoitovuodelta seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt määrärahat. |
| --- | --- |

—

varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen kokonaismäärä, johon on lisätty kyseiseltä varainhoitovuodelta seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt määrärahat.

Tämän erotuksen määrään lisätään tai siitä vähennetään:

| — | edellisiltä varainhoitovuosilta siirrettyjen maksumäärärahojen peruutukset (nettomäärä) ja sellaiset maksut, jotka euron kurssimuutosten vuoksi ylittävät edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt jaksottamattomat määrärahat, |
| --- | --- |

—

edellisiltä varainhoitovuosilta siirrettyjen maksumäärärahojen peruutukset (nettomäärä) ja sellaiset maksut, jotka euron kurssimuutosten vuoksi ylittävät edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt jaksottamattomat määrärahat,

| — | käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen kehitys ja |
| --- | --- |

—

käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen kehitys ja

| — | varainhoitovuoden aikana kirjattujen kurssivoittojen ja -tappioiden nettomäärä. |
| --- | --- |

—

varainhoitovuoden aikana kirjattujen kurssivoittojen ja -tappioiden nettomäärä.

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt kolmansien osapuolten rahoitusosuuksiin ja kolmansille tehtyihin töihin liittyvät määrärahat, jotka eivät periaatteessa koskaan raukea, otetaan varainhoitovuoden lisämäärärahoihin. Tämän vuoksi määrät, jotka on vuoden 2014 talousarvion toteuttamisselvityksen mukaan siirretty edelliseltä varainhoitovuodelta, poikkeavat määristä, jotka vuoden 2013 talousarvion toteuttamisselvityksen mukaan siirretään seuraavalle varainhoitovuodelle. Ennakoiden palauttamisen jälkeen uudelleen käyttöön saatuja määrärahoja ei oteta huomioon varainhoitovuoden toteutumaa laskettaessa.

Varainhoitovuodelta toiselle siirretyt määrärahat sisältävät sekä ilman eri toimenpiteitä siirretyt määrärahat että päätöksellä siirretyt määrärahat. Varainhoitovuoden lopussa käyttämättä olevien edelliseltä varainhoitovuodelta siirrettyjen maksumäärärahojen peruutukset sisältävät peruutukset, jotka koskevat sekä ilman eri toimenpiteitä siirrettyjä että erillisellä päätöksellä siirrettyjä määrärahoja.

2.2   VUODEN 2014 TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN

VUODEN 2014 TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN

Talousarvion ylijäämä 1,4 miljardia euroa:

Talousarvion ylijäämä 1,4 miljardia euroa:

| — | Ylijäämä kertyi pääasiassa tulopuolelta (1,2 miljardia euroa), tullimaksujen kasvusta (0,5 miljardia euroa) sekä budjetoimattomista sakkomaksuista (0,6 miljardia euroa). |
| --- | --- |

—

Ylijäämä kertyi pääasiassa tulopuolelta (1,2 miljardia euroa), tullimaksujen kasvusta (0,5 miljardia euroa) sekä budjetoimattomista sakkomaksuista (0,6 miljardia euroa).

| — | Menopuolen pieni ylijäämä (142 miljoonaa euroa) johtuu pääasiassa muista toimielimistä, koska komissiossa menojen toteutusaste on käytännössä 100 prosenttia. |
| --- | --- |

—

Menopuolen pieni ylijäämä (142 miljoonaa euroa) johtuu pääasiassa muista toimielimistä, koska komissiossa menojen toteutusaste on käytännössä 100 prosenttia.

| — | Loput 110 miljoonaa euroa ylijäämästä saatiin kurssivoitoista. |
| --- | --- |

—

Loput 110 miljoonaa euroa ylijäämästä saatiin kurssivoitoista.

Tulot:

Tulot:

| — | Tulot olivat yhteensä 143,9 miljardia euroa, mikä oli 4,9 miljardia euroa enemmän kuin lopullisessa hyväksytyssä talousarviossa. Tulojen kasvu liittyi pääasiassa käyttötarkoitukseensa sidottuihin tuloihin otsakkeissa 5 ja 6 (ks. jäljempänä taulukko 4.1). |
| --- | --- |

—

Tulot olivat yhteensä 143,9 miljardia euroa, mikä oli 4,9 miljardia euroa enemmän kuin lopullisessa hyväksytyssä talousarviossa. Tulojen kasvu liittyi pääasiassa käyttötarkoitukseensa sidottuihin tuloihin otsakkeissa 5 ja 6 (ks. jäljempänä taulukko 4.1).

4.1

| — | Sakkojen tuottamat 4,2 miljardin euron tulot käytettiin rahoittamaan maksumäärärahojen kasvanut tarve. |
| --- | --- |

—

Sakkojen tuottamat 4,2 miljardin euron tulot käytettiin rahoittamaan maksumäärärahojen kasvanut tarve.

| — | BKTL-varoihin perustuvia omia varoja tarkistettiin poikkeuksellisen paljon ylöspäin (9,5 miljardia euroa) vuonna 2014 kaudella. Tarkistukset ulottuvat takautuvasti vuoteen 2002. Tällä oli kuitenkin vain vähäinen vaikutus vuoden 2014 talousarvion tuloihin, koska oikaistujen määrien nettovaikutus jäsenvaltioiden välillä on vähäinen (jotkut saavat lisää varoja ja jotkut joutuvat maksamaan). Lisäksi suurin osa varoista on lykätty vuodelle 2015. |
| --- | --- |

—

BKTL-varoihin perustuvia omia varoja tarkistettiin poikkeuksellisen paljon ylöspäin (9,5 miljardia euroa) vuonna 2014 kaudella. Tarkistukset ulottuvat takautuvasti vuoteen 2002. Tällä oli kuitenkin vain vähäinen vaikutus vuoden 2014 talousarvion tuloihin, koska oikaistujen määrien nettovaikutus jäsenvaltioiden välillä on vähäinen (jotkut saavat lisää varoja ja jotkut joutuvat maksamaan). Lisäksi suurin osa varoista on lykätty vuodelle 2015.

Menot:

Menot:

| — | Alkuperäiset maksumäärärahat olivat poikkeuksellisen vähäiset (135,5 miljardia euroa). Niiden määrä oli 6 prosenttia pienempi kuin vuoden 2013 lopullisessa talousarviossa. Lopullisia hyväksyttyjä määrärahoja korotettiin lisätalousarvioilla 139 miljardiin euroon (ks. taulukko 5.1). |
| --- | --- |

—

Alkuperäiset maksumäärärahat olivat poikkeuksellisen vähäiset (135,5 miljardia euroa). Niiden määrä oli 6 prosenttia pienempi kuin vuoden 2013 lopullisessa talousarviossa. Lopullisia hyväksyttyjä määrärahoja korotettiin lisätalousarvioilla 139 miljardiin euroon (ks. taulukko 5.1).

5.1

| — | Maksujen kokonaismäärä oli 142,5 miljardia euroa (148,5 miljardia euroa vuonna 2013) – ks. taulukko 5.3. |
| --- | --- |

—

Maksujen kokonaismäärä oli 142,5 miljardia euroa (148,5 miljardia euroa vuonna 2013) – ks. taulukko 5.3.

5.3

| — | Maksumäärärahoja jäi (siirtojen jälkeen) käyttämättä 32 miljoonaa euroa, mikä on yksi kaikkien aikojen pienimmistä määristä. Tämä on osoitus maksumäärärahoille asetetuista tiukoista rajoituksista. |
| --- | --- |

—

Maksumäärärahoja jäi (siirtojen jälkeen) käyttämättä 32 miljoonaa euroa, mikä on yksi kaikkien aikojen pienimmistä määristä. Tämä on osoitus maksumäärärahoille asetetuista tiukoista rajoituksista.

Maksusitoumusmäärärahat ja maksattamatta olevat sitoumukset:

Maksusitoumusmäärärahat ja maksattamatta olevat sitoumukset:

| — | Käytettävissä olleista 149,9 miljardin euron maksusitoumusmäärärahoista käytettiin yhteensä vain 76 prosenttia. Suuri osa määrärahoista siirrettiin tai kohdennettiin uudelleen vuodelle 2015 (ks. taulukko 5.2). |
| --- | --- |

—

Käytettävissä olleista 149,9 miljardin euron maksusitoumusmäärärahoista käytettiin yhteensä vain 76 prosenttia. Suuri osa määrärahoista siirrettiin tai kohdennettiin uudelleen vuodelle 2015 (ks. taulukko 5.2).

5.2

| — | Maksattamatta olevat sitoumukset vähenivät merkittävästi vuoden 2013 lopun 222,4 miljardista eurosta 189,6 miljardiin euroon vuoden 2014 lopussa (ks. taulukko 5.9). Tämä johtui siitä, että maksusitoumusmäärärahojen toteutus oli vähäistä ohjelmakauden alussa. Jos kaikki uusien ohjelmien määrärahat olisi sidottu vuonna 2014, maksattamatta olevien sitoumusten määrä olisi pysynyt vuoden 2013 tasolla. |
| --- | --- |

—

Maksattamatta olevat sitoumukset vähenivät merkittävästi vuoden 2013 lopun 222,4 miljardista eurosta 189,6 miljardiin euroon vuoden 2014 lopussa (ks. taulukko 5.9). Tämä johtui siitä, että maksusitoumusmäärärahojen toteutus oli vähäistä ohjelmakauden alussa. Jos kaikki uusien ohjelmien määrärahat olisi sidottu vuonna 2014, maksattamatta olevien sitoumusten määrä olisi pysynyt vuoden 2013 tasolla.

5.9

Talousarvioon tehtyjen muutosten yksityiskohtaisempi analyysi ja niiden taustat, perustelut ja vaikutukset esitetään komission vuodelta 2014 laatiman, varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallintoa koskevan selvityksen osassa A, jossa tiedot esitetään talousarvion tasolla, ja osassa B, jossa käsitellään erikseen kutakin monivuotisen rahoituskehyksen otsaketta.

3.   VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLISEN TULOKSEN JA TALOUSARVION TOTEUTUMAN TÄSMÄYTYSTÄ KOSKEVAT LIITETIEDOT

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos on varainhoitoasetuksen mukaisesti laskettu suoriteperusteisena. Talousarvion toteutuma sen sijaan perustuu mukautettuihin maksuperusteisen kirjanpidon sääntöihin. Koska taloudellinen tulos ja talousarvion toteutuma kuitenkin kattavat samat tapahtumat, ne on syytä täsmäyttää.

Täsmäytyserät – Tulot

Täsmäytyserät – Tulot

Varainhoitovuoden talousarviotulot muodostuvat kyseisen vuoden aikana vahvistettujen saamisten perusteella saaduista tuloista sekä tuloista, jotka on saatu aiempina varainhoitovuosina vahvistettujen saamisten perusteella. Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita vastaavia tuloja ei ole vielä saatu, vähennetään tämän vuoksi täsmäytystä tehtäessä taloudellisesta tuloksesta, koska ne eivät kuulu talousarviotuloihin. Sen sijaan aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella varainhoitovuoden aikana saadut tulot on täsmäytystä tehtäessä sisällytettävä varainhoitovuoden taloudelliseen tulokseen.

Siirtosaamisten nettomäärä muodostuu pääasiassa maatalouteen, omiin varoihin, korkoihin ja osinkoihin liittyvistä siirtosaamisista. Laskelmassa otetaan huomioon ainoastaan nettovaikutus eli varainhoitovuoden siirtosaamisista vähennetään edellisen vuoden peruutetut siirtosaamiset.

Täsmäytyserät – Menot

Täsmäytyserät – Menot

Siirtovelkojen nettomäärä muodostuu pääasiassa tilikausien erottamiseen liittyvistä eristä eli sellaisista EU:n varojen saajille aiheutuneista tukikelpoisista menoista, joita ei ole vielä ilmoitettu komissiolle. Vaikka siirtovelkoja ei pidetä talousarviomenoina, varainhoitovuoden aikana suoritetut maksut, jotka liittyvät aiempina vuosina kirjanpitoon merkittyihin laskuihin, kuuluvat varainhoitovuoden talousarviomenoihin.

Ennakkomaksujen nettovaikutus muodostuu seuraavasti: 1) varainhoitovuoden aikana suoritetut ennakkomaksut, jotka kirjataan kyseisen vuoden talousarviomenoiksi, ja 2) varainhoitovuoden tai aiempien vuosien aikana suoritettujen ennakkomaksujen kuittaaminen hyväksyttyjä tukikelpoisia menoja vastaan. Viimeksi mainitut ovat suoriteperusteisia menoja, mutta niitä ei merkitä talousarviokirjanpitoon, koska alkuperäinen ennakkomaksu kirjattiin talousarviomenoksi jo silloin kun maksu suoritettiin.

Varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen lisäksi myös sellaiset kyseisen varainhoitovuoden määrärahat, jotka siirretään seuraavalle vuodelle, on otettava huomioon laskettaessa talousarvion toteutumaa (asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 15 artiklan mukaisesti). Tämä koskee myös talousarviomaksuja, jotka suoritetaan edellisiltä varainhoitovuosilta siirretyistä määrärahoista, ja käyttämättömien maksumäärärahojen peruutuksia.

Varausten muutos liittyy siirtyvistä eristä tilinpäätöksessä vuoden lopussa tehtyihin arvioihin (jotka koskevat pääasiassa työsuhde-etuuksia), jotka eivät vaikuta talousarviokirjanpitoon. Muihin täsmäytyseriin sisältyy muun muassa omaisuuseristä tehtäviä poistoja, omaisuuserien hankintoja, pääomaleasing-maksuja sekä rahoitusosuuksia, joita käsitellään eri tavalla talousarviokirjanpidossa ja suoriteperusteisessa kirjanpidossa.

4.   EU:N TALOUSARVION TULOJEN TOTEUTUMINEN

4.1   YHTEENVETO TALOUSARVION TULOTOTEUTUMASTA

YHTEENVETO TALOUSARVION TULOTOTEUTUMASTA

| (milj. euroa) |
| --- |
| Osasto | Talousarvioon otetut tulot | Vahvistetut saamiset | Tulot | Tulot | Perimättä |
| Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Varainhoitovuonna | Siirretyt | Yhteensä | Varainhoitovuoden saamisista | Siirretyistä saamisista | Yhteensä | % budjetoiduista |
| 1. | Omat varat | 1 33  960 | 1 28  388 | 1 28  853 | 46 | 1 28  899 | 1 28  841 | 25 | 1 28  867 | 100,37 % | 32 |
| 3. | Käytettävissä olevat ylijäämät | — | 5  101 | 10  507 | — | 10  507 | 5  100 | — | 5  100 | 99,98 % | 5  407 |
| 4. | Unionin toimielinten ja elinten palveluksessa olevasta henkilöstöstä kertyvät tulot | 1  275 | 1  275 | 1  248 | 12 | 1  260 | 1  240 | 11 | 1  251 | 98,14 % | 8 |
| 5. | Toimielinten hallinnollisesta toiminnasta kertyvät tulot | 54 | 54 | 578 | 21 | 599 | 563 | 15 | 578 | 1  075,46 % | 21 |
| 6. | Unionin ohjelmiin ja sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset | 60 | 60 | 3  267 | 228 | 3  496 | 3  120 | 105 | 3  225 | 5  374,97 % | 271 |
| 7. | Viivästyskorot ja sakot | 123 | 3  973 | 2  206 | 10  416 | 12  622 | 1  131 | 3  475 | 4  607 | 115,95 % | 8  016 |
| 8. | Lainat | 2 | 153 | 46 | 255 | 301 | 43 | 254 | 297 | 193,72 % | 3 |
| 9. | Sekalaiset tulot | 30 | 30 | 15 | 10 | 25 | 13 | 2 | 15 | 50,01 % | 10 |
| Yhteensä | 1 35  505 | 1 39  034 | 1 46  721 | 10  988 | 1 57  709 | 1 40  052 | 3  888 | 1 43  940 | 103,53 % | 13  769 |

(milj. euroa)

Osasto

Talousarvioon otetut tulot

Vahvistetut saamiset

Tulot

Tulot

Perimättä

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Varainhoitovuonna

Siirretyt

Yhteensä

Varainhoitovuoden saamisista

Siirretyistä saamisista

Yhteensä

% budjetoiduista

1.

1.

Omat varat

1 33  960

1 28  388

1 28  853

46

1 28  899

1 28  841

25

1 28  867

100,37 %

32

3.

3.

Käytettävissä olevat ylijäämät

—

5  101

10  507

—

10  507

5  100

—

5  100

99,98 %

5  407

4.

4.

Unionin toimielinten ja elinten palveluksessa olevasta henkilöstöstä kertyvät tulot

1  275

1  275

1  248

12

1  260

1  240

11

1  251

98,14 %

8

5.

5.

Toimielinten hallinnollisesta toiminnasta kertyvät tulot

54

54

578

21

599

563

15

578

1  075,46 %

21

6.

6.

Unionin ohjelmiin ja sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset

60

60

3  267

228

3  496

3  120

105

3  225

5  374,97 %

271

7.

7.

Viivästyskorot ja sakot

123

3  973

2  206

10  416

12  622

1  131

3  475

4  607

115,95 %

8  016

8.

8.

Lainat

2

153

46

255

301

43

254

297

193,72 %

3

9.

9.

Sekalaiset tulot

30

30

15

10

25

13

2

15

50,01 %

10

Yhteensä

Yhteensä

1 35  505

1 35  505

1 39  034

1 39  034

1 46  721

1 46  721

10  988

10  988

1 57  709

1 57  709

1 40  052

1 40  052

3  888

3  888

1 43  940

1 43  940

103,53 %

103,53 %

13  769

13  769

Osasto 1 erittely: Omat varat

Osasto 1 erittely: Omat varat

| (milj. euroa) |
| --- |
| Luku | Talousarvioon otetut tulot | Vahvistetut saamiset | Tulot | Tulot | Perimättä |
| Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Varainhoitovuonna | Siirretyt | Yhteensä | Varainhoitovuoden saamisista | Siirretyistä saamisista | Yhteensä | % budjetoiduista |
| 11. | Sokerimaksut | 125 | (90) | (69) | — | (69) | (69) | — | (69) | 77,12 % | — |
| 12. | Tullimaksut | 16  186 | 16  174 | 16  485 | 46 | 16  531 | 16  473 | 25 | 16  499 | 102,01 % | 32 |
| 13. | ALV | 17  882 | 17  690 | 17  746 | — | 17  746 | 17  746 | — | 17  746 | 100,32 % | — |
| 14. | BKTL | 99  767 | 94  614 | 94  863 | — | 94  863 | 94  863 | — | 94  863 | 100,26 % | — |
| 15. | Budjettiaseman epätasapainon korjausjärjestely | — | — | (172) | — | (172) | (172) | — | (172) | 0,00 % | — |
| Yhteensä | 1 33  960 | 1 28  388 | 1 28  853 | 46 | 1 28  899 | 1 28  841 | 25 | 1 28  867 | 100,37 % | 32 |

(milj. euroa)

Luku

Talousarvioon otetut tulot

Vahvistetut saamiset

Tulot

Tulot

Perimättä

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Varainhoitovuonna

Siirretyt

Yhteensä

Varainhoitovuoden saamisista

Siirretyistä saamisista

Yhteensä

% budjetoiduista

11.

11.

Sokerimaksut

125

(90)

(69)

—

(69)

(69)

—

(69)

77,12 %

—

12.

12.

Tullimaksut

16  186

16  174

16  485

46

16  531

16  473

25

16  499

102,01 %

32

13.

13.

ALV

17  882

17  690

17  746

—

17  746

17  746

—

17  746

100,32 %

—

14.

14.

BKTL

99  767

94  614

94  863

—

94  863

94  863

—

94  863

100,26 %

—

15.

15.

Budjettiaseman epätasapainon korjausjärjestely

—

—

(172)

—

(172)

(172)

—

(172)

0,00 %

—

Yhteensä

Yhteensä

1 33  960

1 33  960

1 28  388

1 28  388

1 28  853

1 28  853

46

46

1 28  899

1 28  899

1 28  841

1 28  841

25

25

1 28  867

1 28  867

100,37 %

100,37 %

32

32

Osasto 3 erittely: Käytettävissä olevat omien varojen ylijäämät

Osasto 3 erittely: Käytettävissä olevat omien varojen ylijäämät

| (milj. euroa) |
| --- |
| Luku | Talousarvioon otetut tulot | Vahvistetut saamiset | Tulot | Tulot | Perimättä |
| Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Varainhoitovuonna | Siirretyt | Yhteensä | Varainhoitovuoden saamisista | Siirretyistä saamisista | Yhteensä | % budjetoiduista |
| 30. | Edellisen varainhoitovuoden ylijäämä | — | 1  005 | 1  005 | — | 1  005 | 1  005 | — | 1  005 | 100,00 % | — |
| 31. | ALV-saldot | — | (81) | (284) | — | (284) | (79) | — | (79) | 97,59 % | (205) |
| 32. | BKTL-saldot | — | 4  176 | 9  825 | — | 9  825 | 4  212 | — | 4  212 | 100,87 % | 5  613 |
| 34. | Mukautus jäsenvaltioille, jotka eivät osallistu oikeus- ja sisäasioita koskevaan politiikkaan | — | — | (2) | — | (2) | (2) | — | (2) | 0,00 % | — |
| 35. | Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus – mukautukset | — | — | (18) | — | (18) | (18) | — | (18) | 0,00 % | — |
| 36. | Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus – väliaikainen laskelma | — | — | (19) | — | (19) | (19) | — | (19) | 0,00 % | — |
| Yhteensä | — | 5  101 | 10  507 | — | 10  507 | 5  100 | — | 5  100 | 99,98 % | 5  407 |

(milj. euroa)

Luku

Talousarvioon otetut tulot

Vahvistetut saamiset

Tulot

Tulot

Perimättä

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Varainhoitovuonna

Siirretyt

Yhteensä

Varainhoitovuoden saamisista

Siirretyistä saamisista

Yhteensä

% budjetoiduista

30.

30.

Edellisen varainhoitovuoden ylijäämä

—

1  005

1  005

—

1  005

1  005

—

1  005

100,00 %

—

31.

31.

ALV-saldot

—

(81)

(284)

—

(284)

(79)

—

(79)

97,59 %

(205)

32.

32.

BKTL-saldot

—

4  176

9  825

—

9  825

4  212

—

4  212

100,87 %

5  613

34.

34.

Mukautus jäsenvaltioille, jotka eivät osallistu oikeus- ja sisäasioita koskevaan politiikkaan

—

—

(2)

—

(2)

(2)

—

(2)

0,00 %

—

35.

35.

Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus – mukautukset

—

—

(18)

—

(18)

(18)

—

(18)

0,00 %

—

36.

36.

Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus – väliaikainen laskelma

—

—

(19)

—

(19)

(19)

—

(19)

0,00 %

—

Yhteensä

Yhteensä

—

5  101

5  101

10  507

10  507

—

10  507

10  507

5  100

5  100

—

5  100

5  100

99,98 %

99,98 %

5  407

5  407

4.2   TULOJEN TOTEUTUMINEN

TULOJEN TOTEUTUMINEN

4.2.1   
  Yhteenveto vuoden 2014 tuloista

Yhteenveto vuoden 2014 tuloista

Hyväksytyssä alkuperäisessä talousarviossa, jonka Euroopan parlamentin puhemies allekirjoitti 20. marraskuuta 2013, oli yhteensä 1 35  505 miljoonaa euroa maksumäärärahoja. Omilla varoilla rahoitettavat maksumäärärahat olivat yhteensä 1 33  960 miljoonaa euroa. Alkuperäisen talousarvion meno- ja tuloarvioihin tehdään yleensä varainhoitovuoden aikana oikaisuja, jotka sisältyvät lisätalousarvioihin. BKTL:oon perustuviin omiin varoihin tehtävillä oikaisulla varmistetaan, että unionin talousarvion tulot ja menot ovat täsmälleen yhtä suuret. Tasapainoperiaatteen mukaan talousarvion tulojen ja menojen (maksumäärärahojen) on oltava tasapainossa.

Vuonna 2014 hyväksyttiin seitsemän lisätalousarviota. Kun niiden vaikutus otetaan huomioon, vuonna 2014 hyväksytyt lopulliset kokonaistulot olivat yhteensä 1 39  034 miljoonaa euroa. Tästä määrästä 1 28  388 miljoonaa euroa oli omia varoja (5  572 miljoonaa euroa vähemmän kuin alkuperäisessä talousarviossa) ja loput muita tuloja. Maksumäärärahoja varten tarvittava lisärahoitus saatiin pääasiassa sakkotuloista. Lisäksi edellisen vuoden ylijäämä ja edellisten vuosien alv- ja BKTL-mukautuksista saadut satunnaiset tulot supistivat jäsenvaltioiden BKTL-maksuosuuksia huomattavasti.

Lisätalousarviot nro 2/2014 ja 3/2014 sisälsivät yhteensä 3  850 miljoonaa euroa yrityksiltä kannettuja sakkoja ja niiden korkoja. Määrä vastasi kyseisten lisätalousarvioiden laatimisajankohtana tiedossa ollutta määrää. Eräistä muista sakoista tuli lopullisia viimeistään 31. joulukuuta 2014, koska niitä koskeva lopullinen tuomio annettiin tai koska yritykset eivät hakeneet muutosta sakkoja koskeviin uusiin päätöksiin.

EU:n sopimuksiin ja ohjelmiin liittyvien tulojen, saatujen rahoitusosuuksien ja palautusten yhteismäärä oli 3  225 miljoonaa euroa. Suurimmat määrät liittyvät maataloustukirahastoon ja maaseuturahastoon (erityisesti tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen sekä sääntöjenvastaisuuksiin), kolmansien maiden osallistumiseen tutkimusohjelmiin sekä EU:n ohjelmia ja toimintoja koskeviin muihin rahoitusosuuksiin ja palautuksiin. Huomattava osa kokonaismäärästä muodostuu määrättyyn käyttötarkoitukseen osoitetuista tuloista, joihin yleensä liittyy lisämäärärahojen ottaminen menopuolelle.

Omien varojen osalta on huomattava, että perinteisiä omia varoja kannettiin lähes ennustettu määrä. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että lisätalousarvioesityksellä nro 4/2014 muutettuja talousarvioennusteita (joita vähennettiin 646 miljoonalla eurolla kevään 2014 uusien talousennusteiden seurauksena) muutettiin uudelleen lisätalousarvioesityksellä nro 6/2014 omien varojen todellisen kantoaikataulun huomioon ottamiseksi. Ennusteita kasvatettiin tällöin 420 miljoonalla eurolla.

Myös jäsenvaltioiden lopulliset alv- ja BKTL-maksut vastasivat hyvin lopullisia talousarvioennusteita. Ennusteiden ja todellisuudessa maksettujen määrien ero johtuu siitä, että talousarviota laadittaessa käytetyt euron kurssit poikkesivat kursseista, jotka olivat voimassa silloin kun rahaliittoon kuulumattomat jäsenvaltiot tosiasiassa suorittivat maksut.

Vuonna 2014 tehty mukautus sisälsi merkittäviä takautuvastivuoteen 2002 ulottuneita BKTL-oikaisuja. Mukautus oli tämän vuoksi poikkeuksellisen suuri. Se oli kaikkien EU:n jäsenvaltioiden osalta yhteensä 9,5 miljardia euroa. Neuvosto hyväksyi tämän poikkeuksellisen tilanteen vuoksi 18. joulukuuta komission ehdotuksen (18. joulukuuta 2014 annettu neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1377/2014), jossa jäsenvaltioille annetaan tiukoin ehdoin mahdollisuus lykätä mukautusta vastaavien määrien maksua korotta 1. syyskuuta 2015 asti. Jäsenvaltioista kuusi päätti maksaa mukautusta vastaavat määrät vasta vuonna 2015. Nämä lykätyt määrät ovat yhteensä 5,4 miljardia euroa.

Saatava omien varojen määrä perustuu lisätalousarvioihin nro 2–7/2014, jotka hyväksyttiin 17. joulukuuta 2014. Omia varoja koskevien maksuosuuksien mukautuksia vastaavat tuloutukset otettiin 22. toukokuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 (EYVL L 130, 31.5.2000, s. 1) 10 artiklan mukaisesti kirjanpitoon vuoden 2015 helmikuun ensimmäisenä työpäivänä. Jäsenvaltioiden EU:n talousarvioon maksamia, arvonlisäveroon ja bruttokansantuloon perustuvia maksuosuuksia koskevat mukautukset tehdään kunkin vuoden joulukuun ensimmäisenä työpäivänä.

4.2.2   
  Tulot omista varoista

Tulot omista varoista

Valtaosa tuloista saadaan omista varoista. Tästä määrätään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 311 artiklassa, jonka mukaan ”talousarvio rahoitetaan kokonaisuudessaan yhteisön omin varoin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muita tuloja”. Muiden tulojen osuus kokonaisrahoituksesta on hyvin pieni.

Omat varat jaetaan seuraaviin ryhmiin.

| 1) | Perinteiset omat varat, jotka muodostuvat tullimaksuista ja sokerimaksuista. Jäsenvaltiot kantavat nämä varat talouden toimijoilta EU:n puolesta ja pidättävät kyseisistä varoista kantokuluina 25 prosenttia (vuodesta 2014 lähtien 20 prosenttia). Tullimaksut kannetaan EU:n ulkopuolisista maista EU:hun tuotavista tuotteista yhteisen tullitariffin mukaisesti. Sokerimaksut peritään sokerin tuottajilta sokerin vientituen rahoittamiseksi. Perinteisten omien varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä noin 13 prosenttia. |
| --- | --- |

1)

Perinteiset omat varat, jotka muodostuvat tullimaksuista ja sokerimaksuista. Jäsenvaltiot kantavat nämä varat talouden toimijoilta EU:n puolesta ja pidättävät kyseisistä varoista kantokuluina 25 prosenttia (vuodesta 2014 lähtien 20 prosenttia). Tullimaksut kannetaan EU:n ulkopuolisista maista EU:hun tuotavista tuotteista yhteisen tullitariffin mukaisesti. Sokerimaksut peritään sokerin tuottajilta sokerin vientituen rahoittamiseksi. Perinteisten omien varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä noin 13 prosenttia.

| 2) | Arvonlisäveroon (alv) perustuvat omat varat kannetaan osuutena jäsenvaltioiden alv-määräytymisperusteista, jotka on yhdenmukaistettu EU:n sääntöjä noudattaen tätä tarkoitusta varten. Kaikkien jäsenvaltioiden yhdenmukaistettuihin määräytymisperusteisiin sovelletaan samaa verokantaa. Alv-määräytymisperuste on kuitenkin jokaisella jäsenvaltiolla rajattu 50 prosenttiin sen BKTL:sta. Alv-perusteisten omien varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä noin 12 prosenttia. |
| --- | --- |

2)

Arvonlisäveroon (alv) perustuvat omat varat kannetaan osuutena jäsenvaltioiden alv-määräytymisperusteista, jotka on yhdenmukaistettu EU:n sääntöjä noudattaen tätä tarkoitusta varten. Kaikkien jäsenvaltioiden yhdenmukaistettuihin määräytymisperusteisiin sovelletaan samaa verokantaa. Alv-määräytymisperuste on kuitenkin jokaisella jäsenvaltiolla rajattu 50 prosenttiin sen BKTL:sta. Alv-perusteisten omien varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä noin 12 prosenttia.

| 3) | BKTL:oon perustuvilla omilla varoilla tasapainotetaan talousarvion tulot ja menot eli niillä rahoitetaan se osuus talousarvion menoista, jota ei voida kattaa muista lähteistä saatavilla tuloilla. BKTL-varat saadaan soveltamalla kunkin jäsenvaltion BKTL:oon samaa kerrointa. BKTL määritetään unionin sääntöjä noudattaen. BKTL-perusteisten omien varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä noin 75 prosenttia. |
| --- | --- |

3)

BKTL:oon perustuvilla omilla varoilla tasapainotetaan talousarvion tulot ja menot eli niillä rahoitetaan se osuus talousarvion menoista, jota ei voida kattaa muista lähteistä saatavilla tuloilla. BKTL-varat saadaan soveltamalla kunkin jäsenvaltion BKTL:oon samaa kerrointa. BKTL määritetään unionin sääntöjä noudattaen. BKTL-perusteisten omien varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä noin 75 prosenttia.

Omien varojen jakautumisessa noudatetaan EU:n omien varojen järjestelmästä 7. kesäkuuta 2007 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2007/436/EY, Euratom vahvistettuja sääntöjä. EU:n omien varojen järjestelmästä on hyväksytty uusi päätös kaudeksi 2014–2020 (26. toukokuuta 2014 annettu neuvoston päätös 2014/335/EU, Euratom). Tämä vuonna 2014 annettu päätös tulee voimaan sen jälkeen kun kaikki jäsenvaltiot ovat ratifioineet sen valtiosääntönsä asettamien sääntöjen mukaisesti (odotettavasti vuoden 2016 alussa). Siihen asti on voimassa vuonna 2007 annettu päätös. Vuonna 2014 annetun päätöksen (jota sovelletaan takautuvasti vuoden 2014 tammikuun 1. päivästä lähtien) takautuvat vaikutukset otetaan huomioon sinä varainhoitovuonna, jona kyseinen päätös tulee voimaan.

4.2.3   
  Perinteiset omat varat

Perinteiset omat varat

Perinteiset omat varat: kaikki todetut perinteiset omat varat on vietävä jompaankumpaan seuraavista toimivaltaisten viranomaisten ylläpitämistä kirjanpitojärjestelmistä.

| — | Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 6 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettuun tavanomaiseen kirjanpitoon viedään kaikki perityt määrät ja määrät, joille on asetettu vakuus. |
| --- | --- |

—

Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 6 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettuun tavanomaiseen kirjanpitoon viedään kaikki perityt määrät ja määrät, joille on asetettu vakuus.

| — | Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 6 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun erilliseen kirjanpitoon viedään kaikki sellaiset määrät, joita ei ole vielä peritty ja/tai joille ei ole asetettu vakuutta. Tähän kirjanpitoon voidaan viedä myös sellaiset vakuuksien kattamat määrät, joista on syntynyt erimielisyyttä. |
| --- | --- |

—

Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 6 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun erilliseen kirjanpitoon viedään kaikki sellaiset määrät, joita ei ole vielä peritty ja/tai joille ei ole asetettu vakuutta. Tähän kirjanpitoon voidaan viedä myös sellaiset vakuuksien kattamat määrät, joista on syntynyt erimielisyyttä.

Jäsenvaltiot toimittavat komissiolle neljännesvuosittain erillisestä kirjanpidosta mm. seuraavat tiedot:

| — | perittävänä oleva saldo edelliseltä vuosineljännekseltä |
| --- | --- |

—

perittävänä oleva saldo edelliseltä vuosineljännekseltä

| — | asianomaisen vuosineljänneksen aikana vahvistetut saamiset |
| --- | --- |

—

asianomaisen vuosineljänneksen aikana vahvistetut saamiset

| — | asianomaisen vuosineljänneksen aikana tehdyt laskentaperusteen korjaukset (oikaisut/peruutukset) |
| --- | --- |

—

asianomaisen vuosineljänneksen aikana tehdyt laskentaperusteen korjaukset (oikaisut/peruutukset)

| — | kirjanpidosta poistetut määrät (joita ei voida asettaa käyttöön asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti) |
| --- | --- |

—

kirjanpidosta poistetut määrät (joita ei voida asettaa käyttöön asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti)

| — | asianomaisen vuosineljänneksen aikana perityt määrät |
| --- | --- |

—

asianomaisen vuosineljänneksen aikana perityt määrät

| — | perittävänä oleva saldo kyseisen vuosineljänneksen lopussa. |
| --- | --- |

—

perittävänä oleva saldo kyseisen vuosineljänneksen lopussa.

Perinteiset omat varat on tuloutettava komission tilille kyseisen jäsenvaltion valtiovarainhallinnossa tai jäsenvaltion nimeämässä elimessä viimeistään varojen perimiskuukautta seuraavan toisen kuukauden 19. päivää seuraavana ensimmäisenä arkipäivänä (tai perittävä, kun on kyse erilliskirjanpidosta). Jäsenvaltiot pidättävät itselleen kantokuluina 25 prosenttia (vuonna 2014 tehdyn päätöksen mukaan 20 prosenttia) perinteisistä omista varoista. Ehdollisia omiin varoihin perustuvia saamisia oikaistaan sen mukaan, kuinka todennäköisesti ne saadaan perittyä.

4.2.4   
  Alv- ja BKTL-perusteiset varat

Alv- ja BKTL-perusteiset varat

Arvonlisäveroon perustuvat omat varat saadaan soveltamalla kaikkien jäsenvaltioiden osalta samaa verokantaa yhdenmukaiseen alv:n määräytymisperusteeseen, joka määritetään omien varojen järjestelmästä vuonna 2007 tehdyn neuvoston päätöksen 2 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti. Verokanta on asetettu 0,30 prosenttiin. Kaudella 2007–2013 kuitenkin Itävaltaan sovellettiin 0,225 prosentin, Saksaan 0,15 prosentin, Alankomaihin 0,10 prosentin ja Ruotsiin 0,10 prosentin verokantaa. Alv-määräytymisperuste on kaikilla jäsenvaltioilla rajattu 50 prosenttiin bruttokansantulosta. Vuonna 2014 annetun omia varoja koskevan päätöksen mukaan verokanta säilyy 0,3 prosentissa lukuun ottamatta Saksaa, Alankomaita ja Ruotsia, joiden osalta verokanta on 0,15 prosenttia kaudella 2014–2020.

BKTL:oon perustuvilla omilla varoilla, joiden määrä vaihtelee vuosittain, katetaan kunakin vuonna ne menot, jotka ylittävät perinteisistä omista varoista, alv-varoista ja sekalaisista eristä saatavat tulot. BKTL-varoihin perustuvat tulot saadaan soveltamalla kaikkien jäsenvaltioiden yhteenlaskettuun BKTL:oon yhdenmukaista kerrointa. Alv- ja BKTL-varat määritetään määräytymisperusteita koskevien ennusteiden perusteella talousarvioesityksen laatimisen yhteydessä. Ennusteita tarkistetaan ja määriä muutetaan varainhoitovuoden aikana annettavassa lisätalousarviossa. Tietyn varainhoitovuoden todellisia alv- ja BKTL-määräytymisperusteita koskevat tiedot saadaan käyttöön vasta seuraavana varainhoitovuonna. Komissio laskee sen vuoksi, miten paljon määrä, joka jäsenvaltioiden on maksettava todellisten alv- ja BKTL-määräytymisperusteiden perusteella, poikkeaa määrästä, jonka ne ovat jo maksaneet (tarkistettujen) ennusteiden perusteella. Erotus, joka voi olla joko negatiivinen tai positiivinen, tasataan komission toimesta kyseistä varainhoitovuotta seuraavan varainhoitovuoden joulukuun ensimmäiseen työpäivään mennessä. Neuvosto hyväksyi 18. joulukuuta 2014 asetuksen (EU, Euratom) N:o 1377/2014, jossa annetaan jäsenvaltioille tietyin edellytyksin mahdollisuus lykätä alv- ja BKTL-saldoja vastaavien määrien käyttöön asettamista seuraavan vuoden syyskuun ensimmäiseen työpäivään asti. Todellisiin alv- ja BKTL-määräytymisperusteisiin voidaan vielä tehdä oikaisuja seuraavien neljän vuoden aikana, ellei perusteista ole esitetty varaumaa. Aikaisemmat saldot oikaistaan ja erotusta vastaava määrä peritään samaan aikaan kuin edellisen varainhoitovuoden alv- ja BKTL-saldojen erotukset.

Tarkastaessaan jäsenvaltioiden toimittamia alv-ilmoituksia ja BKTL-tietoja komissio voi ilmoittaa jäsenvaltioille tehneensä joidenkin kohtien osalta varaumia, joilla voi olla vaikutusta jäsenvaltioilta kannettaviin omiin varoihin. Tällaisia varaumia voidaan esittää esimerkiksi silloin kun hyväksyttäviä tietoja ole saatu tai kun jäsenvaltion on otettava käyttöön asianmukaiset menetelmät. Varaumia olisi pidettävä mahdollisina saamisina jäsenvaltioilta. Varaumien taloudellista vaikutusta ei kuitenkaan voida vielä tällöin tarkkaan arvioida, joten saamisten määrää ei voida vahvistaa. Kun tarkka määrä tunnetaan, alv- ja BKTL-varoista muodostuva saaminen peritään joko alv- ja BKTL-saldojen erotuksen tasaamisen yhteydessä tai erikseen.

4.2.5   
  Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus

Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus

Tällä järjestelyllä pienennetään Yhdistyneen kuningaskunnan suoritettavaksi tulevia omien varojen maksuja sen ns. budjettiaseman epätasapainon määräämässä suhteessa ja vastaavasti kasvatetaan muiden jäsenvaltioiden maksuosuuksia. Yhdistyneen kuningaskunnan budjettiaseman epätasapainon korjausjärjestelystä päätettiin Eurooppa-neuvoston kokouksessa Fontainebleaussa kesäkuussa 1984 ja järjestely otettiin käyttöön omista varoista 7. toukokuuta 1985 tehdyllä päätöksellä. Järjestelyn tavoitteena on korjata Yhdistyneen kuningaskunnan budjettiaseman epätasapainoa vähentämällä sen unionille suorittamia maksuja. Alankomaiden, Itävallan, Ruotsin ja Saksan osuutta korjausjärjestelyn rahoittamisessa on vähennetty neljäsosaan niiden tavanomaisesta maksuosuudesta.

4.2.6   
  Bruttovähennys

Bruttovähennys

Eurooppa-neuvosto päätti 15. ja 16. joulukuuta 2005 pitämässään kokouksessa, että Alankomaat ja Ruotsi saavat tehdä vuotuiseen BKTL-maksuosuuteensa bruttovähennyksen vuosina 2007–2013. Vuonna 2007 annetussa omia varoja koskevassa päätöksessä säädetään Eurooppa-neuvoston päätöksen mukaisesti, että Alankomaat saa vuotuiseen BKTL-maksuosuuteensa 605 miljoonan ja Ruotsi 150 miljoonan euron bruttovähennyksen (vuoden 2004 hintoina). Helmikuun 7.–8. päivänä 2013 kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti, että Tanska, Alankomaat ja Ruotsi saavat tehdä vuotuiseen BKTL-maksuosuuteensa bruttovähennyksen vain vuosina 2014–2020 ja Itävalta vain vuosina 2014–2016. Tanskan bruttovähennys on 130 miljoonaa euroa, Alankomaiden 695 miljoonaa euroa ja Ruotsin 185 miljoonaa euroa. Itävalta puolestaan saa tehdä vuotuiseen BKTL-maksuosuuteensa bruttovähennyksen, joka on 30 miljoonaa euroa vuonna 2014, 20 miljoonaa euroa vuonna 2015 ja 10 miljoonaa euroa vuonna 2016 (vuoden 2011 hintoina). Näistä vähennyksistä säädetään vuonna 2014 hyväksytyssä omia varoja koskevassa päätöksessä ja niitä sovelletaan (takautuvasti) kyseisen päätöksen tultua voimaan.

5.   EU:N TALOUSARVION MENOJEN TOTEUTUMINEN

5.1   MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN JAKAUTUMINEN JA MUUTOKSET RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN JAKAUTUMINEN JA MUUTOKSET RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| (milj. euroa) |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | Maksusitoumusmäärärahat | Maksumäärärahat |
| Talousarviomäärärahat | Lisämäärärahat | Määrärahat yhteensä | Talousarviomäärärahat | Lisämäärärahat | Määrärahat yhteensä |
| Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lisätalousarviot & siirrot | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Siirrot | Käyttötark. sidotut tulot | Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lisätalousarviot & siirrot | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Siirrot | Käyttötark. sidotut tulot |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 1. | Älykäs ja osallistava kasvu | 63  986 | (0) | 63  986 | 150 | 3  474 | 67  611 | 62  393 | 3  470 | 65  863 | 289 | 3  548 | 69  699 |
| | 1 a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | 16  484 | — | 16  484 | 0 | 2  645 | 19  129 | 11  441 | 415 | 11  857 | 128 | 3  323 | 15  308 |
| | 1 b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio | 47  502 | — | 47  502 | 150 | 830 | 48  482 | 50  951 | 3  055 | 54  006 | 161 | 224 | 54  392 |
| 2. | Kestävä kasvu: luonnonvarat | 59  267 | (76) | 59  191 | — | 2  105 | 61  296 | 56  459 | (500) | 55  959 | 35 | 1  968 | 57  962 |
| | josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet | 43  778 | — | 43  778 | — | 1  724 | 45  502 | 43  777 | (1) | 43  776 | 13 | 1  724 | 45  514 |
| 3. | Turvallisuus ja kansalaisuus | 2  172 | 0 | 2  172 | 3 | 81 | 2  256 | 1  677 | (17) | 1  660 | 10 | 78 | 1  747 |
| 4. | Globaali Eurooppa | 8  325 | 98 | 8  423 | 6 | 571 | 9  000 | 6  191 | 734 | 6  925 | 35 | 521 | 7  481 |
| 5. | Hallinto | 8  405 | (1) | 8  405 | 1 | 765 | 9  171 | 8  406 | 0 | 8  406 | 772 | 862 | 10  040 |
| | josta: toimielinten hallintomenot | 3  532 | — | 3  531 | 1 | 399 | 3  931 | 3  532 | — | 3  531 | 452 | 492 | 4  475 |
| 6. | Korvaukset | 29 | — | 29 | — | — | 29 | 29 | — | 29 | — | — | 29 |
| 8. | Negatiivinen varaus | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Erityisvälineet | 456 | 29 | 485 | 18 | 74 | 577 | 350 | (157) | 193 | 270 | 74 | 536 |
| Yhteensä | 1 42  640 | 50 | 1 42  690 | 179 | 7  070 | 1 49  939 | 1 35  505 | 3  530 | 1 39  034 | 1  410 | 7  050 | 1 47  495 |

(milj. euroa)

Rahoituskehyksen otsake

Maksusitoumusmäärärahat

Maksumäärärahat

Talousarviomäärärahat

Lisämäärärahat

Määrärahat yhteensä

Talousarviomäärärahat

Lisämäärärahat

Määrärahat yhteensä

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lisätalousarviot & siirrot

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Siirrot

Käyttötark. sidotut tulot

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lisätalousarviot & siirrot

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Siirrot

Käyttötark. sidotut tulot

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

1.

1.

Älykäs ja osallistava kasvu

63  986

(0)

63  986

150

3  474

67  611

62  393

3  470

65  863

289

3  548

69  699

1 a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

1 a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

16  484

16  484

—

16  484

16  484

0

0

2  645

2  645

19  129

19  129

11  441

11  441

415

415

11  857

11  857

128

128

3  323

3  323

15  308

15  308

1 b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

1 b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

47  502

47  502

—

47  502

47  502

150

150

830

830

48  482

48  482

50  951

50  951

3  055

3  055

54  006

54  006

161

161

224

224

54  392

54  392

2.

2.

Kestävä kasvu: luonnonvarat

59  267

(76)

59  191

—

2  105

61  296

56  459

(500)

55  959

35

1  968

57  962

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

43  778

43  778

—

43  778

43  778

—

1  724

1  724

45  502

45  502

43  777

43  777

(1)

(1)

43  776

43  776

13

13

1  724

1  724

45  514

45  514

3.

3.

Turvallisuus ja kansalaisuus

2  172

0

2  172

3

81

2  256

1  677

(17)

1  660

10

78

1  747

4.

4.

Globaali Eurooppa

8  325

98

8  423

6

571

9  000

6  191

734

6  925

35

521

7  481

5.

5.

Hallinto

8  405

(1)

8  405

1

765

9  171

8  406

0

8  406

772

862

10  040

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

3  532

3  532

—

3  531

3  531

1

1

399

399

3  931

3  931

3  532

3  532

—

3  531

3  531

452

452

492

492

4  475

4  475

6.

6.

Korvaukset

29

—

29

—

—

29

29

—

29

—

—

29

8.

8.

Negatiivinen varaus

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

9.

Erityisvälineet

456

29

485

18

74

577

350

(157)

193

270

74

536

Yhteensä

Yhteensä

1 42  640

1 42  640

50

50

1 42  690

1 42  690

179

179

7  070

7  070

1 49  939

1 49  939

1 35  505

1 35  505

3  530

3  530

1 39  034

1 39  034

1  410

1  410

7  050

7  050

1 47  495

1 47  495

5.2   MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| (milj. euroa) |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | | Tehdyt sitoumukset | Vuodelle 2015 siirretyt määrärahat | Raukeavat määrärahat |
| Käytettävissä olevat määrärahat yht. | Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Käyttötark. sidotut tulot | Päätöksellä siirretyt | Yhteensä | % | Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista (EFTA) | Yhteensä | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| 1. | Älykäs ja osallistava kasvu | 67  611 | 44  260 | 150 | 1  561 | 45  972 | 67,99 % | 1  913 | 8  480 | 10  392 | 15,37 % | 11  246 | — | 0 | 11  247 | 16,63 % |
| | 1 a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | 19  129 | 16  466 | 0 | 1  552 | 18  018 | 94,19 % | 1  092 | — | 1  092 | 5,71 % | 18 | — | 0 | 19 | 0,10 % |
| | 1 b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio | 48  482 | 27  794 | 150 | 9 | 27  954 | 57,66 % | 820 | 8  480 | 9  300 | 19,18 % | 11  228 | — | — | 11  228 | 23,16 % |
| 2. | Kestävä kasvu: luonnonvarat | 61  296 | 46  866 | — | 1  397 | 48  263 | 78,74 % | 708 | 2  866 | 3  575 | 5,83 % | 9  458 | — | — | 9  458 | 15,43 % |
| | josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet | 45  502 | 42  910 | — | 1  383 | 44  293 | 97,34 % | 341 | 868 | 1  209 | 2,66 % | 0 | — | — | 0 | 0,00 % |
| 3. | Turvallisuus ja kansalaisuus | 2  256 | 1  463 | 3 | 41 | 1  507 | 66,81 % | 40 | 254 | 294 | 13,02 % | 455 | — | — | 455 | 20,17 % |
| 4. | Globaali Eurooppa | 9  000 | 8  280 | 6 | 203 | 8  489 | 94,32 % | 368 | 136 | 504 | 5,60 % | 7 | — | 0 | 7 | 0,07 % |
| 5. | Hallinto | 9  171 | 8  313 | 1 | 571 | 8  884 | 96,87 % | 195 | 4 | 199 | 2,17 % | 88 | — | — | 88 | 0,96 % |
| | josta: toimielinten hallintomenot | 3  931 | 3  445 | 1 | 343 | 3  789 | 96,40 % | 56 | 4 | 60 | 0,00 % | 82 | — | — | 82 | 2,09 % |
| 6. | Korvaukset | 29 | 29 | — | — | 29 | 100,00 % | — | — | — | 0,00 % | — | — | — | — | 0,00 % |
| 8. | Negatiivinen varaus | — | — | — | — | — | 0,00 % | — | — | — | 0,00 % | — | — | — | — | 0,00 % |
| 9. | Erityisvälineet | 577 | 45 | 18 | — | 64 | 11,06 % | 74 | 361 | 435 | 75,37 % | 78 | — | — | 78 | 13,57 % |
| Yhteensä | 1 49  939 | 1 09  256 | 179 | 3  772 | 1 13  208 | 75,50 % | 3  297 | 12  101 | 15  399 | 10,27 % | 21  333 | — | 0 | 21  333 | 14,23 % |

(milj. euroa)

Rahoituskehyksen otsake

Tehdyt sitoumukset

Vuodelle 2015 siirretyt määrärahat

Raukeavat määrärahat

Käytettävissä olevat määrärahat yht.

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Käyttötark. sidotut tulot

Päätöksellä siirretyt

Yhteensä

%

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista (EFTA)

Yhteensä

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

1.

Älykäs ja osallistava kasvu

67  611

44  260

150

1  561

45  972

67,99 %

1  913

8  480

10  392

15,37 %

11  246

—

0

11  247

16,63 %

1 a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

1 a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

19  129

19  129

16  466

16  466

0

0

1  552

1  552

18  018

18  018

94,19 %

94,19 %

1  092

1  092

—

1  092

1  092

5,71 %

5,71 %

18

18

—

0

0

19

19

0,10 %

0,10 %

1 b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

1 b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

48  482

48  482

27  794

27  794

150

150

9

9

27  954

27  954

57,66 %

57,66 %

820

820

8  480

8  480

9  300

9  300

19,18 %

19,18 %

11  228

11  228

—

—

11  228

11  228

23,16 %

23,16 %

2.

Kestävä kasvu: luonnonvarat

61  296

46  866

—

1  397

48  263

78,74 %

708

2  866

3  575

5,83 %

9  458

—

—

9  458

15,43 %

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

45  502

45  502

42  910

42  910

—

1  383

1  383

44  293

44  293

97,34 %

97,34 %

341

341

868

868

1  209

1  209

2,66 %

2,66 %

0

0

—

—

0

0

0,00 %

0,00 %

3.

Turvallisuus ja kansalaisuus

2  256

1  463

3

41

1  507

66,81 %

40

254

294

13,02 %

455

—

—

455

20,17 %

4.

Globaali Eurooppa

9  000

8  280

6

203

8  489

94,32 %

368

136

504

5,60 %

7

—

0

7

0,07 %

5.

Hallinto

9  171

8  313

1

571

8  884

96,87 %

195

4

199

2,17 %

88

—

—

88

0,96 %

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

3  931

3  931

3  445

3  445

1

1

343

343

3  789

3  789

96,40 %

96,40 %

56

56

4

4

60

60

0,00 %

0,00 %

82

82

—

—

82

82

2,09 %

2,09 %

6.

Korvaukset

29

29

—

—

29

100,00 %

—

—

—

0,00 %

—

—

—

—

0,00 %

8.

Negatiivinen varaus

—

—

—

—

—

0,00 %

—

—

—

0,00 %

—

—

—

—

0,00 %

9.

Erityisvälineet

577

45

18

—

64

11,06 %

74

361

435

75,37 %

78

—

—

78

13,57 %

Yhteensä

Yhteensä

1 49  939

1 49  939

1 09  256

1 09  256

179

179

3  772

3  772

1 13  208

1 13  208

75,50 %

75,50 %

3  297

3  297

12  101

12  101

15  399

15  399

10,27 %

10,27 %

21  333

21  333

—

0

0

21  333

21  333

14,23 %

14,23 %

5.3   MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| (milj. euroa) |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | | Suoritetut maksut | Siirretyt määrärahat | Raukeavat määrärahat |
| Käytettävissä olevat määrärahat yht. | Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Automaattisesti siirtyneet | Päätöksellä siirretyt | Käyttötark. sidotut tulot | Yhteensä | % | Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista (EFTA) | Yhteensä | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+ 13+14 | 16= 15/1 |
| 1. | Älykäs ja osallistava kasvu | 69  699 | 65  730 | 267 | 1  686 | 67  683 | 97,11 % | 121 | 0 | 1  860 | 1  980 | 2,84 % | 12 | 22 | 2 | 36 | 0,05 % |
| | 1 a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | 15  308 | 11  740 | 108 | 1  483 | 13  331 | 87,09 % | 104 | 0 | 1  838 | 1  943 | 12,69 % | 12 | 20 | 2 | 33 | 0,22 % |
| | 1 b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio | 54  392 | 53  990 | 159 | 203 | 54  352 | 99,93 % | 16 | — | 21 | 38 | 0,07 % | 0 | 2 | — | 2 | 0,00 % |
| 2. | Kestävä kasvu: luonnonvarat | 57  962 | 55  050 | 33 | 1  502 | 56  584 | 97,62 % | 34 | 868 | 467 | 1  369 | 2,36 % | 7 | 2 | — | 9 | 0,02 % |
| | josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet | 45  514 | 42  891 | 12 | 1  383 | 44  287 | 97,30 % | 16 | 868 | 341 | 1  226 | 2,69 % | 0 | 1 | — | 2 | 0,00 % |
| 3. | Turvallisuus ja kansalaisuus | 1  747 | 1  648 | 8 | 55 | 1  711 | 97,94 % | 8 | 0 | 23 | 31 | 1,75 % | 4 | 2 | 0 | 5 | 0,31 % |
| 4. | Globaali Eurooppa | 7  481 | 6  880 | 29 | 297 | 7  206 | 96,32 % | 34 | 9 | 224 | 267 | 3,57 % | 2 | 6 | 0 | 8 | 0,10 % |
| 5. | Hallinto | 10  040 | 7  643 | 697 | 480 | 8  819 | 87,84 % | 673 | 4 | 382 | 1  060 | 10,55 % | 86 | 75 | — | 161 | 1,61 % |
| | josta: toimielinten hallintomenot | 4  475 | 3  027 | 402 | 300 | 3  729 | 83,33 % | 418 | 4 | 192 | 614 | 13,72 % | 82 | 50 | — | 132 | 2,94 % |
| 6. | Korvaukset | 29 | 29 | — | — | 29 | 100,00 % | — | — | — | — | 0,00 % | — | — | — | — | 0,00 % |
| 8. | Negatiivinen varaus | — | — | — | — | — | 0,00 % | — | — | — | — | 0,00 % | — | — | — | — | 0,00 % |
| 9. | Erityisvälineet | 536 | 157 | 270 | 38 | 465 | 86,70 % | 0 | 36 | 35 | 71 | 13,28 % | 0 | 0 | — | 0 | 0,02 % |
| Yhteensä | 1 47  495 | 1 37  136 | 1  304 | 4  057 | 1 42  497 | 96,61 % | 870 | 917 | 2  991 | 4  778 | 3,24 % | 112 | 106 | 2 | 220 | 0,15 % |

(milj. euroa)

Rahoituskehyksen otsake

Suoritetut maksut

Siirretyt määrärahat

Raukeavat määrärahat

Käytettävissä olevat määrärahat yht.

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Automaattisesti siirtyneet

Päätöksellä siirretyt

Käyttötark. sidotut tulot

Yhteensä

%

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista (EFTA)

Yhteensä

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+ 13+14

16= 15/1

1.

Älykäs ja osallistava kasvu

69  699

65  730

267

1  686

67  683

97,11 %

121

0

1  860

1  980

2,84 %

12

22

2

36

0,05 %

1 a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

1 a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

15  308

15  308

11  740

11  740

108

108

1  483

1  483

13  331

13  331

87,09 %

87,09 %

104

104

0

0

1  838

1  838

1  943

1  943

12,69 %

12,69 %

12

12

20

20

2

2

33

33

0,22 %

0,22 %

1 b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

1 b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

54  392

54  392

53  990

53  990

159

159

203

203

54  352

54  352

99,93 %

99,93 %

16

16

—

21

21

38

38

0,07 %

0,07 %

0

0

2

2

—

2

2

0,00 %

0,00 %

2.

Kestävä kasvu: luonnonvarat

57  962

55  050

33

1  502

56  584

97,62 %

34

868

467

1  369

2,36 %

7

2

—

9

0,02 %

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

45  514

45  514

42  891

42  891

12

12

1  383

1  383

44  287

44  287

97,30 %

97,30 %

16

16

868

868

341

341

1  226

1  226

2,69 %

2,69 %

0

0

1

1

—

2

2

0,00 %

0,00 %

3.

Turvallisuus ja kansalaisuus

1  747

1  648

8

55

1  711

97,94 %

8

0

23

31

1,75 %

4

2

0

5

0,31 %

4.

Globaali Eurooppa

7  481

6  880

29

297

7  206

96,32 %

34

9

224

267

3,57 %

2

6

0

8

0,10 %

5.

Hallinto

10  040

7  643

697

480

8  819

87,84 %

673

4

382

1  060

10,55 %

86

75

—

161

1,61 %

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

4  475

4  475

3  027

3  027

402

402

300

300

3  729

3  729

83,33 %

83,33 %

418

418

4

4

192

192

614

614

13,72 %

13,72 %

82

82

50

50

—

132

132

2,94 %

2,94 %

6.

Korvaukset

29

29

—

—

29

100,00 %

—

—

—

—

0,00 %

—

—

—

—

0,00 %

8.

Negatiivinen varaus

—

—

—

—

—

0,00 %

—

—

—

—

0,00 %

—

—

—

—

0,00 %

9.

Erityisvälineet

536

157

270

38

465

86,70 %

0

36

35

71

13,28 %

0

0

—

0

0,02 %

Yhteensä

Yhteensä

1 47  495

1 47  495

1 37  136

1 37  136

1  304

1  304

4  057

4  057

1 42  497

1 42  497

96,61 %

96,61 %

870

870

917

917

2  991

2  991

4  778

4  778

3,24 %

3,24 %

112

112

106

106

2

2

220

220

0,15 %

0,15 %

5.4   MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN MUUTOKSET RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN MUUTOKSET RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| (milj. euroa) |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | Maksattamatta olevat sitoumukset edellisen varainhoitovuoden lopussa | Varainhoitovuoden sitoumukset | |
| Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt sitoumukset | Puretut sitoumukset/ uudelleenarvostukset/peruutukset | Maksut | Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa | Varainhoitovuoden aikana tehdyt sitoumukset | Maksut | Sellaisten sitoumusten peruutukset, joita ei voida siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle | Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa | Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa yhteensä |
| 1. | Älykäs ja osallistava kasvu | 1 66  761 | (2  037) | (60  662) | 1 04  062 | 45  972 | (7  021) | (4) | 38  947 | 1 43  009 |
| | 1 a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | 29  657 | (808) | (8  167) | 20  681 | 18  018 | (5  164) | (4) | 12  850 | 33  532 |
| | 1 b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio | 1 37  105 | (1  229) | (52  494) | 83  381 | 27  954 | (1  857) | (0) | 26  096 | 1 09  477 |
| 2. | Kestävä kasvu: luonnonvarat | 27  978 | (275) | (11  930) | 15  773 | 48  263 | (44  655) | (0) | 3  609 | 19  382 |
| | josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet | 40 | (3) | (21) | 16 | 44  293 | (44  266) | — | 27 | 43 |
| 3. | Turvallisuus ja kansalaisuus | 3  092 | (306) | (944) | 1  841 | 1  507 | (767) | — | 740 | 2  582 |
| 4. | Globaali Eurooppa | 23  285 | (721) | (5  490) | 17  075 | 8  489 | (1  716) | (1) | 6  772 | 23  846 |
| 5. | Hallinto | 892 | (182) | (709) | 1 | 8  884 | (8  110) | (9) | 765 | 766 |
| | josta: toimielinten hallintomenot | 557 | (156) | (402) | — | 3  789 | (3  328) | (8) | 453 | 453 |
| 6. | Korvaukset | — | — | — | — | 29 | (29) | — | — | — |
| 8. | Negatiivinen varaus | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Erityisvälineet | 401 | (0) | (401) | — | 64 | (64) | — | 0 | 0 |
| Yhteensä | 2 22  410 | (3  522) | (80  136) | 1 38  753 | 1 13  208 | (62  361) | (14) | 50  832 | 1 89  585 |

(milj. euroa)

Rahoituskehyksen otsake

Maksattamatta olevat sitoumukset edellisen varainhoitovuoden lopussa

Varainhoitovuoden sitoumukset

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt sitoumukset

Puretut sitoumukset/ uudelleenarvostukset/peruutukset

Maksut

Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa

Varainhoitovuoden aikana tehdyt sitoumukset

Maksut

Sellaisten sitoumusten peruutukset, joita ei voida siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle

Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa

Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa yhteensä

1.

Älykäs ja osallistava kasvu

1 66  761

(2  037)

(60  662)

1 04  062

45  972

(7  021)

(4)

38  947

1 43  009

1 a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

1 a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

29  657

29  657

(808)

(808)

(8  167)

(8  167)

20  681

20  681

18  018

18  018

(5  164)

(5  164)

(4)

(4)

12  850

12  850

33  532

33  532

1 b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

1 b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

1 37  105

1 37  105

(1  229)

(1  229)

(52  494)

(52  494)

83  381

83  381

27  954

27  954

(1  857)

(1  857)

(0)

(0)

26  096

26  096

1 09  477

1 09  477

2.

Kestävä kasvu: luonnonvarat

27  978

(275)

(11  930)

15  773

48  263

(44  655)

(0)

3  609

19  382

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

40

40

(3)

(3)

(21)

(21)

16

16

44  293

44  293

(44  266)

(44  266)

—

27

27

43

43

3.

Turvallisuus ja kansalaisuus

3  092

(306)

(944)

1  841

1  507

(767)

—

740

2  582

4.

Globaali Eurooppa

23  285

(721)

(5  490)

17  075

8  489

(1  716)

(1)

6  772

23  846

5.

Hallinto

892

(182)

(709)

1

8  884

(8  110)

(9)

765

766

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

557

557

(156)

(156)

(402)

(402)

—

3  789

3  789

(3  328)

(3  328)

(8)

(8)

453

453

453

453

6.

Korvaukset

—

—

—

—

29

(29)

—

—

—

8.

Negatiivinen varaus

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Erityisvälineet

401

(0)

(401)

—

64

(64)

—

0

0

Yhteensä

Yhteensä

2 22  410

2 22  410

(3  522)

(3  522)

(80  136)

(80  136)

1 38  753

1 38  753

1 13  208

1 13  208

(62  361)

(62  361)

(14)

(14)

50  832

50  832

1 89  585

1 89  585

5.5   MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN JAKAUTUMINEN ALKUPERÄVUODEN JA RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEEN MUKAAN

MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN JAKAUTUMINEN ALKUPERÄVUODEN JA RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEEN MUKAAN

| (milj. euroa) |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | <2008 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Yhteensä |
| 1. | Älykäs ja osallistava kasvu | 2  915 | 414 | 1  578 | 4  327 | 11  007 | 27  951 | 55  870 | 38  947 | 1 43  009 |
| | 1 a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | 255 | 211 | 1  260 | 2  274 | 3  001 | 5  451 | 8  230 | 12  850 | 33  532 |
| | 1 b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio | 2  660 | 203 | 318 | 2  053 | 8  007 | 22  500 | 47  640 | 26  096 | 1 09  477 |
| 2. | Kestävä kasvu: luonnonvarat | 338 | 50 | 93 | 116 | 193 | 3  524 | 11  459 | 3  609 | 19  382 |
| | josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet | 0 | — | — | 0 | 0 | 9 | 7 | 27 | 43 |
| 3. | Turvallisuus ja kansalaisuus | 14 | 31 | 73 | 158 | 261 | 497 | 807 | 740 | 2  582 |
| 4. | Globaali Eurooppa | 944 | 539 | 842 | 1  336 | 2  800 | 4  686 | 5  928 | 6  772 | 23  846 |
| 5. | Hallinto | — | — | — | — | — | 0 | 1 | 765 | 766 |
| | josta: toimielinten hallintomenot | — | — | — | — | — | — | — | 453 | 453 |
| 6. | Korvaukset | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negatiivinen varaus | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Erityisvälineet | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 | 0 |
| Yhteensä | 4  211 | 1  034 | 2  586 | 5  937 | 14  261 | 36  658 | 74  066 | 50  832 | 1 89  585 |

(milj. euroa)

Rahoituskehyksen otsake

<2008

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Yhteensä

1.

Älykäs ja osallistava kasvu

2  915

414

1  578

4  327

11  007

27  951

55  870

38  947

1 43  009

1 a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

1 a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

255

255

211

211

1  260

1  260

2  274

2  274

3  001

3  001

5  451

5  451

8  230

8  230

12  850

12  850

33  532

33  532

1 b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

1 b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

2  660

2  660

203

203

318

318

2  053

2  053

8  007

8  007

22  500

22  500

47  640

47  640

26  096

26  096

1 09  477

1 09  477

2.

Kestävä kasvu: luonnonvarat

338

50

93

116

193

3  524

11  459

3  609

19  382

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

0

0

—

—

0

0

0

0

9

9

7

7

27

27

43

43

3.

Turvallisuus ja kansalaisuus

14

31

73

158

261

497

807

740

2  582

4.

Globaali Eurooppa

944

539

842

1  336

2  800

4  686

5  928

6  772

23  846

5.

Hallinto

—

—

—

—

—

0

1

765

766

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

—

—

—

—

—

—

—

453

453

453

453

6.

Korvaukset

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negatiivinen varaus

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Erityisvälineet

—

—

—

—

—

—

0

0

0

Yhteensä

Yhteensä

4  211

4  211

1  034

1  034

2  586

2  586

5  937

5  937

14  261

14  261

36  658

36  658

74  066

74  066

50  832

50  832

1 89  585

1 89  585

5.6   MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN JAKAUTUMINEN JA MUUTOKSET TOIMINTALOHKOITTAIN

MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN JAKAUTUMINEN JA MUUTOKSET TOIMINTALOHKOITTAIN

| (milj. euroa) |
| --- |
| Toimintalohko | Maksusitoumusmäärärahat | Maksumäärärahat |
| Talousarviomäärärahat | Lisämäärärahat | Määrärahat yhteensä | Talousarviomäärärahat | Lisämäärärahat | Määrärahat yhteensä |
| Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lisätalousarviot & siirrot | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Siirretyt määrärahat | Käyttötark. sidotut tulot | Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lisätalousarviot & siirrot | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Siirretyt määrärahat | Käyttötark. sidotut tulot |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 01 | Talous- ja rahoitusasiat | 213 | 20 | 233 | — | 118 | 351 | 297 | 2 | 300 | 8 | 121 | 429 |
| 02 | Yritystoiminta ja teollisuus | 2  536 | (10) | 2  526 | — | 228 | 2  754 | 2  105 | 60 | 2  165 | 14 | 308 | 2  486 |
| 03 | Kilpailu | 94 | (1) | 93 | — | 6 | 100 | 94 | (1) | 93 | 8 | 6 | 107 |
| 04 | Työllisyys- ja sosiaaliasiat, osallisuus | 13  839 | 90 | 13  929 | 168 | 581 | 14  678 | 11  622 | (341) | 11  280 | 51 | 191 | 11  522 |
| 05 | Maatalous ja maaseudun kehittäminen | 58  047 | (22) | 58  025 | — | 2  117 | 60  141 | 55  635 | (518) | 55  117 | 22 | 1  981 | 57  120 |
| 06 | Liikenne ja liikkuminen | 2  867 | (7) | 2  860 | — | 71 | 2  931 | 1  003 | 1 | 1  004 | 6 | 80 | 1  089 |
| 07 | Ympäristö | 407 | 1 | 408 | — | 22 | 430 | 346 | 1 | 347 | 18 | 19 | 384 |
| 08 | Tutkimus ja innovointi | 6  215 | (53) | 6  162 | — | 1  031 | 7  193 | 4  107 | (11) | 4  096 | 35 | 1  490 | 5  621 |
| 09 | Viestintäverkot, sisällöt ja teknologia | 1  637 | (26) | 1  612 | — | 148 | 1  759 | 961 | 107 | 1  068 | 16 | 259 | 1  343 |
| 10 | Suora tutkimustoiminta | 425 | (23) | 401 | — | 580 | 982 | 420 | (23) | 397 | 55 | 497 | 949 |
| 11 | Meri- ja kalastusasiat | 1  066 | (76) | 991 | — | 30 | 1  021 | 780 | 8 | 788 | 5 | 30 | 823 |
| 12 | Sisämarkkinat ja palvelut | 117 | 1 | 118 | 0 | 15 | 133 | 117 | (3) | 114 | 6 | 15 | 134 |
| 13 | Alue- ja kaupunkipolitiikka | 33  073 | 81 | 33  154 | — | 354 | 33  508 | 40  223 | 3  244 | 43  467 | 391 | 136 | 43  995 |
| 14 | Verotus ja tulliliitto | 157 | 0 | 158 | — | 7 | 164 | 122 | 10 | 133 | 7 | 6 | 146 |
| 15 | Koulutus ja kulttuuri | 2  820 | 57 | 2  877 | — | 453 | 3  330 | 2  242 | 178 | 2  420 | 12 | 537 | 2  969 |
| 16 | Viestintä | 246 | 2 | 248 | — | 11 | 259 | 245 | 6 | 251 | 14 | 11 | 276 |
| 17 | Terveys ja kulutta-asiat | 618 | (2) | 616 | 1 | 26 | 643 | 567 | (13) | 553 | 12 | 25 | 590 |
| 18 | Sisäasiat | 1  201 | 0 | 1  202 | 2 | 39 | 1  243 | 763 | 5 | 768 | 4 | 31 | 803 |
| 19 | Ulkopolitiikan välineet | 733 | (55) | 678 | 5 | 55 | 739 | 463 | 74 | 537 | 3 | 52 | 593 |
| 20 | Kauppapolitiikka | 121 | (2) | 119 | — | 3 | 122 | 115 | 1 | 116 | 3 | 3 | 123 |
| 21 | Kehitys ja yhteistyö | 5  084 | 121 | 5  204 | 1 | 263 | 5  469 | 3  658 | 286 | 3  944 | 26 | 222 | 4  192 |
| 22 | Laajentuminen | 1  520 | (45) | 1  475 | — | 13 | 1  488 | 904 | (12) | 892 | 5 | 12 | 908 |
| 23 | Hum. apu ja pelastuspalvelu | 1  006 | 158 | 1  164 | — | 75 | 1  240 | 851 | 564 | 1  415 | 8 | 75 | 1  498 |
| 24 | Petostentorjunta | 78 | (2) | 77 | — | 1 | 77 | 75 | 0 | 75 | 9 | 1 | 84 |
| 25 | Komission politiikkojen koordinointi ja oik. tuki | 194 | (0) | 194 | — | 11 | 205 | 195 | (0) | 195 | 15 | 11 | 221 |
| 26 | Komission hallinto | 1  001 | (40) | 961 | 0 | 162 | 1  124 | 991 | (30) | 961 | 160 | 164 | 1  285 |
| 27 | Talousarvio | 96 | (11) | 84 | — | 8 | 92 | 96 | (11) | 84 | 7 | 8 | 99 |
| 28 | Varainhoidon valvonta | 12 | (0) | 12 | — | 1 | 12 | 12 | (0) | 12 | 1 | 1 | 13 |
| 29 | Tilastot | 132 | 0 | 132 | — | 14 | 146 | 152 | (21) | 131 | 6 | 22 | 160 |
| 30 | Eläkkeet ja niihin liittyvät menot | 1  450 | 44 | 1  494 | — | 2 | 1  495 | 1  450 | 44 | 1  494 | — | 2 | 1  495 |
| 31 | Kielipalvelut | 388 | 3 | 391 | — | 87 | 478 | 388 | 3 | 391 | 20 | 87 | 498 |
| 32 | Energia | 933 | 24 | 958 | — | 128 | 1  086 | 588 | 68 | 656 | 5 | 144 | 805 |
| 33 | Oikeusasiat | 203 | 2 | 205 | — | 11 | 216 | 193 | (6) | 187 | 4 | 12 | 202 |
| 34 | Ilmastotoimet | 121 | 0 | 122 | — | 1 | 122 | 43 | 9 | 52 | 3 | 1 | 55 |
| 40 | Varaukset | 456 | (179) | 277 | — | — | 277 | 150 | (150) | — | — | — | — |
| 90 | Muut toimielimet | 3  532 | (0) | 3  531 | 1 | 399 | 3  931 | 3  532 | (0) | 3  531 | 452 | 492 | 4  475 |
| Yhteensä | 1 42  640 | 50 | 1 42  690 | 179 | 7  070 | 1 49  939 | 1 35  505 | 3  530 | 1 39  034 | 1  410 | 7  050 | 1 47  495 |

(milj. euroa)

Toimintalohko

Maksusitoumusmäärärahat

Maksumäärärahat

Talousarviomäärärahat

Lisämäärärahat

Määrärahat yhteensä

Talousarviomäärärahat

Lisämäärärahat

Määrärahat yhteensä

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lisätalousarviot & siirrot

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Siirretyt määrärahat

Käyttötark. sidotut tulot

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lisätalousarviot & siirrot

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Siirretyt määrärahat

Käyttötark. sidotut tulot

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

01

01

Talous- ja rahoitusasiat

213

20

233

—

118

351

297

2

300

8

121

429

02

02

Yritystoiminta ja teollisuus

2  536

(10)

2  526

—

228

2  754

2  105

60

2  165

14

308

2  486

03

03

Kilpailu

94

(1)

93

—

6

100

94

(1)

93

8

6

107

04

04

Työllisyys- ja sosiaaliasiat, osallisuus

13  839

90

13  929

168

581

14  678

11  622

(341)

11  280

51

191

11  522

05

05

Maatalous ja maaseudun kehittäminen

58  047

(22)

58  025

—

2  117

60  141

55  635

(518)

55  117

22

1  981

57  120

06

06

Liikenne ja liikkuminen

2  867

(7)

2  860

—

71

2  931

1  003

1

1  004

6

80

1  089

07

07

Ympäristö

407

1

408

—

22

430

346

1

347

18

19

384

08

08

Tutkimus ja innovointi

6  215

(53)

6  162

—

1  031

7  193

4  107

(11)

4  096

35

1  490

5  621

09

09

Viestintäverkot, sisällöt ja teknologia

1  637

(26)

1  612

—

148

1  759

961

107

1  068

16

259

1  343

10

10

Suora tutkimustoiminta

425

(23)

401

—

580

982

420

(23)

397

55

497

949

11

11

Meri- ja kalastusasiat

1  066

(76)

991

—

30

1  021

780

8

788

5

30

823

12

12

Sisämarkkinat ja palvelut

117

1

118

0

15

133

117

(3)

114

6

15

134

13

13

Alue- ja kaupunkipolitiikka

33  073

81

33  154

—

354

33  508

40  223

3  244

43  467

391

136

43  995

14

14

Verotus ja tulliliitto

157

0

158

—

7

164

122

10

133

7

6

146

15

15

Koulutus ja kulttuuri

2  820

57

2  877

—

453

3  330

2  242

178

2  420

12

537

2  969

16

16

Viestintä

246

2

248

—

11

259

245

6

251

14

11

276

17

17

Terveys ja kulutta-asiat

618

(2)

616

1

26

643

567

(13)

553

12

25

590

18

18

Sisäasiat

1  201

0

1  202

2

39

1  243

763

5

768

4

31

803

19

19

Ulkopolitiikan välineet

733

(55)

678

5

55

739

463

74

537

3

52

593

20

20

Kauppapolitiikka

121

(2)

119

—

3

122

115

1

116

3

3

123

21

21

Kehitys ja yhteistyö

5  084

121

5  204

1

263

5  469

3  658

286

3  944

26

222

4  192

22

22

Laajentuminen

1  520

(45)

1  475

—

13

1  488

904

(12)

892

5

12

908

23

23

Hum. apu ja pelastuspalvelu

1  006

158

1  164

—

75

1  240

851

564

1  415

8

75

1  498

24

24

Petostentorjunta

78

(2)

77

—

1

77

75

0

75

9

1

84

25

25

Komission politiikkojen koordinointi ja oik. tuki

194

(0)

194

—

11

205

195

(0)

195

15

11

221

26

26

Komission hallinto

1  001

(40)

961

0

162

1  124

991

(30)

961

160

164

1  285

27

27

Talousarvio

96

(11)

84

—

8

92

96

(11)

84

7

8

99

28

28

Varainhoidon valvonta

12

(0)

12

—

1

12

12

(0)

12

1

1

13

29

29

Tilastot

132

0

132

—

14

146

152

(21)

131

6

22

160

30

30

Eläkkeet ja niihin liittyvät menot

1  450

44

1  494

—

2

1  495

1  450

44

1  494

—

2

1  495

31

31

Kielipalvelut

388

3

391

—

87

478

388

3

391

20

87

498

32

32

Energia

933

24

958

—

128

1  086

588

68

656

5

144

805

33

33

Oikeusasiat

203

2

205

—

11

216

193

(6)

187

4

12

202

34

34

Ilmastotoimet

121

0

122

—

1

122

43

9

52

3

1

55

40

40

Varaukset

456

(179)

277

—

—

277

150

(150)

—

—

—

—

90

90

Muut toimielimet

3  532

(0)

3  531

1

399

3  931

3  532

(0)

3  531

452

492

4  475

Yhteensä

Yhteensä

1 42  640

1 42  640

50

50

1 42  690

1 42  690

179

179

7  070

7  070

1 49  939

1 49  939

1 35  505

1 35  505

3  530

3  530

1 39  034

1 39  034

1  410

1  410

7  050

7  050

1 47  495

1 47  495

5.6.1   
  Talousarvion ja toteutuneiden sitoumusten vertailu toimintalohkoittain

Talousarvion ja toteutuneiden sitoumusten vertailu toimintalohkoittain

| (milj. euroa) |
| --- |
| Toimintalohko | Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lisätalousarviot & siirrot | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Lisämäärärahat (23) | Käyt. olevat määrärahat yht. | Tehdyt sitoumukset |
| 01 | Talous- ja rahoitusasiat | 213 | 20 | 233 | 118 | 351 | 236 |
| 02 | Yritystoiminta ja teollisuus | 2  536 | (10) | 2  526 | 228 | 2  754 | 2  608 |
| 03 | Kilpailu | 94 | (1) | 93 | 6 | 100 | 97 |
| 04 | Työllisyys- ja sosiaaliasiat, osallisuus | 13  839 | 90 | 13  929 | 750 | 14  678 | 10  312 |
| 05 | Maatalous ja maaseudun kehittäminen | 58  047 | (22) | 58  025 | 2  117 | 60  141 | 47  789 |
| 06 | Liikenne ja liikkuminen | 2  867 | (7) | 2  860 | 71 | 2  931 | 2  879 |
| 07 | Ympäristö | 407 | 1 | 408 | 22 | 430 | 423 |
| 08 | Tutkimus ja innovointi | 6  215 | (53) | 6  162 | 1  031 | 7  193 | 7  002 |
| 09 | Viestintäverkot, sisällöt ja teknologia | 1  637 | (26) | 1  612 | 148 | 1  759 | 1  708 |
| 10 | Suora tutkimustoiminta | 425 | (23) | 401 | 580 | 982 | 535 |
| 11 | Meri- ja kalastusasiat | 1  066 | (76) | 991 | 30 | 1  021 | 218 |
| 12 | Sisämarkkinat ja palvelut | 117 | 1 | 118 | 16 | 133 | 123 |
| 13 | Alue- ja kaupunkipolitiikka | 33  073 | 81 | 33  154 | 354 | 33  508 | 17  078 |
| 14 | Verotus ja tulliliitto | 157 | — | 158 | 7 | 164 | 160 |
| 15 | Koulutus ja kulttuuri | 2  820 | 57 | 2  877 | 453 | 3  330 | 3  223 |
| 16 | Viestintä | 246 | 2 | 248 | 11 | 259 | 252 |
| 17 | Terveys- ja kuluttaja-asiat | 618 | (2) | 616 | 27 | 643 | 624 |
| 18 | Sisäasiat | 1  201 | — | 1  202 | 41 | 1  243 | 523 |
| 19 | Ulkopolitiikan välineet | 733 | (55) | 678 | 61 | 739 | 687 |
| 20 | Kauppapolitiikka | 121 | (2) | 119 | 3 | 122 | 120 |
| 21 | Kehitys ja yhteistyö | 5  084 | 121 | 5  204 | 264 | 5  469 | 5  353 |
| 22 | Laajentuminen | 1  520 | (45) | 1  475 | 13 | 1  488 | 1  440 |
| 23 | Humanitaarinen apu ja pelastuspalvelu | 1  006 | 158 | 1  164 | 75 | 1  240 | 1  187 |
| 24 | Petostentorjunta | 78 | (2) | 77 | 1 | 77 | 77 |
| 25 | Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki | 194 | — | 194 | 11 | 205 | 198 |
| 26 | Komission hallinto | 1  001 | (40) | 961 | 162 | 1  124 | 1  070 |
| 27 | Talousarvio | 96 | (11) | 84 | 8 | 92 | 89 |
| 28 | Varainhoidon valvonta | 12 | — | 12 | 1 | 12 | 12 |
| 29 | Tilastot | 132 | — | 132 | 14 | 146 | 140 |
| 30 | Eläkkeet ja niihin liittyvät menot | 1  450 | 44 | 1  494 | 2 | 1  495 | 1  493 |
| 31 | Kielipalvelut | 388 | 3 | 391 | 87 | 478 | 444 |
| 32 | Energia | 933 | 24 | 958 | 128 | 1  086 | 990 |
| 33 | Oikeusasiat | 203 | 2 | 205 | 11 | 216 | 209 |
| 34 | Ilmastotoimet | 121 | — | 122 | 1 | 122 | 122 |
| 40 | Varaukset | 456 | (179) | 277 | — | 277 | — |
| 90 | Muut toimielimet | 3  532 | — | 3  531 | 400 | 3  931 | 3  789 |
| Yhteensä | 1 42  640 | 50 | 1 42  690 | 7  249 | 1 49  939 | 1 13  208 |

(milj. euroa)

Toimintalohko

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lisätalousarviot & siirrot

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Lisämäärärahat (23)

23

Käyt. olevat määrärahat yht.

Tehdyt sitoumukset

01

Talous- ja rahoitusasiat

213

20

233

118

351

236

02

Yritystoiminta ja teollisuus

2  536

(10)

2  526

228

2  754

2  608

03

Kilpailu

94

(1)

93

6

100

97

04

Työllisyys- ja sosiaaliasiat, osallisuus

13  839

90

13  929

750

14  678

10  312

05

Maatalous ja maaseudun kehittäminen

58  047

(22)

58  025

2  117

60  141

47  789

06

Liikenne ja liikkuminen

2  867

(7)

2  860

71

2  931

2  879

07

Ympäristö

407

1

408

22

430

423

08

Tutkimus ja innovointi

6  215

(53)

6  162

1  031

7  193

7  002

09

Viestintäverkot, sisällöt ja teknologia

1  637

(26)

1  612

148

1  759

1  708

10

Suora tutkimustoiminta

425

(23)

401

580

982

535

11

Meri- ja kalastusasiat

1  066

(76)

991

30

1  021

218

12

Sisämarkkinat ja palvelut

117

1

118

16

133

123

13

Alue- ja kaupunkipolitiikka

33  073

81

33  154

354

33  508

17  078

14

Verotus ja tulliliitto

157

—

158

7

164

160

15

Koulutus ja kulttuuri

2  820

57

2  877

453

3  330

3  223

16

Viestintä

246

2

248

11

259

252

17

Terveys- ja kuluttaja-asiat

618

(2)

616

27

643

624

18

Sisäasiat

1  201

—

1  202

41

1  243

523

19

Ulkopolitiikan välineet

733

(55)

678

61

739

687

20

Kauppapolitiikka

121

(2)

119

3

122

120

21

Kehitys ja yhteistyö

5  084

121

5  204

264

5  469

5  353

22

Laajentuminen

1  520

(45)

1  475

13

1  488

1  440

23

Humanitaarinen apu ja pelastuspalvelu

1  006

158

1  164

75

1  240

1  187

24

Petostentorjunta

78

(2)

77

1

77

77

25

Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki

194

—

194

11

205

198

26

Komission hallinto

1  001

(40)

961

162

1  124

1  070

27

Talousarvio

96

(11)

84

8

92

89

28

Varainhoidon valvonta

12

—

12

1

12

12

29

Tilastot

132

—

132

14

146

140

30

Eläkkeet ja niihin liittyvät menot

1  450

44

1  494

2

1  495

1  493

31

Kielipalvelut

388

3

391

87

478

444

32

Energia

933

24

958

128

1  086

990

33

Oikeusasiat

203

2

205

11

216

209

34

Ilmastotoimet

121

—

122

1

122

122

40

Varaukset

456

(179)

277

—

277

—

90

Muut toimielimet

3  532

—

3  531

400

3  931

3  789

Yhteensä

Yhteensä

1 42  640

1 42  640

50

50

1 42  690

1 42  690

7  249

7  249

1 49  939

1 49  939

1 13  208

1 13  208

5.7   MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN TOIMINTALOHKOITTAIN

MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN TOIMINTALOHKOITTAIN

| (milj. euroa) |
| --- |
| Toimintalohko | | Tehdyt sitoumukset | Vuodelle 2015 siirretyt määrärahat | Raukeavat määrärahat |
| Käytettävissä olevat määrärahat yht. | Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Käyttötark. sidotut tulot | Päätöksellä siirretyt | Yhteensä | % | Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista (EFTA) | Yhteensä | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| 01 | Talous- ja rahoitusasiat | 351 | 233 | — | 3 | 236 | 67,1 % | 115 | — | 115 | 32,9 % | 0 | — | — | 0 | 0,1 % |
| 02 | Yritystoiminta ja teollisuus | 2  754 | 2  526 | — | 82 | 2  608 | 94,7 % | 146 | — | 146 | 5,3 % | 0 | — | — | 0 | 0,0 % |
| 03 | Kilpailu | 100 | 93 | — | 3 | 97 | 97,2 % | 3 | — | 3 | 2,8 % | 0 | — | — | 0 | 0,1 % |
| 04 | Työllisyys- ja sosiaaliasiat, osallisuus | 14  678 | 10  139 | 168 | 5 | 10  312 | 70,3 % | 576 | 2  161 | 2  737 | 18,6 % | 1  629 | — | 0 | 1  629 | 11,1 % |
| 05 | Maatalous ja maaseudun kehittäminen | 60  141 | 46  400 | — | 1  389 | 47  789 | 79,5 % | 728 | 2  912 | 3  640 | 6,1 % | 8  712 | — | — | 8  712 | 14,5 % |
| 06 | Liikenne ja liikkuminen | 2  931 | 2  854 | — | 25 | 2  879 | 98,2 % | 46 | — | 46 | 1,6 % | 6 | — | 0 | 7 | 0,2 % |
| 07 | Ympäristö | 430 | 407 | — | 16 | 423 | 98,3 % | 6 | — | 6 | 1,4 % | 1 | — | — | 1 | 0,3 % |
| 08 | Tutkimus ja innovointi | 7  193 | 6  162 | — | 840 | 7  002 | 97,3 % | 191 | — | 191 | 2,7 % | — | — | — | — | 0,0 % |
| 09 | Viestintäverkot, sisällöt ja teknologia | 1  759 | 1  612 | — | 97 | 1  708 | 97,1 % | 51 | — | 51 | 2,9 % | 0 | — | — | 0 | 0,0 % |
| 10 | Suora tutkimustoiminta | 982 | 401 | — | 134 | 535 | 54,5 % | 447 | — | 447 | 45,5 % | — | — | — | — | 0,0 % |
| 11 | Meri- ja kalastusasiat | 1  021 | 216 | — | 2 | 218 | 21,4 % | 28 | 28 | 56 | 5,5 % | 746 | — | — | 746 | 73,1 % |
| 12 | Sisämarkkinat ja palvelut | 133 | 118 | 0 | 5 | 123 | 92,3 % | 10 | — | 10 | 7,5 % | 0 | — | — | 0 | 0,1 % |
| 13 | Alue- ja kaupunkipolitiikka | 33  508 | 17  066 | — | 11 | 17  078 | 51,0 % | 343 | 6  481 | 6  824 | 20,4 % | 9  607 | — | — | 9  607 | 28,7 % |
| 14 | Verotus ja tulliliitto | 164 | 157 | — | 2 | 160 | 97,2 % | 5 | — | 5 | 2,8 % | 0 | — | — | 0 | 0,0 % |
| 15 | Koulutus ja kulttuuri | 3  330 | 2  877 | — | 347 | 3  223 | 96,8 % | 106 | — | 106 | 3,2 % | 0 | — | — | 0 | 0,0 % |
| 16 | Viestintä | 259 | 246 | — | 6 | 252 | 97,3 % | 5 | — | 5 | 1,8 % | 3 | — | — | 3 | 1,0 % |
| 17 | Terveys- ja kuluttaja-asiat | 643 | 604 | 1 | 19 | 624 | 97,0 % | 7 | 7 | 13 | 2,1 % | 6 | — | — | 6 | 0,9 % |
| 18 | Sisäasiat | 1  243 | 508 | 2 | 13 | 523 | 42,1 % | 26 | 247 | 273 | 22,0 % | 447 | — | — | 447 | 36,0 % |
| 19 | Ulkopolitiikan välineet | 739 | 661 | 5 | 21 | 687 | 93,1 % | 34 | 15 | 49 | 6,6 % | 2 | — | — | 2 | 0,3 % |
| 20 | Kauppapolitiikka | 122 | 118 | — | 2 | 120 | 97,9 % | 2 | 0 | 2 | 1,4 % | 1 | — | — | 1 | 0,7 % |
| 21 | Kehitys ja yhteistyö | 5  469 | 5  195 | 1 | 157 | 5  353 | 97,9 % | 107 | 7 | 114 | 2,1 % | 2 | — | — | 2 | 0,0 % |
| 22 | Laajentuminen | 1  488 | 1  434 | — | 6 | 1  440 | 96,8 % | 6 | 40 | 46 | 3,1 % | 1 | — | 0 | 1 | 0,1 % |
| 23 | Humanitaarinen apu ja pelastuspalvelu | 1  240 | 1  163 | — | 24 | 1  187 | 95,8 % | 52 | — | 52 | 4,2 % | 1 | — | — | 1 | 0,1 % |
| 24 | Petostentorjunta | 77 | 77 | — | — | 77 | 98,9 % | 1 | — | 1 | 1,0 % | 0 | — | — | 0 | 0,1 % |
| 25 | Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki | 205 | 192 | — | 6 | 198 | 96,6 % | 5 | — | 5 | 2,5 % | 2 | — | — | 2 | 0,8 % |
| 26 | Komission hallinto | 1  124 | 960 | 0 | 110 | 1  070 | 95,3 % | 52 | — | 52 | 4,6 % | 1 | — | — | 1 | 0,1 % |
| 27 | Talousarvio | 92 | 84 | — | 4 | 89 | 96,6 % | 3 | — | 3 | 3,4 % | — | — | — | — | 0,1 % |
| 28 | Varainhoidon valvonta | 12 | 12 | — | 0 | 12 | 96,6 % | 0 | — | 0 | 3,2 % | 0 | — | — | 0 | 0,2 % |
| 29 | Tilastot | 146 | 131 | — | 8 | 140 | 95,7 % | 5 | — | 5 | 3,7 % | 1 | — | — | 1 | 0,6 % |
| 30 | Eläkkeet ja niihin liittyvät menot | 1  495 | 1  493 | — | — | 1  493 | 99,8 % | 2 | — | 2 | 0,1 % | 1 | — | — | 1 | 0,0 % |
| 31 | Kielipalvelut | 478 | 391 | — | 53 | 444 | 92,9 % | 34 | — | 34 | 7,1 % | 0 | — | — | 0 | 0,0 % |
| 32 | Energia | 1  086 | 955 | — | 34 | 990 | 91,1 % | 94 | — | 94 | 8,6 % | 3 | — | 0 | 3 | 0,3 % |
| 33 | Oikeusasiat | 216 | 205 | — | 4 | 209 | 96,5 % | 7 | — | 7 | 3,2 % | 1 | — | — | 1 | 0,4 % |
| 34 | Ilmastotoimet | 122 | 121 | — | 0 | 122 | 99,4 % | 0 | — | 0 | 0,4 % | 0 | — | — | 0 | 0,2 % |
| 40 | Varaukset | 277 | — | — | — | — | 0,0 % | — | 199 | 199 | 71,8 % | 78 | — | — | 78 | 28,2 % |
| 90 | Muut toimielimet | 3  931 | 3  445 | 1 | 343 | 3  789 | 96,4 % | 56 | 4 | 60 | 1,5 % | 82 | — | — | 82 | 2,1 % |
| Yhteensä | 1 49  939 | 1 09  256 | 179 | 3  772 | 1 13  208 | 75,5 % | 3  297 | 12  101 | 15  399 | 10,3 % | 21  333 | — | 0 | 21  333 | 14,2 % |

(milj. euroa)

Toimintalohko

Tehdyt sitoumukset

Vuodelle 2015 siirretyt määrärahat

Raukeavat määrärahat

Käytettävissä olevat määrärahat yht.

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Käyttötark. sidotut tulot

Päätöksellä siirretyt

Yhteensä

%

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista (EFTA)

Yhteensä

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

01

Talous- ja rahoitusasiat

351

233

—

3

236

67,1 %

115

—

115

32,9 %

0

—

—

0

0,1 %

02

Yritystoiminta ja teollisuus

2  754

2  526

—

82

2  608

94,7 %

146

—

146

5,3 %

0

—

—

0

0,0 %

03

Kilpailu

100

93

—

3

97

97,2 %

3

—

3

2,8 %

0

—

—

0

0,1 %

04

Työllisyys- ja sosiaaliasiat, osallisuus

14  678

10  139

168

5

10  312

70,3 %

576

2  161

2  737

18,6 %

1  629

—

0

1  629

11,1 %

05

Maatalous ja maaseudun kehittäminen

60  141

46  400

—

1  389

47  789

79,5 %

728

2  912

3  640

6,1 %

8  712

—

—

8  712

14,5 %

06

Liikenne ja liikkuminen

2  931

2  854

—

25

2  879

98,2 %

46

—

46

1,6 %

6

—

0

7

0,2 %

07

Ympäristö

430

407

—

16

423

98,3 %

6

—

6

1,4 %

1

—

—

1

0,3 %

08

Tutkimus ja innovointi

7  193

6  162

—

840

7  002

97,3 %

191

—

191

2,7 %

—

—

—

—

0,0 %

09

Viestintäverkot, sisällöt ja teknologia

1  759

1  612

—

97

1  708

97,1 %

51

—

51

2,9 %

0

—

—

0

0,0 %

10

Suora tutkimustoiminta

982

401

—

134

535

54,5 %

447

—

447

45,5 %

—

—

—

—

0,0 %

11

Meri- ja kalastusasiat

1  021

216

—

2

218

21,4 %

28

28

56

5,5 %

746

—

—

746

73,1 %

12

Sisämarkkinat ja palvelut

133

118

0

5

123

92,3 %

10

—

10

7,5 %

0

—

—

0

0,1 %

13

Alue- ja kaupunkipolitiikka

33  508

17  066

—

11

17  078

51,0 %

343

6  481

6  824

20,4 %

9  607

—

—

9  607

28,7 %

14

Verotus ja tulliliitto

164

157

—

2

160

97,2 %

5

—

5

2,8 %

0

—

—

0

0,0 %

15

Koulutus ja kulttuuri

3  330

2  877

—

347

3  223

96,8 %

106

—

106

3,2 %

0

—

—

0

0,0 %

16

Viestintä

259

246

—

6

252

97,3 %

5

—

5

1,8 %

3

—

—

3

1,0 %

17

Terveys- ja kuluttaja-asiat

643

604

1

19

624

97,0 %

7

7

13

2,1 %

6

—

—

6

0,9 %

18

Sisäasiat

1  243

508

2

13

523

42,1 %

26

247

273

22,0 %

447

—

—

447

36,0 %

19

Ulkopolitiikan välineet

739

661

5

21

687

93,1 %

34

15

49

6,6 %

2

—

—

2

0,3 %

20

Kauppapolitiikka

122

118

—

2

120

97,9 %

2

0

2

1,4 %

1

—

—

1

0,7 %

21

Kehitys ja yhteistyö

5  469

5  195

1

157

5  353

97,9 %

107

7

114

2,1 %

2

—

—

2

0,0 %

22

Laajentuminen

1  488

1  434

—

6

1  440

96,8 %

6

40

46

3,1 %

1

—

0

1

0,1 %

23

Humanitaarinen apu ja pelastuspalvelu

1  240

1  163

—

24

1  187

95,8 %

52

—

52

4,2 %

1

—

—

1

0,1 %

24

Petostentorjunta

77

77

—

—

77

98,9 %

1

—

1

1,0 %

0

—

—

0

0,1 %

25

Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki

205

192

—

6

198

96,6 %

5

—

5

2,5 %

2

—

—

2

0,8 %

26

Komission hallinto

1  124

960

0

110

1  070

95,3 %

52

—

52

4,6 %

1

—

—

1

0,1 %

27

Talousarvio

92

84

—

4

89

96,6 %

3

—

3

3,4 %

—

—

—

—

0,1 %

28

Varainhoidon valvonta

12

12

—

0

12

96,6 %

0

—

0

3,2 %

0

—

—

0

0,2 %

29

Tilastot

146

131

—

8

140

95,7 %

5

—

5

3,7 %

1

—

—

1

0,6 %

30

Eläkkeet ja niihin liittyvät menot

1  495

1  493

—

—

1  493

99,8 %

2

—

2

0,1 %

1

—

—

1

0,0 %

31

Kielipalvelut

478

391

—

53

444

92,9 %

34

—

34

7,1 %

0

—

—

0

0,0 %

32

Energia

1  086

955

—

34

990

91,1 %

94

—

94

8,6 %

3

—

0

3

0,3 %

33

Oikeusasiat

216

205

—

4

209

96,5 %

7

—

7

3,2 %

1

—

—

1

0,4 %

34

Ilmastotoimet

122

121

—

0

122

99,4 %

0

—

0

0,4 %

0

—

—

0

0,2 %

40

Varaukset

277

—

—

—

—

0,0 %

—

199

199

71,8 %

78

—

—

78

28,2 %

90

Muut toimielimet

3  931

3  445

1

343

3  789

96,4 %

56

4

60

1,5 %

82

—

—

82

2,1 %

Yhteensä

Yhteensä

1 49  939

1 49  939

1 09  256

1 09  256

179

179

3  772

3  772

1 13  208

1 13  208

75,5 %

75,5 %

3  297

3  297

12  101

12  101

15  399

15  399

10,3 %

10,3 %

21  333

21  333

—

0

0

21  333

21  333

14,2 %

14,2 %

5.7.1   
  Talousarvion ja toteutuneiden maksujen vertailu toimintalohkoittain

Talousarvion ja toteutuneiden maksujen vertailu toimintalohkoittain

| (milj. euroa) |
| --- |
| Toimintalohko | Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lisätalousarviot & siirrot | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Lisämäärärahat (24) | Käyt. olevat määrärahat yht. | Suoritetut maksut |
| 01 | Talous- ja rahoitusasiat | 297 | 2 | 300 | 129 | 429 | 306 |
| 02 | Yritystoiminta ja teollisuus | 2  105 | 60 | 2  165 | 322 | 2  486 | 2  237 |
| 03 | Kilpailu | 94 | (1) | 93 | 14 | 107 | 96 |
| 04 | Työllisyys- ja sosiaaliasiat, osallisuus | 11  622 | (341) | 11  280 | 242 | 11  522 | 11  403 |
| 05 | Maatalous ja maaseudun kehittäminen | 55  635 | (518) | 55  117 | 2  003 | 57  120 | 55  766 |
| 06 | Liikenne ja liikkuminen | 1  003 | 1 | 1  004 | 85 | 1  089 | 1  037 |
| 07 | Ympäristö | 346 | 1 | 347 | 37 | 384 | 362 |
| 08 | Tutkimus ja innovointi | 4  107 | (11) | 4  096 | 1  525 | 5  621 | 4  918 |
| 09 | Viestintäverkot, sisällöt ja teknologia | 961 | 107 | 1  068 | 275 | 1  343 | 1  184 |
| 10 | Suora tutkimustoiminta | 420 | (23) | 397 | 552 | 949 | 508 |
| 11 | Meri- ja kalastusasiat | 780 | 8 | 788 | 35 | 823 | 805 |
| 12 | Sisämarkkinat ja palvelut | 117 | (3) | 114 | 21 | 134 | 119 |
| 13 | Alue- ja kaupunkipolitiikka | 40  223 | 3  244 | 43  467 | 528 | 43  995 | 43  979 |
| 14 | Verotus ja tulliliitto | 122 | 10 | 133 | 13 | 146 | 138 |
| 15 | Koulutus ja kulttuuri | 2  242 | 178 | 2  420 | 549 | 2  969 | 2  673 |
| 16 | Viestintä | 245 | 6 | 251 | 25 | 276 | 257 |
| 17 | Terveys- ja kuluttaja-asiat | 567 | (13) | 553 | 37 | 590 | 571 |
| 18 | Sisäasiat | 763 | 5 | 768 | 35 | 803 | 789 |
| 19 | Ulkopolitiikan välineet | 463 | 74 | 537 | 55 | 593 | 552 |
| 20 | Kauppapolitiikka | 115 | 1 | 116 | 7 | 123 | 118 |
| 21 | Kehitys ja yhteistyö | 3  658 | 286 | 3  944 | 248 | 4  192 | 4  133 |
| 22 | Laajentuminen | 904 | (12) | 892 | 17 | 908 | 898 |
| 23 | Humanitaarinen apu ja pelastuspalvelu | 851 | 564 | 1  415 | 83 | 1  498 | 1  430 |
| 24 | Petostentorjunta | 75 | 0 | 75 | 9 | 84 | 75 |
| 25 | Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki | 195 | (0) | 195 | 26 | 221 | 199 |
| 26 | Komission hallinto | 991 | (30) | 961 | 324 | 1  285 | 1  060 |
| 27 | Talousarvio | 96 | (11) | 84 | 14 | 99 | 88 |
| 28 | Varainhoidon valvonta | 12 | (0) | 12 | 1 | 13 | 12 |
| 29 | Tilastot | 152 | (21) | 131 | 28 | 160 | 139 |
| 30 | Eläkkeet ja niihin liittyvät menot | 1  450 | 44 | 1  494 | 2 | 1  495 | 1  493 |
| 31 | Kielipalvelut | 388 | 3 | 391 | 107 | 498 | 445 |
| 32 | Energia | 588 | 68 | 656 | 149 | 805 | 733 |
| 33 | Oikeusasiat | 193 | (6) | 187 | 16 | 202 | 193 |
| 34 | Ilmastotoimet | 43 | 9 | 52 | 4 | 55 | 50 |
| 40 | Varaukset | 150 | (150) | — | — | — | — |
| 90 | Muut toimielimet | 3  532 | (0) | 3  531 | 944 | 4  475 | 3  729 |
| Yhteensä | 1 35  505 | 3  530 | 1 39  034 | 8  460 | 1 47  495 | 1 42  497 |

(milj. euroa)

Toimintalohko

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lisätalousarviot & siirrot

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Lisämäärärahat (24)

24

Käyt. olevat määrärahat yht.

Suoritetut maksut

01

Talous- ja rahoitusasiat

297

2

300

129

429

306

02

Yritystoiminta ja teollisuus

2  105

60

2  165

322

2  486

2  237

03

Kilpailu

94

(1)

93

14

107

96

04

Työllisyys- ja sosiaaliasiat, osallisuus

11  622

(341)

11  280

242

11  522

11  403

05

Maatalous ja maaseudun kehittäminen

55  635

(518)

55  117

2  003

57  120

55  766

06

Liikenne ja liikkuminen

1  003

1

1  004

85

1  089

1  037

07

Ympäristö

346

1

347

37

384

362

08

Tutkimus ja innovointi

4  107

(11)

4  096

1  525

5  621

4  918

09

Viestintäverkot, sisällöt ja teknologia

961

107

1  068

275

1  343

1  184

10

Suora tutkimustoiminta

420

(23)

397

552

949

508

11

Meri- ja kalastusasiat

780

8

788

35

823

805

12

Sisämarkkinat ja palvelut

117

(3)

114

21

134

119

13

Alue- ja kaupunkipolitiikka

40  223

3  244

43  467

528

43  995

43  979

14

Verotus ja tulliliitto

122

10

133

13

146

138

15

Koulutus ja kulttuuri

2  242

178

2  420

549

2  969

2  673

16

Viestintä

245

6

251

25

276

257

17

Terveys- ja kuluttaja-asiat

567

(13)

553

37

590

571

18

Sisäasiat

763

5

768

35

803

789

19

Ulkopolitiikan välineet

463

74

537

55

593

552

20

Kauppapolitiikka

115

1

116

7

123

118

21

Kehitys ja yhteistyö

3  658

286

3  944

248

4  192

4  133

22

Laajentuminen

904

(12)

892

17

908

898

23

Humanitaarinen apu ja pelastuspalvelu

851

564

1  415

83

1  498

1  430

24

Petostentorjunta

75

0

75

9

84

75

25

Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki

195

(0)

195

26

221

199

26

Komission hallinto

991

(30)

961

324

1  285

1  060

27

Talousarvio

96

(11)

84

14

99

88

28

Varainhoidon valvonta

12

(0)

12

1

13

12

29

Tilastot

152

(21)

131

28

160

139

30

Eläkkeet ja niihin liittyvät menot

1  450

44

1  494

2

1  495

1  493

31

Kielipalvelut

388

3

391

107

498

445

32

Energia

588

68

656

149

805

733

33

Oikeusasiat

193

(6)

187

16

202

193

34

Ilmastotoimet

43

9

52

4

55

50

40

Varaukset

150

(150)

—

—

—

—

90

Muut toimielimet

3  532

(0)

3  531

944

4  475

3  729

Yhteensä

Yhteensä

1 35  505

1 35  505

3  530

3  530

1 39  034

1 39  034

8  460

8  460

1 47  495

1 47  495

1 42  497

1 42  497

5.8   MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN TOIMINTALOHKOITTAIN

MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN TOIMINTALOHKOITTAIN

| (milj. euroa) |
| --- |
| Toimintalohko | | Suoritetut maksut | Siirretyt määrärahat | Raukeavat määrärahat |
| Käytettävissä olevat määrärahat yht. | Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Automaattisesti siirtyneet | Päätöksellä siirretyt | Käyttötark. sidotut tulot | Yhteensä | % | Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista (EFTA) | Yhteensä | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15= 12+13 +14 | 16=15/1 |
| 01 | Talous- ja rahoitusasiat | 429 | 293 | 7 | 5 | 306 | 71,2 % | 7 | — | 116 | 122 | 28,5 % | 0 | 1 | — | 1 | 0,3 % |
| 02 | Yritystoiminta ja teollisuus | 2  486 | 2  144 | 12 | 81 | 2  237 | 90,0 % | 18 | — | 227 | 245 | 9,9 % | 3 | 2 | — | 4 | 0,2 % |
| 03 | Kilpailu | 107 | 87 | 7 | 3 | 96 | 90,0 % | 7 | — | 3 | 10 | 9,5 % | 0 | 0 | — | 1 | 0,5 % |
| 04 | Työllisyys- ja sosiaaliasiat, osallisuus | 11  522 | 11  226 | 48 | 129 | 11  403 | 99,0 % | 15 | 36 | 62 | 112 | 1,0 % | 4 | 2 | — | 6 | 0,1 % |
| 05 | Maatalous ja maaseudun kehittäminen | 57  120 | 54  224 | 20 | 1  522 | 55  766 | 97,6 % | 23 | 868 | 459 | 1  350 | 2,4 % | 2 | 2 | — | 4 | 0,0 % |
| 06 | Liikenne ja liikkuminen | 1  089 | 997 | 5 | 35 | 1  037 | 95,2 % | 5 | — | 44 | 49 | 4,5 % | 2 | 1 | 0 | 2 | 0,2 % |
| 07 | Ympäristö | 384 | 330 | 18 | 15 | 362 | 94,5 % | 16 | — | 4 | 20 | 5,2 % | 1 | 0 | — | 1 | 0,3 % |
| 08 | Tutkimus ja innovointi | 5  621 | 4  080 | 28 | 810 | 4  918 | 87,5 % | 16 | — | 680 | 696 | 12,4 % | — | 8 | — | 8 | 0,1 % |
| 09 | Viestintäverkot, sisällöt ja teknologia | 1  343 | 1  052 | 15 | 117 | 1  184 | 88,2 % | 16 | — | 142 | 158 | 11,7 % | 0 | 1 | 0 | 1 | 0,1 % |
| 10 | Suora tutkimustoiminta | 949 | 353 | 47 | 108 | 508 | 53,6 % | 43 | — | 389 | 433 | 45,6 % | — | 8 | — | 8 | 0,8 % |
| 11 | Meri- ja kalastusasiat | 823 | 782 | 4 | 19 | 805 | 97,8 % | 3 | — | 11 | 14 | 1,7 % | 3 | 1 | — | 4 | 0,5 % |
| 12 | Sisämarkkinat ja palvelut | 134 | 109 | 5 | 5 | 119 | 88,6 % | 4 | — | 10 | 14 | 10,1 % | 1 | 0 | — | 2 | 1,3 % |
| 13 | Alue- ja kaupunkipolitiikka | 43  995 | 43  456 | 390 | 133 | 43  979 | 100,0 % | 11 | — | 3 | 14 | 0,0 % | 0 | 1 | — | 2 | 0,0 % |
| 14 | Verotus ja tulliliitto | 146 | 128 | 6 | 3 | 138 | 94,7 % | 4 | — | 3 | 7 | 5,1 % | 0 | — | — | 0 | 0,2 % |
| 15 | Koulutus ja kulttuuri | 2  969 | 2  405 | 11 | 257 | 2  673 | 90,1 % | 13 | — | 280 | 293 | 9,9 % | 1 | 1 | — | 2 | 0,1 % |
| 16 | Viestintä | 276 | 241 | 13 | 4 | 257 | 93,3 % | 10 | 0 | 7 | 17 | 6,2 % | 0 | 1 | — | 1 | 0,5 % |
| 17 | Terveys- ja kuluttaja-asiat | 590 | 543 | 11 | 17 | 571 | 96,7 % | 10 | — | 8 | 18 | 3,0 % | 0 | 2 | 0 | 2 | 0,3 % |
| 18 | Sisäasiat | 803 | 762 | 4 | 22 | 789 | 98,2 % | 3 | — | 8 | 12 | 1,5 % | 2 | 0 | — | 3 | 0,4 % |
| 19 | Ulkopolitiikan välineet | 593 | 527 | 2 | 24 | 552 | 93,2 % | 4 | 6 | 29 | 39 | 6,6 % | 0 | 1 | — | 1 | 0,2 % |
| 20 | Kauppapolitiikka | 123 | 113 | 3 | 2 | 118 | 95,9 % | 3 | — | 2 | 5 | 3,9 % | 0 | — | — | 0 | 0,3 % |
| 21 | Kehitys ja yhteistyö | 4  192 | 3  917 | 23 | 193 | 4  133 | 98,6 % | 25 | — | 29 | 54 | 1,3 % | 1 | 3 | — | 5 | 0,1 % |
| 22 | Laajentuminen | 908 | 885 | 4 | 9 | 898 | 98,8 % | 6 | — | 3 | 9 | 1,0 % | 1 | 1 | 0 | 2 | 0,2 % |
| 23 | Humanitaarinen apu ja pelastuspalvelu | 1  498 | 1  405 | 8 | 17 | 1  430 | 95,4 % | 7 | 3 | 58 | 68 | 4,5 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,1 % |
| 24 | Petostentorjunta | 84 | 68 | 6 | 0 | 75 | 88,6 % | 7 | 0 | 1 | 7 | 8,8 % | 0 | 2 | — | 2 | 2,7 % |
| 25 | Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki | 221 | 180 | 13 | 5 | 199 | 90,1 % | 13 | — | 6 | 19 | 8,5 % | 2 | 1 | — | 3 | 1,4 % |
| 26 | Komission hallinto | 1  285 | 833 | 150 | 77 | 1  060 | 82,5 % | 128 | — | 87 | 215 | 16,7 % | 1 | 10 | — | 11 | 0,8 % |
| 27 | Talousarvio | 99 | 79 | 6 | 3 | 88 | 89,2 % | 6 | — | 4 | 10 | 10,3 % | 0 | 0 | — | 1 | 0,5 % |
| 28 | Varainhoidon valvonta | 13 | 11 | 0 | 0 | 12 | 92,6 % | 0 | — | 0 | 1 | 6,7 % | 0 | 0 | — | 0 | 0,8 % |
| 29 | Tilastot | 160 | 126 | 5 | 8 | 139 | 86,9 % | 5 | — | 15 | 20 | 12,2 % | — | 1 | — | 1 | 0,8 % |
| 30 | Eläkkeet ja niihin liittyvät menot | 1  495 | 1  493 | — | — | 1  493 | 99,8 % | 0 | — | 2 | 2 | 0,1 % | 1 | — | — | 1 | 0,0 % |
| 31 | Kielipalvelut | 498 | 377 | 19 | 49 | 445 | 89,5 % | 14 | — | 38 | 52 | 10,4 % | 0 | 1 | — | 1 | 0,2 % |
| 32 | Energia | 805 | 650 | 4 | 79 | 733 | 91,0 % | 5 | — | 63 | 69 | 8,5 % | 1 | 1 | 2 | 4 | 0,4 % |
| 33 | Oikeusasiat | 202 | 183 | 3 | 7 | 193 | 95,1 % | 3 | — | 5 | 8 | 4,1 % | 1 | 1 | — | 2 | 0,8 % |
| 34 | Ilmastotoimet | 55 | 48 | 2 | 0 | 50 | 91,1 % | 3 | — | 1 | 4 | 6,4 % | 1 | 1 | — | 1 | 2,4 % |
| 40 | Varaukset | — | — | — | — | — | 0,0 % | — | — | — | — | 0,0 % | — | — | — | — | 0,0 % |
| 90 | Muut toimielimet | 4  475 | 3  027 | 402 | 300 | 3  729 | 83,3 % | 418 | 4 | 192 | 614 | 13,7 % | 82 | 50 | — | 132 | 2,9 % |
| Yhteensä | 1 47  495 | 1 37  136 | 1  304 | 4  057 | 1 42  497 | 96,6 % | 870 | 917 | 2  991 | 4  778 | 3,2 % | 112 | 106 | 2 | 220 | 0,1 % |

(milj. euroa)

Toimintalohko

Suoritetut maksut

Siirretyt määrärahat

Raukeavat määrärahat

Raukeavat määrärahat

Käytettävissä olevat määrärahat yht.

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Automaattisesti siirtyneet

Päätöksellä siirretyt

Käyttötark. sidotut tulot

Yhteensä

%

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista (EFTA)

Yhteensä

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15= 12+13 +14

16=15/1

01

Talous- ja rahoitusasiat

429

293

7

5

306

71,2 %

7

—

116

122

28,5 %

0

1

—

1

0,3 %

02

Yritystoiminta ja teollisuus

2  486

2  144

12

81

2  237

90,0 %

18

—

227

245

9,9 %

3

2

—

4

0,2 %

03

Kilpailu

107

87

7

3

96

90,0 %

7

—

3

10

9,5 %

0

0

—

1

0,5 %

04

Työllisyys- ja sosiaaliasiat, osallisuus

11  522

11  226

48

129

11  403

99,0 %

15

36

62

112

1,0 %

4

2

—

6

0,1 %

05

Maatalous ja maaseudun kehittäminen

57  120

54  224

20

1  522

55  766

97,6 %

23

868

459

1  350

2,4 %

2

2

—

4

0,0 %

06

Liikenne ja liikkuminen

1  089

997

5

35

1  037

95,2 %

5

—

44

49

4,5 %

2

1

0

2

0,2 %

07

Ympäristö

384

330

18

15

362

94,5 %

16

—

4

20

5,2 %

1

0

—

1

0,3 %

08

Tutkimus ja innovointi

5  621

4  080

28

810

4  918

87,5 %

16

—

680

696

12,4 %

—

8

—

8

0,1 %

09

Viestintäverkot, sisällöt ja teknologia

1  343

1  052

15

117

1  184

88,2 %

16

—

142

158

11,7 %

0

1

0

1

0,1 %

10

Suora tutkimustoiminta

949

353

47

108

508

53,6 %

43

—

389

433

45,6 %

—

8

—

8

0,8 %

11

Meri- ja kalastusasiat

823

782

4

19

805

97,8 %

3

—

11

14

1,7 %

3

1

—

4

0,5 %

12

Sisämarkkinat ja palvelut

134

109

5

5

119

88,6 %

4

—

10

14

10,1 %

1

0

—

2

1,3 %

13

Alue- ja kaupunkipolitiikka

43  995

43  456

390

133

43  979

100,0 %

11

—

3

14

0,0 %

0

1

—

2

0,0 %

14

Verotus ja tulliliitto

146

128

6

3

138

94,7 %

4

—

3

7

5,1 %

0

—

—

0

0,2 %

15

Koulutus ja kulttuuri

2  969

2  405

11

257

2  673

90,1 %

13

—

280

293

9,9 %

1

1

—

2

0,1 %

16

Viestintä

276

241

13

4

257

93,3 %

10

0

7

17

6,2 %

0

1

—

1

0,5 %

17

Terveys- ja kuluttaja-asiat

590

543

11

17

571

96,7 %

10

—

8

18

3,0 %

0

2

0

2

0,3 %

18

Sisäasiat

803

762

4

22

789

98,2 %

3

—

8

12

1,5 %

2

0

—

3

0,4 %

19

Ulkopolitiikan välineet

593

527

2

24

552

93,2 %

4

6

29

39

6,6 %

0

1

—

1

0,2 %

20

Kauppapolitiikka

123

113

3

2

118

95,9 %

3

—

2

5

3,9 %

0

—

—

0

0,3 %

21

Kehitys ja yhteistyö

4  192

3  917

23

193

4  133

98,6 %

25

—

29

54

1,3 %

1

3

—

5

0,1 %

22

Laajentuminen

908

885

4

9

898

98,8 %

6

—

3

9

1,0 %

1

1

0

2

0,2 %

23

Humanitaarinen apu ja pelastuspalvelu

1  498

1  405

8

17

1  430

95,4 %

7

3

58

68

4,5 %

1

0

0

1

0,1 %

24

Petostentorjunta

84

68

6

0

75

88,6 %

7

0

1

7

8,8 %

0

2

—

2

2,7 %

25

Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki

221

180

13

5

199

90,1 %

13

—

6

19

8,5 %

2

1

—

3

1,4 %

26

Komission hallinto

1  285

833

150

77

1  060

82,5 %

128

—

87

215

16,7 %

1

10

—

11

0,8 %

27

Talousarvio

99

79

6

3

88

89,2 %

6

—

4

10

10,3 %

0

0

—

1

0,5 %

28

Varainhoidon valvonta

13

11

0

0

12

92,6 %

0

—

0

1

6,7 %

0

0

—

0

0,8 %

29

Tilastot

160

126

5

8

139

86,9 %

5

—

15

20

12,2 %

—

1

—

1

0,8 %

30

Eläkkeet ja niihin liittyvät menot

1  495

1  493

—

—

1  493

99,8 %

0

—

2

2

0,1 %

1

—

—

1

0,0 %

31

Kielipalvelut

498

377

19

49

445

89,5 %

14

—

38

52

10,4 %

0

1

—

1

0,2 %

32

Energia

805

650

4

79

733

91,0 %

5

—

63

69

8,5 %

1

1

2

4

0,4 %

33

Oikeusasiat

202

183

3

7

193

95,1 %

3

—

5

8

4,1 %

1

1

—

2

0,8 %

34

Ilmastotoimet

55

48

2

0

50

91,1 %

3

—

1

4

6,4 %

1

1

—

1

2,4 %

40

Varaukset

—

—

—

—

—

0,0 %

—

—

—

—

0,0 %

—

—

—

—

0,0 %

90

Muut toimielimet

4  475

3  027

402

300

3  729

83,3 %

418

4

192

614

13,7 %

82

50

—

132

2,9 %

Yhteensä

Yhteensä

1 47  495

1 47  495

1 37  136

1 37  136

1  304

1  304

4  057

4  057

1 42  497

1 42  497

96,6 %

96,6 %

870

870

917

917

2  991

2  991

4  778

4  778

3,2 %

3,2 %

112

112

106

106

2

2

220

220

0,1 %

0,1 %

5.9   MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN MUUTOKSET TOIMINTALOHKOITTAIN

MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN MUUTOKSET TOIMINTALOHKOITTAIN

| (milj. euroa) |
| --- |
| Toimintalohko | Maksattamatta olevat sitoumukset edellisen varainhoitovuoden lopussa | Varainhoitovuoden sitoumukset | |
| Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt sitoumukset | Puretut sitoumukset/ uudelleenarvostukset/peruutukset | Maksut | Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa | Varainhoitovuoden aikana tehdyt sitoumukset | Maksut | Sellaisten sitoumusten peruutukset, joita ei voida siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle | Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa | Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa yhteensä |
| 01 | Talous- ja rahoitusasiat | 739 | (3) | (122) | 615 | 236 | (184) | — | 52 | 667 |
| 02 | Yritystoiminta ja teollisuus | 1  855 | (23) | (724) | 1  109 | 2  608 | (1  513) | (0) | 1  095 | 2  204 |
| 03 | Kilpailu | 8 | (0) | (7) | — | 97 | (89) | — | 7 | 7 |
| 04 | Työllisyys- ja sosiaaliasiat, osallisuus | 27  559 | (344) | (10  165) | 17  049 | 10  312 | (1  238) | (0) | 9  074 | 26  124 |
| 05 | Maatalous ja maaseudun kehittäminen | 25  354 | (70) | (11  148) | 14  136 | 47  789 | (44  618) | (0) | 3  171 | 17  308 |
| 06 | Liikenne ja liikkuminen | 3  994 | (188) | (867) | 2  939 | 2  879 | (170) | (0) | 2  708 | 5  647 |
| 07 | Ympäristö | 1  055 | (22) | (245) | 788 | 423 | (117) | — | 306 | 1  093 |
| 08 | Tutkimus ja innovointi | 12  907 | (161) | (3  551) | 9  194 | 7  002 | (1  367) | (3) | 5  631 | 14  826 |
| 09 | Viestintäverkot, sisällöt ja teknologia | 2  823 | (42) | (1  000) | 1  781 | 1  708 | (184) | (0) | 1  524 | 3  305 |
| 10 | Suora tutkimustoiminta | 202 | (21) | (122) | 59 | 535 | (386) | (0) | 149 | 208 |
| 11 | Meri- ja kalastusasiat | 2  360 | (202) | (683) | 1  475 | 218 | (122) | (0) | 96 | 1  571 |
| 12 | Sisämarkkinat ja palvelut | 21 | (3) | (14) | 3 | 123 | (105) | — | 19 | 22 |
| 13 | Alue- ja kaupunkipolitiikka | 1 12  172 | (1  033) | (43  087) | 68  052 | 17  078 | (892) | (0) | 16  185 | 84  237 |
| 14 | Verotus ja tulliliitto | 106 | (5) | (65) | 36 | 160 | (73) | — | 86 | 122 |
| 15 | Koulutus ja kulttuuri | 2  387 | (58) | (989) | 1  341 | 3  223 | (1  684) | (0) | 1  539 | 2  879 |
| 16 | Viestintä | 125 | (9) | (92) | 24 | 252 | (165) | (0) | 86 | 110 |
| 17 | Terveys- ja kuluttaja-asiat | 616 | (134) | (271) | 211 | 624 | (300) | — | 324 | 535 |
| 18 | Sisäasiat | 1  992 | (141) | (431) | 1  421 | 523 | (358) | — | 165 | 1  586 |
| 19 | Ulkopolitiikan välineet | 770 | (42) | (367) | 360 | 687 | (185) | (1) | 501 | 862 |
| 20 | Kauppapolitiikka | 21 | (1) | (13) | 7 | 120 | (105) | — | 15 | 22 |
| 21 | Kehitys ja yhteistyö | 15  617 | (457) | (3  266) | 11  894 | 5  353 | (867) | (0) | 4  486 | 16  379 |
| 22 | Laajentuminen | 3  206 | (79) | (804) | 2  323 | 1  440 | (94) | (1) | 1  346 | 3  669 |
| 23 | Humanitaarinen apu ja pelastuspalvelu | 918 | (5) | (654) | 259 | 1  187 | (775) | (0) | 412 | 671 |
| 24 | Petostentorjunta | 38 | (9) | (21) | 8 | 77 | (54) | — | 23 | 31 |
| 25 | Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki | 15 | (1) | (14) | — | 198 | (185) | — | 14 | 14 |
| 26 | Komission hallinto | 201 | (11) | (177) | 13 | 1  070 | (883) | (0) | 187 | 201 |
| 27 | Talousarvio | 7 | (0) | (6) | — | 89 | (82) | — | 7 | 7 |
| 28 | Varainhoidon valvonta | 1 | (0) | (0) | — | 12 | (12) | — | 0 | 0 |
| 29 | Tilastot | 113 | (9) | (58) | 46 | 140 | (81) | — | 59 | 105 |
| 30 | Eläkkeet ja niihin liittyvät menot | — | — | — | — | 1  493 | (1  493) | (0) | — | — |
| 31 | Kielipalvelut | 20 | (1) | (19) | — | 444 | (426) | (0) | 18 | 18 |
| 32 | Energia | 4  434 | (274) | (648) | 3  512 | 990 | (85) | (0) | 904 | 4  416 |
| 33 | Oikeusasiat | 183 | (18) | (81) | 84 | 209 | (112) | — | 97 | 181 |
| 34 | Ilmastotoimet | 36 | (1) | (20) | 14 | 122 | (30) | — | 91 | 105 |
| 40 | Varaukset | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 90 | Muut toimielimet | 557 | (156) | (402) | — | 3  789 | (3  328) | (8) | 453 | 453 |
| Yhteensä | 2 22  410 | (3  522) | (80  136) | 1 38  753 | 1 13  208 | (62  361) | (14) | 50  832 | 1 89  585 |

(milj. euroa)

Toimintalohko

Maksattamatta olevat sitoumukset edellisen varainhoitovuoden lopussa

Varainhoitovuoden sitoumukset

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt sitoumukset

Puretut sitoumukset/ uudelleenarvostukset/peruutukset

Maksut

Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa

Varainhoitovuoden aikana tehdyt sitoumukset

Maksut

Sellaisten sitoumusten peruutukset, joita ei voida siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle

Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa

Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa yhteensä

01

Talous- ja rahoitusasiat

739

(3)

(122)

615

236

(184)

—

52

667

02

Yritystoiminta ja teollisuus

1  855

(23)

(724)

1  109

2  608

(1  513)

(0)

1  095

2  204

03

Kilpailu

8

(0)

(7)

—

97

(89)

—

7

7

04

Työllisyys- ja sosiaaliasiat, osallisuus

27  559

(344)

(10  165)

17  049

10  312

(1  238)

(0)

9  074

26  124

05

Maatalous ja maaseudun kehittäminen

25  354

(70)

(11  148)

14  136

47  789

(44  618)

(0)

3  171

17  308

06

Liikenne ja liikkuminen

3  994

(188)

(867)

2  939

2  879

(170)

(0)

2  708

5  647

07

Ympäristö

1  055

(22)

(245)

788

423

(117)

—

306

1  093

08

Tutkimus ja innovointi

12  907

(161)

(3  551)

9  194

7  002

(1  367)

(3)

5  631

14  826

09

Viestintäverkot, sisällöt ja teknologia

2  823

(42)

(1  000)

1  781

1  708

(184)

(0)

1  524

3  305

10

Suora tutkimustoiminta

202

(21)

(122)

59

535

(386)

(0)

149

208

11

Meri- ja kalastusasiat

2  360

(202)

(683)

1  475

218

(122)

(0)

96

1  571

12

Sisämarkkinat ja palvelut

21

(3)

(14)

3

123

(105)

—

19

22

13

Alue- ja kaupunkipolitiikka

1 12  172

(1  033)

(43  087)

68  052

17  078

(892)

(0)

16  185

84  237

14

Verotus ja tulliliitto

106

(5)

(65)

36

160

(73)

—

86

122

15

Koulutus ja kulttuuri

2  387

(58)

(989)

1  341

3  223

(1  684)

(0)

1  539

2  879

16

Viestintä

125

(9)

(92)

24

252

(165)

(0)

86

110

17

Terveys- ja kuluttaja-asiat

616

(134)

(271)

211

624

(300)

—

324

535

18

Sisäasiat

1  992

(141)

(431)

1  421

523

(358)

—

165

1  586

19

Ulkopolitiikan välineet

770

(42)

(367)

360

687

(185)

(1)

501

862

20

Kauppapolitiikka

21

(1)

(13)

7

120

(105)

—

15

22

21

Kehitys ja yhteistyö

15  617

(457)

(3  266)

11  894

5  353

(867)

(0)

4  486

16  379

22

Laajentuminen

3  206

(79)

(804)

2  323

1  440

(94)

(1)

1  346

3  669

23

Humanitaarinen apu ja pelastuspalvelu

918

(5)

(654)

259

1  187

(775)

(0)

412

671

24

Petostentorjunta

38

(9)

(21)

8

77

(54)

—

23

31

25

Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki

15

(1)

(14)

—

198

(185)

—

14

14

26

Komission hallinto

201

(11)

(177)

13

1  070

(883)

(0)

187

201

27

Talousarvio

7

(0)

(6)

—

89

(82)

—

7

7

28

Varainhoidon valvonta

1

(0)

(0)

—

12

(12)

—

0

0

29

Tilastot

113

(9)

(58)

46

140

(81)

—

59

105

30

Eläkkeet ja niihin liittyvät menot

—

—

—

—

1  493

(1  493)

(0)

—

—

31

Kielipalvelut

20

(1)

(19)

—

444

(426)

(0)

18

18

32

Energia

4  434

(274)

(648)

3  512

990

(85)

(0)

904

4  416

33

Oikeusasiat

183

(18)

(81)

84

209

(112)

—

97

181

34

Ilmastotoimet

36

(1)

(20)

14

122

(30)

—

91

105

40

Varaukset

—

—

—

—

—

—

—

—

—

90

Muut toimielimet

557

(156)

(402)

—

3  789

(3  328)

(8)

453

453

Yhteensä

Yhteensä

2 22  410

2 22  410

(3  522)

(3  522)

(80  136)

(80  136)

1 38  753

1 38  753

1 13  208

1 13  208

(62  361)

(62  361)

(14)

(14)

50  832

50  832

1 89  585

1 89  585

5.10   MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN JAKAUTUMINEN TOIMINTALOHKON JA ALKUPERÄVUODEN MUKAAN

MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN JAKAUTUMINEN TOIMINTALOHKON JA ALKUPERÄVUODEN MUKAAN

| (milj. euroa) |
| --- |
| Toimintalohko | <2008 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Yhteensä |
| 01 | Talous- ja rahoitusasiat | 30 | — | 0 | 0 | 160 | 178 | 246 | 52 | 667 |
| 02 | Yritystoiminta ja teollisuus | 14 | 13 | 34 | 54 | 192 | 349 | 452 | 1  095 | 2  204 |
| 03 | Kilpailu | — | — | — | — | — | — | 0 | 7 | 7 |
| 04 | Työllisyys- ja sosiaaliasiat, osallisuus | 538 | 6 | 70 | 189 | 1  603 | 4  687 | 9  956 | 9  074 | 26  124 |
| 05 | Maatalous ja maaseudun kehittäminen | 150 | — | 0 | 0 | 183 | 3  061 | 10  742 | 3  171 | 17  308 |
| 06 | Liikenne ja liikkuminen | 84 | 23 | 128 | 238 | 588 | 746 | 1  132 | 2  708 | 5  647 |
| 07 | Ympäristö | 28 | 49 | 84 | 105 | 146 | 174 | 201 | 306 | 1  093 |
| 08 | Tutkimus ja innovointi | 62 | 86 | 226 | 477 | 1  288 | 2  840 | 4  216 | 5  631 | 14  826 |
| 09 | Viestintäverkot, sisällöt ja teknologia | 16 | 13 | 54 | 82 | 183 | 516 | 917 | 1  524 | 3  305 |
| 10 | Suora tutkimustoiminta | 5 | 5 | 2 | 4 | 4 | 11 | 29 | 149 | 208 |
| 11 | Meri- ja kalastusasiat | 160 | 1 | 7 | 10 | 43 | 514 | 739 | 96 | 1  571 |
| 12 | Sisämarkkinat ja palvelut | — | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 2 | 19 | 22 |
| 13 | Alue- ja kaupunkipolitiikka | 2  439 | 197 | 249 | 1  871 | 6  732 | 18  311 | 38  253 | 16  185 | 84  237 |
| 14 | Verotus ja tulliliitto | — | — | — | 0 | 2 | 9 | 25 | 86 | 122 |
| 15 | Koulutus ja kulttuuri | 27 | 34 | 44 | 66 | 164 | 391 | 615 | 1  539 | 2  879 |
| 16 | Viestintä | — | 0 | 0 | 1 | 1 | 2 | 20 | 86 | 110 |
| 17 | Terveys- ja kuluttaja-asiat | 1 | 6 | 18 | 30 | 23 | 30 | 103 | 324 | 535 |
| 18 | Sisäasiat | 12 | 23 | 53 | 120 | 217 | 425 | 571 | 165 | 1  586 |
| 19 | Ulkopolitiikan välineet | 4 | 6 | 13 | 23 | 44 | 108 | 162 | 501 | 862 |
| 20 | Kauppapolitiikka | — | — | — | 0 | 0 | 2 | 4 | 15 | 22 |
| 21 | Kehitys ja yhteistyö | 500 | 450 | 708 | 1  061 | 1  825 | 3  245 | 4  106 | 4  486 | 16  379 |
| 22 | Laajentuminen | 111 | 76 | 109 | 227 | 410 | 606 | 784 | 1  346 | 3  669 |
| 23 | Humanitaarinen apu ja pelastuspalvelu | 2 | 8 | 13 | 25 | 26 | 33 | 151 | 412 | 671 |
| 24 | Petostentorjunta | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 2 | 4 | 23 | 31 |
| 25 | Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki | — | — | — | — | — | — | (0) | 14 | 14 |
| 26 | Komission hallinto | — | — | — | 0 | 0 | 1 | 12 | 187 | 201 |
| 27 | Talousarvio | — | — | — | — | — | — | (0) | 7 | 7 |
| 28 | Varainhoidon valvonta | — | — | — | — | — | — | (0) | 0 | 0 |
| 29 | Tilastot | 1 | 0 | 0 | 1 | 4 | 12 | 28 | 59 | 105 |
| 30 | Eläkkeet ja niihin liittyvät menot | — | — | — | — | — | — | 0 | (0) | — |
| 31 | Kielipalvelut | — | — | — | — | — | — | (0) | 18 | 18 |
| 32 | Energia | 25 | 36 | 770 | 1  349 | 411 | 386 | 534 | 904 | 4  416 |
| 33 | Oikeusasiat | — | 0 | 1 | 2 | 11 | 18 | 52 | 97 | 181 |
| 34 | Ilmastotoimet | — | — | — | 0 | 1 | 3 | 11 | 91 | 105 |
| 40 | Varaukset | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 90 | Muut toimielimet | — | — | — | — | — | — | — | 453 | 453 |
| Yhteensä | 4  211 | 1  034 | 2  586 | 5  937 | 14  261 | 36  658 | 74  066 | 50  832 | 1 89  585 |

(milj. euroa)

Toimintalohko

<2008

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Yhteensä

01

Talous- ja rahoitusasiat

30

—

0

0

160

178

246

52

667

02

Yritystoiminta ja teollisuus

14

13

34

54

192

349

452

1  095

2  204

03

Kilpailu

—

—

—

—

—

—

0

7

7

04

Työllisyys- ja sosiaaliasiat, osallisuus

538

6

70

189

1  603

4  687

9  956

9  074

26  124

05

Maatalous ja maaseudun kehittäminen

150

—

0

0

183

3  061

10  742

3  171

17  308

06

Liikenne ja liikkuminen

84

23

128

238

588

746

1  132

2  708

5  647

07

Ympäristö

28

49

84

105

146

174

201

306

1  093

08

Tutkimus ja innovointi

62

86

226

477

1  288

2  840

4  216

5  631

14  826

09

Viestintäverkot, sisällöt ja teknologia

16

13

54

82

183

516

917

1  524

3  305

10

Suora tutkimustoiminta

5

5

2

4

4

11

29

149

208

11

Meri- ja kalastusasiat

160

1

7

10

43

514

739

96

1  571

12

Sisämarkkinat ja palvelut

—

0

0

1

0

0

2

19

22

13

Alue- ja kaupunkipolitiikka

2  439

197

249

1  871

6  732

18  311

38  253

16  185

84  237

14

Verotus ja tulliliitto

—

—

—

0

2

9

25

86

122

15

Koulutus ja kulttuuri

27

34

44

66

164

391

615

1  539

2  879

16

Viestintä

—

0

0

1

1

2

20

86

110

17

Terveys- ja kuluttaja-asiat

1

6

18

30

23

30

103

324

535

18

Sisäasiat

12

23

53

120

217

425

571

165

1  586

19

Ulkopolitiikan välineet

4

6

13

23

44

108

162

501

862

20

Kauppapolitiikka

—

—

—

0

0

2

4

15

22

21

Kehitys ja yhteistyö

500

450

708

1  061

1  825

3  245

4  106

4  486

16  379

22

Laajentuminen

111

76

109

227

410

606

784

1  346

3  669

23

Humanitaarinen apu ja pelastuspalvelu

2

8

13

25

26

33

151

412

671

24

Petostentorjunta

0

1

1

0

0

2

4

23

31

25

Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki

—

—

—

—

—

—

(0)

14

14

26

Komission hallinto

—

—

—

0

0

1

12

187

201

27

Talousarvio

—

—

—

—

—

—

(0)

7

7

28

Varainhoidon valvonta

—

—

—

—

—

—

(0)

0

0

29

Tilastot

1

0

0

1

4

12

28

59

105

30

Eläkkeet ja niihin liittyvät menot

—

—

—

—

—

—

0

(0)

—

31

Kielipalvelut

—

—

—

—

—

—

(0)

18

18

32

Energia

25

36

770

1  349

411

386

534

904

4  416

33

Oikeusasiat

—

0

1

2

11

18

52

97

181

34

Ilmastotoimet

—

—

—

0

1

3

11

91

105

40

Varaukset

—

—

—

—

—

—

—

—

—

90

Muut toimielimet

—

—

—

—

—

—

—

453

453

Yhteensä

Yhteensä

4  211

4  211

1  034

1  034

2  586

2  586

5  937

5  937

14  261

14  261

36  658

36  658

74  066

74  066

50  832

50  832

1 89  585

1 89  585

5.11   MENOJEN TOTEUTUMINEN VUONNA 2014

MENOJEN TOTEUTUMINEN VUONNA 2014

Vuosi 2014 oli uuden ohjelmakauden 2014–2020 ensimmäinen vuosi.

Sitoumukset:

Sitoumukset:

Kaikki toimielimet kattavassa hyväksytyssä alkuperäisessä talousarviossa oli 1 42  184 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoja (summa ei sisällä erityisvälineitä). Määrä oli 6 prosenttia pienempi kuin vuoden 2013 lopullisessa talousarviossa, ja se jätti 445 miljoonan euron liikkumavaran monivuotisen rahoituskehyksen mukaiseen enimmäismäärään nähden.

Lopullisista hyväksytyistä maksusitoumusmäärärahoista toteutui uuden ohjelmakauden ensimmäisenä vuonna 76 prosenttia. Tämä johtui pääasiassa siitä, että jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä hallinnoitaviin rahastoihin liittyvien toimenpideohjelmien hyväksyminen viivästyi. Lisätalousarvioissa tehdyt muutokset olivat hyvin vähäisiä lukuun ottamatta muutosta, joka koski 127 miljoonan euron käyttöönottoa Euroopan solidaarisuusrahastosta. Maksusitoumusmäärärahoja käytettiin yhteensä 1 09  256 miljoonaa euroa, ja käyttämättä jäi 33  434 miljoonaa euroa. Viimeksi mainittu määrä saatiin kokonaisuudessaan käytettyä kohdentamalla jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä hallinnoitavien rahastojen maksusitoumusmäärärahoja uudelleen sekä siirtämällä määrärahoja vuodelle 2015.

Vuonna 2014 käyttämättä jääneiden maksusitoumusmäärärahojen siirtämisestä vuosille 2015 ja 2016 (monivuotisesta rahoituskehyksestä annetun asetuksen 19 artiklan mukaisesti) sovittiin huhtikuussa 2015. Samalla tarkistettiin monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismääriä ja hyväksyttiin kyseisiä muutoksia koskeva lisätalousarvio vuodeksi 2015. Suurimmat vuoden 2015 osalta tehdyt muutokset koskivat otsaketta 1 b (11,2 miljardia euroa) ja otsaketta 2 (5 miljardia euroa). Vuonna 2016 suurin muutos tehdään otsakkeeseen 2 (4,4 miljardia euroa).

Maksusitoumusmäärärahojen suhteellisen alhainen käyttöaste uuden ohjelmakauden alussa vuonna 2014 aiheutti sen, että maksattamatta olevien sitoumusten määrä supistui 32,8 miljardilla eurolla eli 15 prosentilla. Supistus on uudelleen kohdennettujen ja tuleville vuosille siirrettyjen merkittävien määrien vuoksi ainoastaan väliaikainen.

Maksut:

Maksut:

Maksumäärärahat olivat vuoden 2014 talousarvioesitykseen (sisältää oikaisukirjelmät nro 1 ja 2) tehdyn 556 miljoonan euron vähennyksen jälkeen yhteensä 1 35  505 miljoonaa euroa (summa sisältää erityisvälineiden maksumäärärahat) eli 1 prosentti suhteessa EU:n BKTL:oon. Maksumäärärahojen määrä oli näin 6 prosenttia (9 miljardia euroa) pienempi kuin vuoden 2013 lopullisessa hyväksytyssä talousarviossa. Tämä alkuperäinen määrä jätti ainoastaan 711 miljoonan euron liikkumavaran monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismääriin nähden. Uuden ohjelmakauden ensimmäisen vuoden maksumäärärahojen enimmäismäärä oli poikkeuksellisen alhainen. Se oli yli 8 miljardia euroa pienempi kuin vuonna 2013 ja 6 miljardia euroa pienempi kuin vuonna 2015. Maksattamatta olevien sitoumusten määrän perusteella oli alusta lähtien selvää, että maksumäärärahoihin kohdistuisi jatkuvasti merkittäviä paineita vuonna 2014 ja että maksumäärärahojen määrää olisi tarpeen tarkistaa ja talousarviota hallinnoida tarkkaan.

Toimintamäärärahojen budjettikohtien maksumäärahoihin tehtiin lisätalousarvioilla yhteensä 3  599 miljoonan euron nettolisäys. Maksumäärärahojen määrää kasvatettiin ennakoimattomiin menoihin varatun liikkumavaran ja uuden arvaamattomiin olosuhteisiin reagoimiseksi viime kädessä käyttöön otettavan erityisvälineen avulla niin, että se ylitti monivuotisen rahoituskehyksen mukaisen enimmäismäärän vuoden lopussa. Neuvosto ja parlamentti hylkäsivät komission kokonaismäärärahasiirtoesityksen ja käyttivät esitetyt lisäykset määrärahojen uudelleen kohdentamiseen lisätalousarvioissa.

Maksumäärärahoja käytettiin 1 37  136 miljoonaa euroa (1 42  883 miljoonaa euroa vuonna 2013), joten niiden toteutusaste oli 99 prosenttia. Sen jälkeen kun vuodelle 2015 siirrettävät maksumäärärahat on otettu huomioon, maksumäärärahoja raukeaa yhteensä 112 miljoonaa euroa. Vuodelta 2013 siirretyistä maksumäärärahoista peruutettiin 106 miljoonaa euroa.

Talousarvioon tehtyjen muutosten yksityiskohtaisempi analyysi ja niiden taustat, perustelut ja vaikutukset esitetään komission vuodelta 2014 laatiman, varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallintoa koskevan selvityksen osassa A, jossa tiedot esitetään talousarvion tasolla, ja osassa B, jossa käsitellään erikseen kutakin monivuotisen rahoituskehyksen otsaketta.

6.   TOIMIELIMIEN JA ERILLISVIRASTOJEN TALOUSARVIOIDEN TOTEUTTAMINEN

6.1   YHTEENVETO TALOUSARVION TULOTOTEUTUMASTA TOIMIELIMITTÄIN

YHTEENVETO TALOUSARVION TULOTOTEUTUMASTA TOIMIELIMITTÄIN

| (milj. euroa) |
| --- |
| Toimielin | Talousarvioon otetut tulot | Vahvistetut saamiset | Tulot | Tulot
  % budjetoiduista | Perimättä |
| Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Varainhoitovuonna | Siirretyt määrät | Yhteensä | Varainhoitovuoden saamisista | Siirretyistä saamisista | Yhteensä |
| Euroopan parlamentti | 156 | 156 | 173 | 24 | 197 | 170 | 4 | 174 | 111,97 % | 22 |
| Eurooppa-neuvosto ja neuvosto | 56 | 56 | 74 | 7 | 80 | 70 | 6 | 76 | 136,61 % | 4 |
| Komissio | 1 35  167 | 1 38  697 | 1 46  066 | 10  957 | 1 57  023 | 1 39  403 | 3  878 | 1 43  280 | 103,30 % | 13  743 |
| Unionin tuomioistuin | 47 | 47 | 50 | — | 50 | 50 | — | 50 | 105,10 % | 0 |
| Tilintarkastustuomioistuin | 20 | 20 | 20 | — | 20 | 19 | — | 19 | 98,42 % | — |
| Talous- ja sosiaalikomitea | 11 | 11 | 15 | — | 15 | 15 | — | 15 | 137,08 % | — |
| Alueiden komitea | 8 | 8 | 10 | — | 10 | 10 | — | 10 | 121,66 % | — |
| Oikeusasiamies | 1 | 1 | 1 | — | 1 | 1 | — | 1 | 104,28 % | — |
| Euroopan tietosuojavaltuutettu | 1 | 1 | 1 | — | 1 | 1 | — | 1 | 78,02 % | — |
| Euroopan ulkosuhdehallinto | 37 | 37 | 313 | — | 313 | 313 | — | 313 | 835,12 % | — |
| Yhteensä | 1 35  505 | 1 39  034 | 1 46  721 | 10  988 | 1 57  709 | 1 40  052 | 3  888 | 1 43  940 | 103,53 % | 13  769 |

(milj. euroa)

Toimielin

Talousarvioon otetut tulot

Vahvistetut saamiset

Tulot

Tulot

% budjetoiduista

Perimättä

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Varainhoitovuonna

Siirretyt määrät

Yhteensä

Varainhoitovuoden saamisista

Siirretyistä saamisista

Yhteensä

Euroopan parlamentti

156

156

173

24

197

170

4

174

111,97 %

22

Eurooppa-neuvosto ja neuvosto

56

56

74

7

80

70

6

76

136,61 %

4

Komissio

1 35  167

1 38  697

1 46  066

10  957

1 57  023

1 39  403

3  878

1 43  280

103,30 %

13  743

Unionin tuomioistuin

47

47

50

—

50

50

—

50

105,10 %

0

Tilintarkastustuomioistuin

20

20

20

—

20

19

—

19

98,42 %

—

Talous- ja sosiaalikomitea

11

11

15

—

15

15

—

15

137,08 %

—

Alueiden komitea

8

8

10

—

10

10

—

10

121,66 %

—

Oikeusasiamies

1

1

1

—

1

1

—

1

104,28 %

—

Euroopan tietosuojavaltuutettu

1

1

1

—

1

1

—

1

78,02 %

—

Euroopan ulkosuhdehallinto

37

37

313

—

313

313

—

313

835,12 %

—

Yhteensä

Yhteensä

1 35  505

1 35  505

1 39  034

1 39  034

1 46  721

1 46  721

10  988

10  988

1 57  709

1 57  709

1 40  052

1 40  052

3  888

3  888

1 43  940

1 43  940

103,53 %

103,53 %

13  769

13  769

Konsolidoitu selvitys EU:n yleisen talousarvion toteuttamisesta sisältää edellisvuosien tapaan selvitykset kunkin toimielimen talousarvion toteuttamisesta, koska eri toimielinten talousarviot sisältyvät EU:n talousarvioon erillisinä. EU:n erillisvirastojen talousarvioita ei sen sijaan esitetä erikseen EU:n talousarviossa. Erillisvirastot saavat komissiolta avustuksen, jolla rahoitetaan osa niiden menoista.

Euroopan ulkosuhdehallinnon osalta olisi otettava huomioon, että oman talousarvionsa lisäksi se saa rahoitusosuudet komissiolta (208 miljoonaa euroa vuonna 2014; 210 miljoonaa euroa vuonna 2013) ja Euroopan kehitysrahastolta (56 miljoonaa euroa vuonna 2014; 59 miljoonaa euroa vuonna 2013). Nämä talousarviomäärärahat asetetaan Euroopan ulkosuhdehallinnon käyttöön (käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina) ja niillä katetaan lähinnä EU:n edustustoissa työskentelevän komission henkilöstön kustannukset. Kyseisten edustustojen hallinnosta vastaa Euroopan ulkosuhdehallinto.

6.2   MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN TOIMIELIMITTÄIN

MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN TOIMIELIMITTÄIN

Maksusitoumusmäärärahat

Maksusitoumusmäärärahat

| (milj. euroa) |
| --- |
| Toimielin | Käytettävissä olevat määrärahat yht. | Tehdyt sitoumukset | Siirretyt määrärahat | Raukeavat määrärahat |
| Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Käyttötark. sidotuista tuloista | Päätöksellä siirretyt | Yhteensä | % | Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista (EFTA) | Yhteensä | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| Euroopan parlamentti | 1  804 | 1  738 | 1 | 37 | 1  775 | 98,4 % | 12 | — | 12 | 0,6 % | 18 | — | — | 18 | 0,0 % |
| Eurooppa-neuvosto ja neuvosto | 587 | 485 | — | 29 | 513 | 87,4 % | 24 | — | 24 | 4,1 % | 50 | — | — | 50 | 0,0 % |
| Komissio | 1 46  008 | 1 05  811 | 178 | 3  429 | 1 09  418 | 74,9 % | 3  242 | 12  097 | 15  339 | 10,5 % | 21  251 | — | — | 21  251 | 0,0 % |
| Unionin tuomioistuin | 358 | 352 | — | 1 | 352 | 98,6 % | 1 | — | 1 | 0,4 % | 4 | — | — | 4 | 0,0 % |
| Tilintarkastustuomioistuin | 134 | 132 | — | — | 132 | 98,7 % | — | — | — | 0,1 % | 2 | — | — | 2 | 0,0 % |
| Talous- ja sosiaalikomitea | 133 | 123 | — | 4 | 127 | 95,4 % | 1 | — | 1 | 0,4 % | 6 | — | — | 6 | 0,0 % |
| Alueiden komitea | 89 | 86 | — | 2 | 88 | 98,5 % | — | — | — | 0,1 % | 1 | — | — | 1 | 0,0 % |
| Oikeusasiamies | 10 | 10 | — | — | 10 | 97,9 % | — | — | — | 0,0 % | — | — | — | — | 0,0 % |
| Euroopan tietosuojavaltuutettu | 8 | 8 | — | — | 8 | 96,9 % | — | — | — | 0,0 % | — | — | — | — | 0,0 % |
| Euroopan ulkosuhdehallinto | 808 | 513 | — | 272 | 784 | 97,1 % | 18 | 4 | 22 | 2,7 % | 2 | — | — | 2 | 0,0 % |
| Yhteensä | 1 49  939 | 1 09  256 | 179 | 3  772 | 1 13  208 | 75,5 % | 3  297 | 12  101 | 15  399 | 10,3 % | 21  333 | — | — | 21  333 | 0,0 % |

(milj. euroa)

Toimielin

Käytettävissä olevat määrärahat yht.

Tehdyt sitoumukset

Siirretyt määrärahat

Raukeavat määrärahat

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Käyttötark. sidotuista tuloista

Päätöksellä siirretyt

Yhteensä

%

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista (EFTA)

Yhteensä

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

Euroopan parlamentti

1  804

1  738

1

37

1  775

98,4 %

12

—

12

0,6 %

18

—

—

18

0,0 %

Eurooppa-neuvosto ja neuvosto

587

485

—

29

513

87,4 %

24

—

24

4,1 %

50

—

—

50

0,0 %

Komissio

1 46  008

1 05  811

178

3  429

1 09  418

74,9 %

3  242

12  097

15  339

10,5 %

21  251

—

—

21  251

0,0 %

Unionin tuomioistuin

358

352

—

1

352

98,6 %

1

—

1

0,4 %

4

—

—

4

0,0 %

Tilintarkastustuomioistuin

134

132

—

—

132

98,7 %

—

—

—

0,1 %

2

—

—

2

0,0 %

Talous- ja sosiaalikomitea

133

123

—

4

127

95,4 %

1

—

1

0,4 %

6

—

—

6

0,0 %

Alueiden komitea

89

86

—

2

88

98,5 %

—

—

—

0,1 %

1

—

—

1

0,0 %

Oikeusasiamies

10

10

—

—

10

97,9 %

—

—

—

0,0 %

—

—

—

—

0,0 %

Euroopan tietosuojavaltuutettu

8

8

—

—

8

96,9 %

—

—

—

0,0 %

—

—

—

—

0,0 %

Euroopan ulkosuhdehallinto

808

513

—

272

784

97,1 %

18

4

22

2,7 %

2

—

—

2

0,0 %

Yhteensä

Yhteensä

1 49  939

1 49  939

1 09  256

1 09  256

179

179

3  772

3  772

1 13  208

1 13  208

75,5 %

75,5 %

3  297

3  297

12  101

12  101

15  399

15  399

10,3 %

10,3 %

21  333

21  333

—

—

21  333

21  333

0,0 %

0,0 %

Maksumäärärahat

Maksumäärärahat

| (milj. euroa) |
| --- |
| Toimielin | | Suoritetut maksut | Siirretyt määrärahat | | Raukeavat määrärahat |
| Käytettävissä olevat määrärahat yht. | Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Automaattisesti siirtyneet | Päätöksellä siirretyt | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista (EFTA) | Yht- | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+13+14 | 16=15/1 |
| Euroopan parlamentti | 2  168 | 1  460 | 256 | 26 | 1  742 | 80,4 % | 278 | — | 108 | 386 | 17,8 % | 18 | 22 | — | 40 | 1,8 % |
| Eurooppa-neuvosto ja neuvosto | 635 | 435 | 39 | 29 | 503 | 79,2 % | 50 | — | 24 | 74 | 11,7 % | 50 | 8 | — | 58 | 9,2 % |
| Komissio | 1 43  020 | 1 34  108 | 902 | 3  758 | 1 38  768 | 97,0 % | 452 | 913 | 2  799 | 4  164 | 2,9 % | 29 | 56 | 2 | 88 | 0,1 % |
| Unionin tuomioistuin | 374 | 335 | 14 | 1 | 349 | 93,5 % | 17 | — | 1 | 18 | 4,9 % | 4 | 2 | — | 6 | 1,6 % |
| Tilintarkastustuomioistuin | 145 | 124 | 9 | — | 134 | 92,4 % | 8 | — | — | 8 | 5,4 % | 2 | 2 | — | 3 | 2,2 % |
| Talous- ja sosiaalikomitea | 141 | 115 | 6 | 3 | 125 | 88,2 % | 8 | — | 1 | 9 | 6,3 % | 6 | 2 | — | 8 | 5,5 % |
| Alueiden komitea | 96 | 79 | 6 | 2 | 86 | 89,4 % | 8 | — | — | 8 | 8,2 % | 1 | 1 | — | 2 | 2,5 % |
| Oikeusasiamies | 10 | 9 | 1 | — | 10 | 93,7 % | 0 | — | — | 0 | 3,7 % | — | — | — | — | 2,6 % |
| Euroopan tietosuojavaltuutettu | 9 | 7 | — | — | 7 | 82,2 % | 1 | — | — | 1 | 10,1 % | — | — | — | 1 | 7,7 % |
| Euroopan ulkosuhdehallinto | 897 | 464 | 70 | 239 | 773 | 86,2 % | 49 | 4 | 57 | 110 | 12,3 % | 2 | 11 | — | 13 | 1,5 % |
| Yhteensä | 1 47  495 | 1 37  136 | 1  304 | 4  057 | 1 42  497 | 96,6 % | 870 | 917 | 2  991 | 4  778 | 3,2 % | 112 | 106 | 2 | 220 | 0,1 % |

(milj. euroa)

Toimielin

Suoritetut maksut

Siirretyt määrärahat

Raukeavat määrärahat

Käytettävissä olevat määrärahat yht.

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Automaattisesti siirtyneet

Päätöksellä siirretyt

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista (EFTA)

Yht-

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+13+14

16=15/1

Euroopan parlamentti

2  168

1  460

256

26

1  742

80,4 %

278

—

108

386

17,8 %

18

22

—

40

1,8 %

Eurooppa-neuvosto ja neuvosto

635

435

39

29

503

79,2 %

50

—

24

74

11,7 %

50

8

—

58

9,2 %

Komissio

1 43  020

1 34  108

902

3  758

1 38  768

97,0 %

452

913

2  799

4  164

2,9 %

29

56

2

88

0,1 %

Unionin tuomioistuin

374

335

14

1

349

93,5 %

17

—

1

18

4,9 %

4

2

—

6

1,6 %

Tilintarkastustuomioistuin

145

124

9

—

134

92,4 %

8

—

—

8

5,4 %

2

2

—

3

2,2 %

Talous- ja sosiaalikomitea

141

115

6

3

125

88,2 %

8

—

1

9

6,3 %

6

2

—

8

5,5 %

Alueiden komitea

96

79

6

2

86

89,4 %

8

—

—

8

8,2 %

1

1

—

2

2,5 %

Oikeusasiamies

10

9

1

—

10

93,7 %

0

—

—

0

3,7 %

—

—

—

—

2,6 %

Euroopan tietosuojavaltuutettu

9

7

—

—

7

82,2 %

1

—

—

1

10,1 %

—

—

—

1

7,7 %

Euroopan ulkosuhdehallinto

897

464

70

239

773

86,2 %

49

4

57

110

12,3 %

2

11

—

13

1,5 %

Yhteensä

Yhteensä

1 47  495

1 47  495

1 37  136

1 37  136

1  304

1  304

4  057

4  057

1 42  497

1 42  497

96,6 %

96,6 %

870

870

917

917

2  991

2  991

4  778

4  778

3,2 %

3,2 %

112

112

106

106

2

2

220

220

0,1 %

0,1 %

6.3   ERILLISVIRASTOJEN TULOT: TALOUSARVIOENNUSTEET, SAAMISET JA TOTEUTUNEET TULOT

ERILLISVIRASTOJEN TULOT: TALOUSARVIOENNUSTEET, SAAMISET JA TOTEUTUNEET TULOT

| (milj. euroa) |
| --- |
| Virasto | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Vahvistetut saamiset | Toteutuneet tulot | Perimättä | Rahoitus komission toimintalohkosta |
| Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto | 11 | 11 | 11 | — | 06 |
| Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto | 16 | 13 | 13 | 0 | 18 |
| Euroopan lentoturvallisuusvirasto | 162 | 145 | 137 | 8 | 06 |
| Frontex | 98 | 87 | 87 | (0) | 18 |
| Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus | 18 | 17 | 17 | 0 | 15 |
| Euroopan poliisiakatemia | 9 | 9 | 9 | 0 | 18 |
| Euroopan kemikaalivirasto | 33 | 37 | 37 | 0 | 02 |
| Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus | 60 | 59 | 59 | 0 | 17 |
| Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus | 15 | 16 | 16 | — | 18 |
| Euroopan pankkiviranomainen | 34 | 34 | 34 | 0 | 12 |
| Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen | 22 | 22 | 22 | 0 | 12 |
| Euroopan ympäristökeskus | 43 | 53 | 52 | 1 | 07 |
| Euroopan poliisivirasto | 84 | 85 | 85 | 0 | 18 |
| Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen | 33 | 32 | 32 | — | 12 |
| Euroopan kalastuksenvalvontavirasto | 9 | 9 | 9 | — | 11 |
| Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen | 80 | 80 | 80 | 0 | 17 |
| Euroopan tasa-arvoinstituutti | 7 | 7 | 7 | — | 04 |
| Galileon valvontaviranomainen | 25 | 358 | 358 | — | 06 |
| ITER-yhteisyritys (Fusion for Energy) | 551 | 551 | 551 | 0 | 08 |
| Euroopan oikeudellisen yhteistyön yksikkö (Eurojust) | 34 | 34 | 34 | 0 | 33 |
| eu-LISA | 65 | 57 | 57 | — | 18 |
| Euroopan meriturvallisuusvirasto | 58 | 58 | 58 | 0 | 06 |
| Sisämarkkinoiden harmonisointivirasto | 194 | 196 | 196 | 0 | 12 |
| Euroopan lääkevirasto | 282 | 311 | 272 | 39 | 02 |
| Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto | 10 | 10 | 10 | — | 09 |
| Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin (BEREC) – Virasto | 4 | 4 | 4 | — | 09 |
| Euroopan perusoikeusvirasto | 21 | 21 | 21 | — | 18 |
| Euroopan rautatievirasto | 26 | 26 | 26 | 0 | 06 |
| Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto | 15 | 15 | 15 | — | 04 |
| Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti | 175 | 167 | 167 | — | 15 |
| Euroopan unionin elinten käännöskeskus | 56 | 48 | 47 | 1 | 15 |
| Euroopan koulutussäätiö | 20 | 21 | 21 | 0 | 15 |
| Yhteisön kasvilajikevirasto | 15 | 13 | 13 | — | 17 |
| Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö | 21 | 21 | 21 | 0 | 04 |
| Koulutus-, audiovisuaali- ja kulttuurialan toimeenpanovirasto | 47 | 47 | 47 | — | 15 |
| Kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanovirasto | 24 | 25 | 25 | — | 06 |
| Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto | 36 | 36 | 36 | 0 | 08 |
| Tutkimuksen toimeenpanovirasto | 52 | 52 | 52 | 0 | 08 |
| Terveys- ja kuluttaja-asioiden toimeenpanovirasto | 7 | 7 | 7 | — | 17 |
| Euroopan laajuisen liikenneverkon toimeenpanovirasto | 13 | 14 | 14 | 0 | 06 |
| Yhteensä | 2  486 | 2  809 | 2  759 | 50 | |

(milj. euroa)

Virasto

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Vahvistetut saamiset

Toteutuneet tulot

Perimättä

Rahoitus komission toimintalohkosta

Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto

11

11

11

—

06

Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto

16

13

13

0

18

Euroopan lentoturvallisuusvirasto

162

145

137

8

06

Frontex

98

87

87

(0)

18

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus

18

17

17

0

15

Euroopan poliisiakatemia

9

9

9

0

18

Euroopan kemikaalivirasto

33

37

37

0

02

Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus

60

59

59

0

17

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus

15

16

16

—

18

Euroopan pankkiviranomainen

34

34

34

0

12

Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen

22

22

22

0

12

Euroopan ympäristökeskus

43

53

52

1

07

Euroopan poliisivirasto

84

85

85

0

18

Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen

33

32

32

—

12

Euroopan kalastuksenvalvontavirasto

9

9

9

—

11

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen

80

80

80

0

17

Euroopan tasa-arvoinstituutti

7

7

7

—

04

Galileon valvontaviranomainen

25

358

358

—

06

ITER-yhteisyritys (Fusion for Energy)

551

551

551

0

08

Euroopan oikeudellisen yhteistyön yksikkö (Eurojust)

34

34

34

0

33

eu-LISA

65

57

57

—

18

Euroopan meriturvallisuusvirasto

58

58

58

0

06

Sisämarkkinoiden harmonisointivirasto

194

196

196

0

12

Euroopan lääkevirasto

282

311

272

39

02

Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto

10

10

10

—

09

Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin (BEREC) – Virasto

4

4

4

—

09

Euroopan perusoikeusvirasto

21

21

21

—

18

Euroopan rautatievirasto

26

26

26

0

06

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto

15

15

15

—

04

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti

175

167

167

—

15

Euroopan unionin elinten käännöskeskus

56

48

47

1

15

Euroopan koulutussäätiö

20

21

21

0

15

Yhteisön kasvilajikevirasto

15

13

13

—

17

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö

21

21

21

0

04

Koulutus-, audiovisuaali- ja kulttuurialan toimeenpanovirasto

47

47

47

—

15

Kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanovirasto

24

25

25

—

06

Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto

36

36

36

0

08

Tutkimuksen toimeenpanovirasto

52

52

52

0

08

Terveys- ja kuluttaja-asioiden toimeenpanovirasto

7

7

7

—

17

Euroopan laajuisen liikenneverkon toimeenpanovirasto

13

14

14

0

06

Yhteensä

Yhteensä

2  486

2  486

2  809

2  809

2  759

2  759

50

50

| (milj. euroa) |
| --- |
| Tulolaji | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Vahvistetut saamiset | Toteutuneet tulot | Perimättä |
| Euroopan komission avustus | 1  593 | 1  566 | 1  565 | 0 |
| Maksutulot | 557 | 603 | 558 | 45 |
| Muut tulot | 335 | 640 | 635 | 5 |
| Yhteensä | 2  486 | 2  809 | 2  759 | 50 |

(milj. euroa)

Tulolaji

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Vahvistetut saamiset

Toteutuneet tulot

Perimättä

Euroopan komission avustus

1  593

1  566

1  565

0

Maksutulot

557

603

558

45

Muut tulot

335

640

635

5

Yhteensä

Yhteensä

2  486

2  486

2  809

2  809

2  759

2  759

50

50

6.4   MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHAT VIRASTOITTAIN

MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHAT VIRASTOITTAIN

| (milj. euroa) |
| --- |
| Virasto | Maksusitoumusmäärärahat | Maksumäärärahat |
| Käytettävissä olevat määrärahat yht. | Tehdyt sitoumukset | Siirretty vuodelle 2015 | Käytettävissä olevat määrärahat yht. | Suoritetut maksut | Siirretty vuodelle 2015 |
| Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto | 11 | 10 | 0 | 16 | 13 | 3 |
| Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto | 16 | 13 | 0 | 16 | 11 | 2 |
| Euroopan lentoturvallisuusvirasto | 184 | 136 | 45 | 191 | 125 | 63 |
| Frontex | 99 | 97 | 2 | 130 | 94 | 33 |
| Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus | 19 | 18 | 0 | 20 | 17 | 2 |
| Euroopan poliisiakatemia | 9 | 8 | 0 | 10 | 8 | 2 |
| Euroopan kemikaalivirasto | 115 | 111 | 0 | 127 | 112 | 11 |
| Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus | 61 | 61 | 0 | 72 | 59 | 12 |
| Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus | 16 | 16 | 0 | 16 | 15 | 1 |
| Euroopan pankkiviranomainen | 34 | 34 | — | 38 | 32 | 5 |
| Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen | 22 | 22 | 0 | 27 | 21 | 6 |
| Euroopan ympäristökeskus | 66 | 59 | 7 | 70 | 48 | 22 |
| Euroopan poliisivirasto | 86 | 85 | 0 | 95 | 86 | 6 |
| Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen | 33 | 33 | — | 39 | 32 | 6 |
| Euroopan kalastuksenvalvontavirasto | 9 | 9 | — | 11 | 9 | 1 |
| Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen | 80 | 80 | 0 | 87 | 78 | 8 |
| Euroopan tasa-arvoinstituutti | 7 | 7 | 0 | 10 | 8 | 2 |
| Galileon valvontaviranomainen | 2  095 | 693 | 1  402 | 407 | 150 | 257 |
| ITER-yhteisyritys (Fusion for Energy) | 1  169 | 1  169 | — | 573 | 507 | 38 |
| Euroopan oikeudellisen yhteistyön yksikkö (Eurojust) | 34 | 34 | 0 | 39 | 34 | 4 |
| eu-LISA | 59 | 49 | 10 | 72 | 54 | 15 |
| Euroopan meriturvallisuusvirasto | 60 | 56 | 2 | 61 | 53 | 5 |
| Sisämarkkinoiden harmonisointivirasto | 420 | 246 | — | 458 | 239 | 40 |
| Euroopan lääkevirasto | 282 | 266 | 0 | 316 | 251 | 47 |
| Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto | 10 | 10 | 0 | 11 | 10 | 1 |
| Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin (BEREC) – Virasto | 4 | 4 | — | 5 | 4 | 1 |
| Euroopan perusoikeusvirasto | 22 | 22 | 0 | 28 | 21 | 7 |
| Euroopan rautatievirasto | 26 | 25 | 0 | 28 | 24 | 3 |
| Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto | 17 | 16 | 2 | 22 | 16 | 5 |
| Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti | 236 | 223 | 8 | 179 | 165 | 2 |
| Euroopan unionin elinten käännöskeskus | 56 | 45 | — | 59 | 43 | 4 |
| Euroopan koulutussäätiö | 23 | 22 | 0 | 23 | 21 | 2 |
| Yhteisön kasvilajikevirasto | 17 | 16 | — | 15 | 13 | 0 |
| Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö | 22 | 21 | 1 | 26 | 21 | 5 |
| Koulutus-, audiovisuaali- ja kulttuurialan toimeenpanovirasto | 47 | 46 | — | 52 | 46 | 6 |
| Kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanovirasto | 24 | 22 | — | 26 | 20 | 4 |
| Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto | 36 | 36 | — | 38 | 36 | 2 |
| Tutkimuksen toimeenpanovirasto | 52 | 51 | — | 54 | 50 | 4 |
| Terveys- ja kuluttaja-asioiden toimeenpanovirasto | 7 | 7 | — | 8 | 7 | 1 |
| Euroopan laajuisen liikenneverkon toimeenpanovirasto | 13 | 13 | — | 14 | 12 | 1 |
| Yhteensä | 5  600 | 3  890 | 1  481 | 3  488 | 2  563 | 638 |

(milj. euroa)

Virasto

Maksusitoumusmäärärahat

Maksumäärärahat

Käytettävissä olevat määrärahat yht.

Tehdyt sitoumukset

Siirretty vuodelle 2015

Käytettävissä olevat määrärahat yht.

Suoritetut maksut

Siirretty vuodelle 2015

Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto

11

10

0

16

13

3

Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto

16

13

0

16

11

2

Euroopan lentoturvallisuusvirasto

184

136

45

191

125

63

Frontex

99

97

2

130

94

33

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus

19

18

0

20

17

2

Euroopan poliisiakatemia

9

8

0

10

8

2

Euroopan kemikaalivirasto

115

111

0

127

112

11

Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus

61

61

0

72

59

12

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus

16

16

0

16

15

1

Euroopan pankkiviranomainen

34

34

—

38

32

5

Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen

22

22

0

27

21

6

Euroopan ympäristökeskus

66

59

7

70

48

22

Euroopan poliisivirasto

86

85

0

95

86

6

Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen

33

33

—

39

32

6

Euroopan kalastuksenvalvontavirasto

9

9

—

11

9

1

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen

80

80

0

87

78

8

Euroopan tasa-arvoinstituutti

7

7

0

10

8

2

Galileon valvontaviranomainen

2  095

693

1  402

407

150

257

ITER-yhteisyritys (Fusion for Energy)

1  169

1  169

—

573

507

38

Euroopan oikeudellisen yhteistyön yksikkö (Eurojust)

34

34

0

39

34

4

eu-LISA

59

49

10

72

54

15

Euroopan meriturvallisuusvirasto

60

56

2

61

53

5

Sisämarkkinoiden harmonisointivirasto

420

246

—

458

239

40

Euroopan lääkevirasto

282

266

0

316

251

47

Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto

10

10

0

11

10

1

Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin (BEREC) – Virasto

4

4

—

5

4

1

Euroopan perusoikeusvirasto

22

22

0

28

21

7

Euroopan rautatievirasto

26

25

0

28

24

3

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto

17

16

2

22

16

5

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti

236

223

8

179

165

2

Euroopan unionin elinten käännöskeskus

56

45

—

59

43

4

Euroopan koulutussäätiö

23

22

0

23

21

2

Yhteisön kasvilajikevirasto

17

16

—

15

13

0

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö

22

21

1

26

21

5

Koulutus-, audiovisuaali- ja kulttuurialan toimeenpanovirasto

47

46

—

52

46

6

Kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanovirasto

24

22

—

26

20

4

Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto

36

36

—

38

36

2

Tutkimuksen toimeenpanovirasto

52

51

—

54

50

4

Terveys- ja kuluttaja-asioiden toimeenpanovirasto

7

7

—

8

7

1

Euroopan laajuisen liikenneverkon toimeenpanovirasto

13

13

—

14

12

1

Yhteensä

Yhteensä

5  600

5  600

3  890

3  890

1  481

1  481

3  488

3  488

2  563

2  563

638

638

| (milj. euroa) |
| --- |
| Menolaji | Maksusitoumusmäärärahat | Maksumäärärahat |
| Käytettävissä olevat määrärahat yht. | Tehdyt sitoumukset | Siirretty vuodelle 2015 | Käytettävissä olevat määrärahat yht. | Suoritetut maksut | Siirretty vuodelle 2015 |
| Henkilöstö | 941 | 914 | 1 | 955 | 909 | 17 |
| Hallintomenot | 387 | 363 | 11 | 465 | 346 | 99 |
| Toimintamenot | 4  272 | 2  613 | 1  469 | 2  067 | 1  309 | 522 |
| Yhteensä | 5  600 | 3  890 | 1  481 | 3  488 | 2  563 | 638 |

(milj. euroa)

Menolaji

Maksusitoumusmäärärahat

Maksumäärärahat

Käytettävissä olevat määrärahat yht.

Tehdyt sitoumukset

Siirretty vuodelle 2015

Käytettävissä olevat määrärahat yht.

Suoritetut maksut

Siirretty vuodelle 2015

Henkilöstö

941

914

1

955

909

17

Hallintomenot

387

363

11

465

346

99

Toimintamenot

4  272

2  613

1  469

2  067

1  309

522

Yhteensä

Yhteensä

5  600

5  600

3  890

3  890

1  481

1  481

3  488

3  488

2  563

2  563

638

638

6.5   TALOUSARVION TOTEUTUMA (SISÄLTÄÄ ERILLISVIRASTOT)

TALOUSARVION TOTEUTUMA (SISÄLTÄÄ ERILLISVIRASTOT)

| (milj. euroa) |
| --- |
| | Euroopan unioni | ERILLISVIRASTOT | Virastoavustuksen eliminointi | YHTEENSÄ |
| Varainhoitovuoden tulot | 1 43  940 | 2  759 | (1  565) | 1 45  134 |
| Maksut varainhoitovuoden talousarviomäärärahoista | (1 37  136) | (2  049) | 1  565 | (1 37  620) |
| Maksut käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja vastaavista määrärahoista | (4  057) | (300) | — | (4  357) |
| Varainhoitovuodelle n + 1 siirretyt maksumäärärahat | (1  787) | (402) | — | (2  189) |
| Varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt käyttämättä jääneet maksumäärärahat, jotka on peruutettu | 25 | 157 | — | 182 |
| Käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen muutokset | 336 | (235) | — | 101 |
| Valuuttakurssierot varainhoitovuonna | 110 | (2) | — | 108 |
| Yhteensä | 1  432 | (73) | — | 1  358 |

(milj. euroa)

Euroopan unioni

ERILLISVIRASTOT

Virastoavustuksen eliminointi

YHTEENSÄ

Varainhoitovuoden tulot

1 43  940

2  759

(1  565)

1 45  134

Maksut varainhoitovuoden talousarviomäärärahoista

(1 37  136)

(2  049)

1  565

(1 37  620)

Maksut käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja vastaavista määrärahoista

(4  057)

(300)

—

(4  357)

Varainhoitovuodelle n + 1 siirretyt maksumäärärahat

(1  787)

(402)

—

(2  189)

Varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt käyttämättä jääneet maksumäärärahat, jotka on peruutettu

25

157

—

182

Käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen muutokset

336

(235)

—

101

Valuuttakurssierot varainhoitovuonna

110

(2)

—

108

Yhteensä

Yhteensä

1  432

1  432

(73)

(73)

—

1  358

1  358

Jotta erillisvirastojen talousarvioista voitaisiin kuitenkin esittää kaikki olennaiset tiedot, konsolidoidussa tilinpäätöksessä on erillinen selvitys kunkin konsolidointiin mukaan otettavan perinteisen viraston talousarvion toteuttamisesta.

---

(1)  On huomattava, että osa talousarviota kuvaavien taulukoiden tiedoista ei näytä täsmäävän, koska numerotiedot on pyöristetty miljooniin euroihin.

1

(2)  Euroopan parlamentin 17. joulukuuta 2014 hyväksymän talousarvion mukaisesti EU:n lyhytaikaiset velat katetaan omista varoista, jotka jäsenvaltiot kantavat tai joiden maksamista pyydetään jäsenvaltioilta vuonna 2015. Lisäksi henkilöstösääntöjen (29. helmikuuta 1968 annettu neuvoston asetus (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68, sellaisena kuin se on muutettuna) 83 artiklan mukaisesti jäsenvaltiot takaavat yhdessä eläkevastuun kattamisen.

2

(3)  Lisätietoja on liitetiedossa 3.18.

3

3.18

(4)  Jäsenvaltioiden toteuttamat: hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

4

Komission ja toimeenpanovirastojen toteuttamat: suora hallinnointi

EU:n muiden virastojen ja elinten, kolmansien maiden, kansainvälisten järjestöjen ja muiden yhteisöjen toteuttamat: välillinen hallinnointi

(5)  Yksityiskohtainen selvitys kirjaamattomista tappioista on liitetiedossa 1.5.4.

5

1.5.4

(6)  Takuurahastolla on hallussaan 20 miljoonan euron arvosta komission liikkeeseen laskemia ERVM-joukkolainoja, jotka on eliminoitu unionin tilinpäätöksessä. Koska kyseessä on pitkän aikavälin väline, pitkäaikaisten myytävissä olevien rahoitusvarojen osuus on suuri (1  489 miljoonaa euroa).

6

(7)  Vakuutusmatemaattiset tappiot (brutto) ennen veroja ja korjauskertoimia.

7

(8)  Takuurahastolla on hallussaan komission liikkeeseen laskemia ERVM-joukkolainoja, jotka on eliminoitava unionin tilinpäätöksessä.

8

(9)  Määrät, joiden arvioidaan olevan tukikelvottomia, ja avoimet ennakkomaksut

9

(10)  ”Ei sidottu monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen” sisältää konsolidoitujen yhteisöjen talousarvion toteuttamisen, konsolidoinnista johtuvat eliminoinnit, talousarvion ulkopuoliset toimet ja kohdentamattomat aineettomat ohjelmat.

10

”Ei sidottu monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen” sisältää konsolidoitujen yhteisöjen talousarvion toteuttamisen, konsolidoinnista johtuvat eliminoinnit, talousarvion ulkopuoliset toimet ja kohdentamattomat aineettomat ohjelmat.

(11)  EAKR:n numerotietoihin sisältyvät määrät, joita ei ole jaettu EAKR:n ja koheesiorahaston välillä ohjelmakaudella 2007–2013, koska ohjelmien toimet liittyvät useaan rahastoon (354 miljoonaa euroa vahvistettuja/päätettyjä rahoitusoikaisuja ja 15 miljoonaa euroa toteutettuja rahoitusoikaisuja).

11

(12)  EAKR:n numerotietoihin sisältyvät määrät, joita ei ole jaettu EAKR:n ja koheesiorahaston välillä ohjelmakaudella 2007–2013, koska ohjelmien toimet liittyvät useaan rahastoon (354 miljoonaa euroa vahvistettuja/päätettyjä rahoitusoikaisuja ja 15 miljoonaa euroa toteutettuja rahoitusoikaisuja).

12

(13)  Maaseuturahaston osalta lykkäysjärjestelmä mukautettiin vastaamaan koheesiorahastoja vuonna 2014. Maataloustukirahaston osalta lykkäysmekanismia ei sovelleta, keskeytys- ja vähennysmekanismeja sovelletaan vuodesta 2014.

13

Maaseuturahaston osalta lykkäysjärjestelmä mukautettiin vastaamaan koheesiorahastoja vuonna 2014. Maataloustukirahaston osalta lykkäysmekanismia ei sovelleta, keskeytys- ja vähennysmekanismeja sovelletaan vuodesta 2014.

(14)  Lukuun ottamatta back-to-back-lainoja.

14

Lukuun ottamatta back-to-back-lainoja.

(15)  Sovelletaan korjauskerrointa.

15

(16)  Maksetaan palvelussuhteen päättymisen jälkeisten kolmen ensimmäisen vuoden aikana.

16

(17)  10,9 % vuoden 2014 ensimmäisellä puoliskolla ja 10,1 % vuoden 2014 toisella puoliskolla.

17

(18)  ECSEL-yhteisyritys syntyi, kun ARTEMIS- ja ENIAC-yhteisyritykset yhdistettiin varainhoitovuoden 2014 aikana.

18

(19)  On huomattava, että osa talousarviota kuvaavien taulukoiden tiedoista ei näytä täsmäävän, koska numerotiedot on pyöristetty miljooniin euroihin.

19

(20)  EFTA:n osuus oli (3) miljoonaa euroa vuonna 2014 ja (4) miljoonaa euroa vuonna 2013.

20

EFTA:n osuus oli (3) miljoonaa euroa vuonna 2014 ja (4) miljoonaa euroa vuonna 2013.

(21)  Lisämäärärahat sisältävät viime vuodelta siirretyt määrärahat, käyttötarkoitukseensa sidotut tulot ja sitoumusten purkamisen seurauksena käytettäviksi tulevat määrärahat.

21

Lisämäärärahat sisältävät viime vuodelta siirretyt määrärahat, käyttötarkoitukseensa sidotut tulot ja sitoumusten purkamisen seurauksena käytettäviksi tulevat määrärahat.

(22)  Lisämäärärahat sisältävät viime vuodelta siirretyt määrärahat, käyttötarkoitukseensa sidotut tulot ja sitoumusten purkamisen seurauksena käytettäviksi tulevat määrärahat.

22

Lisämäärärahat sisältävät viime vuodelta siirretyt määrärahat, käyttötarkoitukseensa sidotut tulot ja sitoumusten purkamisen seurauksena käytettäviksi tulevat määrärahat.

(23)  Lisämäärärahat sisältävät edelliseltä vuodelta siirretyt määrärahat, käyttötarkoitukseensa sidotut tulot sekä maksusitoumusten purkamisen johdosta uudelleen käyttöön saadut määrärahat.

23

(24)  Lisämäärärahat sisältävät edelliseltä vuodelta siirretyt määrärahat, käyttötarkoitukseensa sidotut tulot sekä maksusitoumusten purkamisen johdosta uudelleen käyttöön saadut määrärahat.

24

---

| 13.11.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 377/146 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 377/146

---

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN TARKASTUSLAUSUMA EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE – RIIPPUMATTOMAN TARKASTAJAN KERTOMUS

(2015/C 377/02)

| I | Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 287 artiklan mukaisesti






  a) | Euroopan unionin konsolidoidun tilinpäätöksen, joka sisältää konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat (1) ja talousarvion toteuttamista koskevan yhdistellyn selvityksen 31. joulukuuta 2014 päättyneeltä varainhoitovuodelta (2), jonka komissio hyväksyi 23. heinäkuuta 2015, sekä |
| --- | --- | --- |

I

Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 287 artiklan mukaisesti

a)

Euroopan unionin konsolidoidun tilinpäätöksen, joka sisältää konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat (1) ja talousarvion toteuttamista koskevan yhdistellyn selvityksen 31. joulukuuta 2014 päättyneeltä varainhoitovuodelta (2), jonka komissio hyväksyi 23. heinäkuuta 2015, sekä

| b) | tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden. |
| --- | --- |

b)

tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden.

Toimivan johdon velvollisuus

| II | Komissio vastaa SEUT:n 317 ja 318 artiklan ja varainhoitoasetuksen mukaisesti Euroopan unionin konsolidoidun tilinpäätöksen laatimisesta ja oikein esittämisestä kansainvälisesti hyväksyttyjen julkisen sektorin tilinpäätösstandardien pohjalta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tähän velvollisuuteen kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää sisäisen valvonnan järjestelmä, jonka pohjalta on mahdollista laatia ja esittää tilinpäätös, jossa ei ole petoksesta tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä. Komissio on viime kädessä vastuussa Euroopan unionin tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (SEUT, 317 artikla). |
| --- | --- |

II

Komissio vastaa SEUT:n 317 ja 318 artiklan ja varainhoitoasetuksen mukaisesti Euroopan unionin konsolidoidun tilinpäätöksen laatimisesta ja oikein esittämisestä kansainvälisesti hyväksyttyjen julkisen sektorin tilinpäätösstandardien pohjalta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tähän velvollisuuteen kuuluu suunnitella, ottaa käyttöön ja ylläpitää sisäisen valvonnan järjestelmä, jonka pohjalta on mahdollista laatia ja esittää tilinpäätös, jossa ei ole petoksesta tai virheestä johtuvaa olennaista virheellisyyttä. Komissio on viime kädessä vastuussa Euroopan unionin tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (SEUT, 317 artikla).

Tarkastajan velvollisuus

| III | Tilintarkastustuomioistuimen vastuulla on antaa tarkastuksensa perusteella Euroopan parlamentille ja neuvostolle tarkastuslausuma tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tilintarkastustuomioistuin toimitti tarkastuksensa kansainvälisten tilintarkastusstandardien ja eettisten ohjeiden (IFAC) sekä ylimpien tarkastuselinten kansainvälisten standardien (INTOSAI) mukaisesti. Kyseisissä standardeissa edellytetään, että tilintarkastustuomioistuin noudattaa eettisiä vaatimuksia ja suunnittelee ja toimittaa tarkastuksen siten, että sen avulla saadaan kohtuullinen varmuus siitä, onko Euroopan unionin konsolidoidussa tilinpäätöksessä olennaisia virheellisyyksiä ja ovatko tilien perustana olevat toimet lailliset ja asianmukaiset. |
| --- | --- |

III

Tilintarkastustuomioistuimen vastuulla on antaa tarkastuksensa perusteella Euroopan parlamentille ja neuvostolle tarkastuslausuma tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tilintarkastustuomioistuin toimitti tarkastuksensa kansainvälisten tilintarkastusstandardien ja eettisten ohjeiden (IFAC) sekä ylimpien tarkastuselinten kansainvälisten standardien (INTOSAI) mukaisesti. Kyseisissä standardeissa edellytetään, että tilintarkastustuomioistuin noudattaa eettisiä vaatimuksia ja suunnittelee ja toimittaa tarkastuksen siten, että sen avulla saadaan kohtuullinen varmuus siitä, onko Euroopan unionin konsolidoidussa tilinpäätöksessä olennaisia virheellisyyksiä ja ovatko tilien perustana olevat toimet lailliset ja asianmukaiset.

| IV | Tarkastuksessa suoritetaan toimenpiteitä, joiden avulla hankitaan tarkastusevidenssiä konsolidoituun tilinpäätökseen sisältyvistä luvuista ja siinä esitettävistä muista tiedoista sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Toimenpiteiden valinta perustuu tarkastajan harkintaan ja arvioon siitä, kuinka suuri on riski, että petoksista tai virheistä johtuen konsolidoituun tilinpäätökseen sisältyy olennaisia virheellisyyksiä tai että tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta Euroopan unionin lainsäädäntökehyksen vaatimuksia. Näitä riskejä arvioidessaan tarkastaja arvioi sisäisiä kontrolleja, jotka ovat relevantteja konsolidoidun tilinpäätöksen laatimisen ja sen oikein esittämisen sekä tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden kannalta. Tämän pohjalta tarkastaja suunnittelee olosuhteisiin nähden asianmukaiset tarkastustoimenpiteet, mutta tarkoituksena ei ole esittää lausuntoa sisäisen valvonnan vaikuttavuudesta. Tarkastukseen kuuluu myös sovellettujen tilinpäätösperiaatteiden asianmukaisuuden ja esitettyjen kirjanpidollisten arvioiden kohtuullisuuden sekä konsolidoidun tilinpäätöksen yleisen esittämistavan arvioiminen. |
| --- | --- |

IV

Tarkastuksessa suoritetaan toimenpiteitä, joiden avulla hankitaan tarkastusevidenssiä konsolidoituun tilinpäätökseen sisältyvistä luvuista ja siinä esitettävistä muista tiedoista sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Toimenpiteiden valinta perustuu tarkastajan harkintaan ja arvioon siitä, kuinka suuri on riski, että petoksista tai virheistä johtuen konsolidoituun tilinpäätökseen sisältyy olennaisia virheellisyyksiä tai että tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta Euroopan unionin lainsäädäntökehyksen vaatimuksia. Näitä riskejä arvioidessaan tarkastaja arvioi sisäisiä kontrolleja, jotka ovat relevantteja konsolidoidun tilinpäätöksen laatimisen ja sen oikein esittämisen sekä tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden kannalta. Tämän pohjalta tarkastaja suunnittelee olosuhteisiin nähden asianmukaiset tarkastustoimenpiteet, mutta tarkoituksena ei ole esittää lausuntoa sisäisen valvonnan vaikuttavuudesta. Tarkastukseen kuuluu myös sovellettujen tilinpäätösperiaatteiden asianmukaisuuden ja esitettyjen kirjanpidollisten arvioiden kohtuullisuuden sekä konsolidoidun tilinpäätöksen yleisen esittämistavan arvioiminen.

| V | Tulojen alalla tilintarkastustuomioistuimen tarkastus, joka koskee arvonlisäveroon (alv) ja bruttokansantuloon (BKTL) perustuvia omia varoja, alkaa makroekonomisista aggregaateista, joiden perusteella näiden omien varojen määrä lasketaan. Tämän jälkeen tilintarkastustuomioistuin arvioi komission järjestelmät, joiden avulla makroekonomisia aggregaatteja käsitellään, kunnes jäsenvaltioiden maksuosuudet on saatu ja tiedot on sisällytetty konsolidoituun tilinpäätökseen. Perinteisten omien varojen osalta tilintarkastustuomioistuin tutkii tulliviranomaisten tilit ja analysoi tullivalvonnan alaisen maksuvirran siihen saakka, kunnes komissio on vastaanottanut asianomaiset määrät ja ne on kirjattu tileihin. |
| --- | --- |

V

Tulojen alalla tilintarkastustuomioistuimen tarkastus, joka koskee arvonlisäveroon (alv) ja bruttokansantuloon (BKTL) perustuvia omia varoja, alkaa makroekonomisista aggregaateista, joiden perusteella näiden omien varojen määrä lasketaan. Tämän jälkeen tilintarkastustuomioistuin arvioi komission järjestelmät, joiden avulla makroekonomisia aggregaatteja käsitellään, kunnes jäsenvaltioiden maksuosuudet on saatu ja tiedot on sisällytetty konsolidoituun tilinpäätökseen. Perinteisten omien varojen osalta tilintarkastustuomioistuin tutkii tulliviranomaisten tilit ja analysoi tullivalvonnan alaisen maksuvirran siihen saakka, kunnes komissio on vastaanottanut asianomaiset määrät ja ne on kirjattu tileihin.

| VI | Menojen alalla tilintarkastustuomioistuin tarkastaa maksutapahtumat, kun menot ovat aiheutuneet ja ne on kirjattu ja hyväksytty. Tarkastus kattaa ennakkomaksuja lukuun ottamatta kaikentyyppiset (myös omaisuuserien hankintaan liittyvät) maksut siinä vaiheessa, kun maksu on suoritettu. Ennakkomaksut tutkitaan, kun varojen saajaa vaaditaan näyttämään toteen tai tämä näyttää toteen varojen asianmukaisen käytön ja ennakkomaksun kirjanpidollinen selvitys suoritetaan tai maksu on perittävissä takaisin. |
| --- | --- |

VI

Menojen alalla tilintarkastustuomioistuin tarkastaa maksutapahtumat, kun menot ovat aiheutuneet ja ne on kirjattu ja hyväksytty. Tarkastus kattaa ennakkomaksuja lukuun ottamatta kaikentyyppiset (myös omaisuuserien hankintaan liittyvät) maksut siinä vaiheessa, kun maksu on suoritettu. Ennakkomaksut tutkitaan, kun varojen saajaa vaaditaan näyttämään toteen tai tämä näyttää toteen varojen asianmukaisen käytön ja ennakkomaksun kirjanpidollinen selvitys suoritetaan tai maksu on perittävissä takaisin.

| VII | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että se on saanut tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä lausuntojensa perustaksi. |
| --- | --- |

VII

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että se on saanut tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä lausuntojensa perustaksi.

Tilien luotettavuus

| Lausunto tilien luotettavuudesta









  VIII | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että Euroopan unionin konsolidoitu tilinpäätös 31. joulukuuta 2014 päättyneeltä varainhoitovuodelta antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikeat ja riittävät tiedot unionin taloudellisesta asemasta 31. päivältä joulukuuta 2014 sekä toimien tuloksista, rahavirroista ja nettovarallisuuden muutoksista mainittuna päivänä päättyneeltä varainhoitovuodelta varainhoitoasetuksen ja kansainvälisesti hyväksyttyihin julkisen sektorin tilinpäätösstandardeihin perustuvien kirjanpitosääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

Lausunto tilien luotettavuudesta

VIII

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että Euroopan unionin konsolidoitu tilinpäätös 31. joulukuuta 2014 päättyneeltä varainhoitovuodelta antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikeat ja riittävät tiedot unionin taloudellisesta asemasta 31. päivältä joulukuuta 2014 sekä toimien tuloksista, rahavirroista ja nettovarallisuuden muutoksista mainittuna päivänä päättyneeltä varainhoitovuodelta varainhoitoasetuksen ja kansainvälisesti hyväksyttyihin julkisen sektorin tilinpäätösstandardeihin perustuvien kirjanpitosääntöjen mukaisesti.

Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus

Tulot

| Lausunto tilien perustana olevien tulojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta









  IX | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 31. päivänä joulukuuta 2014 päättyneen varainhoitovuoden tilien perustana olevat tulot ovat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset. |
| --- | --- |

Lausunto tilien perustana olevien tulojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

IX

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 31. päivänä joulukuuta 2014 päättyneen varainhoitovuoden tilien perustana olevat tulot ovat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset.

Maksut

| Perustelut kielteiselle lausunnolle tilien perustana olevien maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta









  X | Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeisiin 1–4 (3) sisällytettyjen toimintaan liittyvien menojen virhetaso on olennainen. Tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan tilien perustana olevien maksujen virhetaso on 4,4 prosenttia. Tilintarkastustuomioistuimen johtopäätöstä tukee yhteenvetokertomuksessa esitetty komission analyysi riskinalaisista määristä. |
| --- | --- |

Perustelut kielteiselle lausunnolle tilien perustana olevien maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

X

Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeisiin 1–4 (3) sisällytettyjen toimintaan liittyvien menojen virhetaso on olennainen. Tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan tilien perustana olevien maksujen virhetaso on 4,4 prosenttia. Tilintarkastustuomioistuimen johtopäätöstä tukee yhteenvetokertomuksessa esitetty komission analyysi riskinalaisista määristä.

Kielteinen lausunto tilien perustana olevien maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

| XI | Tilintarkastustuomioistuin katsoo tilien perustana olevien maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta annetun kielteisen lausunnon perusteluja koskevassa kohdassa kuvattujen tekijöiden merkittävyyden perusteella, että 31. joulukuuta 2014 päättyneen varainhoitovuoden tilien perustana oleviin maksuihin liittyvä virhetaso on olennainen. |
| --- | --- |

XI

Tilintarkastustuomioistuin katsoo tilien perustana olevien maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta annetun kielteisen lausunnon perusteluja koskevassa kohdassa kuvattujen tekijöiden merkittävyyden perusteella, että 31. joulukuuta 2014 päättyneen varainhoitovuoden tilien perustana oleviin maksuihin liittyvä virhetaso on olennainen.

| Muu informaatio









  XII | Tilinpäätöstä koskeva katsaus ja analyysi eivät ole osa tilinpäätöstä. Tilinpäätöstä koskevassa katsauksessa ja analyysissä annetut tiedot vastaavat tilinpäätöksen tietoja. |
| --- | --- |

Muu informaatio

XII

Tilinpäätöstä koskeva katsaus ja analyysi eivät ole osa tilinpäätöstä. Tilinpäätöstä koskevassa katsauksessa ja analyysissä annetut tiedot vastaavat tilinpäätöksen tietoja.

10. syyskuuta 2015

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

presidentti

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBURG

---

(1)  Konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat sisältävät taseen, tuloslaskelman, rahavirtalaskelman, nettovarallisuuden muutoksia koskevan laskelman sekä yhteenvedon keskeisistä tilinpäätöksen laatimisperiaatteista ja muut liitetiedot (segmenttiraportointi mukaan luettuna).

1

(2)  Talousarvion toteuttamista koskeva yhdistelty selvitys sisältää yhdistellyn selvityksen talousarvion toteuttamisesta ja sitä koskevat liitetiedot.

2

(3)  Näitä otsakkeita käsitellään vuosikertomuksen luvuissa 5–8.

3

---