# Eiropas Savienības C 377/2015

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 377 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 58. sējums2015. gada 13. novembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 377

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

58. sējums2015. gada 13. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| 2015/C 377/01 | Komisijas Paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai Eiropas Savienības 2014. gada konsolidētie finanšu pārskati | 1 |
| 2015/C 377/02 | Ticamības deklarācija, ko Palāta sagatavojusi Eiropas Parlamentam un Padomei – Neatkarīga revidenta ziņojums | 146 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

2015/C 377/01

Komisijas Paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai Eiropas Savienības 2014. gada konsolidētie finanšu pārskati

1

2015/C 377/02

Ticamības deklarācija, ko Palāta sagatavojusi Eiropas Parlamentam un Padomei – Neatkarīga revidenta ziņojums

146

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

| 13.11.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 377/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 377/1

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN REVĪZIJAS PALĀTAI

Eiropas Savienības 2014. gada konsolidētie finanšu pārskati

(2015/C 377/01)

SATURS

| FINANŠU PĀRSKATA IZSKATĪŠANA UN ANALĪZE | 2 |
| --- | --- |

| KONSOLIDĒTO FINANŠU PĀRSKATU PIEZĪME | 22 |
| --- | --- |

| KONSOLIDĒTIE FINANŠU PĀRSKATI UN PASKAIDROJUMI | 23 |
| --- | --- |

| BILANCE | 24 |
| --- | --- |

| FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS | 25 |
| --- | --- |

| NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS | 26 |
| --- | --- |

| PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU PĀRMAIŅĀM | 27 |
| --- | --- |

| FINANŠU PĀRSKATU PASKAIDROJUMI | 28 |
| --- | --- |

| KOPSAVILKUMA PĀRSKATI PAR BUDŽETA IZPILDI UN PASKAIDROJUMI | 99 |
| --- | --- |

FINANŠU PĀRSKATA IZSKATĪŠANA UN ANALĪZE

1.   ES: INSTITUCIONĀLĀ PĀRVALDĪBA UN DARBĪBA

Eiropas Savienība (ES) ir ekonomiska un politiska 28 Eiropas valstu partnerība. Tā tika izveidota 1993. gadā, parakstot Māstrihtas līgumu, un ir Eiropas Kopienas, Eiropas Ogļu un tērauda kopienas (EOTK) un Euratom pēctece. Jaunākie būtiskākie ES konstitucionālā pamata grozījumi tika veikti, parakstot Lisabonas līgumu, kas stājās spēkā 2009. gada 1. decembrī.

ES pamatā ir tiesiskums. Tas nozīmē, ka ikviens ES veiktais pasākums balstās uz līgumiem, kurus brīvprātīgi un demokrātiski ir apstiprinājušas visas ES dalībvalstis. Tai ir unikāla iestāžu struktūra:

| — | Eiropas pilsoņi tieši ievēl Eiropas Parlamenta (EP) deputātus, |
| --- | --- |

—

Eiropas pilsoņi tieši ievēl Eiropas Parlamenta (EP) deputātus,

| — | ES vispārējās prioritātes nosaka Eiropadome, kurā tiekas valstu un ES līmeņa vadītāji, |
| --- | --- |

—

ES vispārējās prioritātes nosaka Eiropadome, kurā tiekas valstu un ES līmeņa vadītāji,

| — | valdības aizstāv savas valsts nacionālās intereses Eiropas Savienības Padomē (“Padome”), |
| --- | --- |

—

valdības aizstāv savas valsts nacionālās intereses Eiropas Savienības Padomē (“Padome”),

| — | ES intereses kopumā veicina Eiropas Komisija (“Komisija”), kuras priekšsēdētāju ievēl EP un kuras locekļus iecelšanai iesaka valstu valdības, savstarpēji vienojoties ar jaunievēlēto priekšsēdētāju, un par kuras apstiprināšanu kopumā balso EP. |
| --- | --- |

—

ES intereses kopumā veicina Eiropas Komisija (“Komisija”), kuras priekšsēdētāju ievēl EP un kuras locekļus iecelšanai iesaka valstu valdības, savstarpēji vienojoties ar jaunievēlēto priekšsēdētāju, un par kuras apstiprināšanu kopumā balso EP.

ES ir sava tiesiskā kārtība, kas ir nodalīta no starptautiskajām tiesībām un ir dalībvalstu tiesību sistēmas neatņemama daļa. ES tiesiskās kārtības pamatā ir savi tiesību avoti. Ņemot vērā šo avotu dažādo raksturu, starp tiem bija jānosaka hierarhija. Primārie tiesību akti ir hierarhijas virsotnē, un tos pārstāv līgumi. Nākamie ir ES noslēgtie starptautiskie nolīgumi, vispārējie tiesību principi un sekundārie tiesību akti, kuru pamatā ir līgumi.

ES tiesību aktu avoti un hierarhija:

| — | Līgums par Eiropas Savienību (LES), Līgums par Eiropas Savienības darbību (LESD), Eiropas Savienības Pamattiesību harta, citi līgumi un protokoli, |
| --- | --- |

—

Līgums par Eiropas Savienību (LES), Līgums par Eiropas Savienības darbību (LESD), Eiropas Savienības Pamattiesību harta, citi līgumi un protokoli,

| — | starptautiskie nolīgumi, |
| --- | --- |

—

starptautiskie nolīgumi,

| — | Eiropas Savienības tiesību aktu vispārējie principi, |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības tiesību aktu vispārējie principi,

| — | sekundārie tiesību akti. |
| --- | --- |

—

sekundārie tiesību akti.

ES institucionālā pārvalde sastāv no iestādēm, aģentūrām un citām ES struktūrām, kas uzskaitītas finanšu pārskatu 10. paskaidrojumā. Galvenās institūcijas, kas ir atbildīgas par politikas izstrādi un lēmumu pieņemšanu, ir Eiropas Parlaments, Eiropadome, Padome un Komisija.

Eiropas Parlaments

EP ir nozīmīgs forums, kurā notiek politiskās debates un lēmumu pieņemšana ES līmenī. EP deputātus tieši ievēl vēlētāji visās dalībvalstīs, lai viņi pārstāvētu iedzīvotāju intereses attiecībā uz ES likumdošanu un lai pārliecinātos, ka citas ES iestādes darbojas demokrātiski.

Laika gaitā, pamatojoties uz vēlākām izmaiņām Eiropas līgumos, EP ir ieguvis ievērojamas likumdošanas un budžeta pilnvaras, kas kopā ar Padomes dalībvalstu valdību pārstāvjiem ļauj noteikt virzienu, kādā dodas Eiropas projekts. Tādējādi EP ir centies veicināt demokrātiju un cilvēktiesību ievērošanu – ne tikai Eiropā, bet arī visā pasaulē.

EP un Padome attiecībā uz ikgadējo budžeta procedūru ir vienlīdzīgās pozīcijās. Tas ir iesaistīts budžeta izveides procesā no sagatavošanas posma, jo īpaši nosakot vispārīgās pamatnostādnes un izdevumu veidus, līdz pat budžeta pieņemšanai. Tas kopā ar Padomi izveido budžetu un pārrauga tā īstenošanu. EP, saņemot Padomes ieteikumu, dod apstiprinājumu ES budžeta īstenošanai. Visbeidzot EP sniedz piekrišanu daudzgadu finanšu shēmai (DFS), kas nodrošina to, ka ES izdevumi tiek veikti godprātīgi un pašu resursu robežās. Pašreizējais EP priekšsēdētājs ir Martins Šulcs.

Eiropadome un Eiropas Savienības Padome

Eiropadome, ko veido dalībvalstu valsts vai valdību vadītāji, kopā ar tās priekšsēdētāju un Komisijas priekšsēdētāju nodrošina nepieciešamo stimulu ES attīstībai un nosaka vispārējos politiskos virzienus un prioritātes. Donalds Tusks ir pašreizējais Eiropadomes priekšsēdētājs.

Padome kopīgi ar Eiropas Parlamentu pieņem ES tiesību aktus (regulas un direktīvas), kā arī pieņem lēmumus un nesaistošus ieteikumus. Padomē ir pa vienam pārstāvim no katras dalībvalsts ministru līmenī, kas ir pilnvarots uzņemties saistības attiecīgās dalībvalsts valdības vārdā un īstenot balsošanas tiesības. Izņemot Ārlietu sastāvu, Padomi vada tās dalībvalsts pārstāvis, kura ir Eiropas Savienības prezidējošā valsts, ievērojot vienlīdzīgas rotācijas principu ik pēc sešiem mēnešiem. Komiteja, kas sastāv no dalībvalstu valdību pastāvīgajiem pārstāvjiem (Coreper), sagatavo Padomes darbu.

Padome savas kompetences ietvaros pieņem lēmumus ar kvalificētu balsu vairākumu, izņemot tad, ja līgumos paredzēts citādi (piemēram, vienprātīgi vai ar vienkāršu balsu vairākumu). Padome ir viena no budžeta iestādes divām nodaļām (otra ir EP), kas pieņem ES budžetu. Padome arī saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru vienprātīgi pieņem lēmumus, nosakot noteikumus, kas attiecas uz pašas resursu sistēmu un DFS. Pēdējā gadījumā EP ir jādod piekrišana ar tās deputātu balsu vairākumu. Jaunāko DFS (2014.–2020. gadam) Padome pieņēma 2013. gada novembrī.

Eiropas Komisija

Komisija ir ES izpildvaras iestāde. Tā pārstāv ES intereses kopumā (nevis atsevišķu valstu intereses).

Komisijas galvenie uzdevumi ir šādi:

| — | ierosināt tiesību aktus, kurus pēc tam pieņem likumdevēji – Eiropas Parlaments un Padome, |
| --- | --- |

—

ierosināt tiesību aktus, kurus pēc tam pieņem likumdevēji – Eiropas Parlaments un Padome,

| — | īstenot Eiropas tiesību aktus (vajadzības gadījumā ar ES Tiesas palīdzību), |
| --- | --- |

—

īstenot Eiropas tiesību aktus (vajadzības gadījumā ar ES Tiesas palīdzību),

| — | noteikt darbības mērķus un prioritātes, kas ik gadu tiek izklāstīti Komisijas gada darba programmā, un strādāt, lai tos sasniegtu, |
| --- | --- |

—

noteikt darbības mērķus un prioritātes, kas ik gadu tiek izklāstīti Komisijas gada darba programmā, un strādāt, lai tos sasniegtu,

| — | pārvaldīt un īstenot ES politiku un budžetu, |
| --- | --- |

—

pārvaldīt un īstenot ES politiku un budžetu,

| — | pārstāvēt Eiropas Savienību ārpus Eiropas (piemēram, vienoties par tirdzniecības nolīgumiem starp ES un citām valstīm). |
| --- | --- |

—

pārstāvēt Eiropas Savienību ārpus Eiropas (piemēram, vienoties par tirdzniecības nolīgumiem starp ES un citām valstīm).

Ik pēc pieciem gadiem tiek iecelta jauna 28 komisāru komanda (pa vienam no katras ES dalībvalsts). Eiropadome piedāvā Komisijas priekšsēdētāja kandidātu Eiropas Parlamentam, kas lemj ar kvalificētu balsu vairākumu, ņemot vērā EP vēlēšanas. Tad EP ievēl Komisijas priekšsēdētāju ar deputātu balsu vairākumu (kas atbilst vismaz 376 no 751 balss). Pēc šīm vēlēšanām jaunievēlētais priekšsēdētājs atlasa 27 citus Komisijas locekļus, pamatojoties uz dalībvalstu ierosinājumiem. Vēlāk jaunievēlētais Komisijas priekšsēdētājs vienojas ar Padomi par Komisāra amata kandidātu galīgo sarakstu. Komisijai kopumā ir nepieciešama Parlamenta piekrišana. Pirms tam komisāra amata kandidātus novērtē dažādas EP komitejas. Pašreizējās Komisijas pilnvaras būs spēkā līdz 2019. gada 31. oktobrim. Tās priekšsēdētājs ir Žans Klods Junkers.

Pašreizējās Komisijas prioritātes ir 1) nodarbinātība, izaugsme un investīcijas, 2) digitālais vienotais tirgus, 3) enerģētikas savienība un klimats, 4) iekšējais tirgus, 5) ekonomikas un monetārā savienība, 6) brīvā tirdzniecība starp ES un ASV, 7) tiesiskums un pamattiesības, 8) migrācija, 9) ES kā pasaules mēroga dalībniece un 10) demokrātiskās pārmaiņas.

Komisijas darbinieki strādā departamentos, kurus sauc par ģenerāldirektorātiem (ĢD) vai dienestiem; katrs atbild par noteiktu politikas jomu, un to vada ģenerāldirektors. ĢD sagatavo likumprojektus, bet to priekšlikumi kļūt oficiāli tikai tad, kad tos pieņem komisāru kolēģija (28 komisāru sanāksme). ĢD arī pārvalda finansējumu iniciatīvas ES līmenī, veic sabiedriskās apspriešanas un komunikācijas darbības.

Komisija arī administrē vairākas izpildaģentūras, kas palīdz pārvaldīt ES programmas.

2.   KOMISIJAS INICIATĪVAS UN STRATĒĢIJAS

Jaunā Komisija, kas darbu uzsāka 2014. gada novembrī, ir definējusi savu darba programmu 2015. gadam un jaunas iniciatīvas Komisijai līdz 2019. gadam. Darba programmā ir izklāstīti Komisijas plāni un noteikti pasākumi, kas 2015. gadā radīs pozitīvas pārmaiņas attiecībā uz nodarbinātību, izaugsmi un investīcijām. Šī programma ir vērsta uz vairākām konkrētām jaunām iniciatīvām, piemēram:

Jauns impulss nodarbinātībai, izaugsmei un ieguldījumiem:

| — | EUR 315 miljardu ieguldījumu ofensīva: plānam pievienotie turpmākie likumdošanas pasākumi, kas tika paziņoti 2014. gada beigās, par publiskā un privātā sektora investīciju apgūšanu reālajā ekonomikā nākamo trīs gadu laikā, |
| --- | --- |

—

EUR 315 miljardu ieguldījumu ofensīva: plānam pievienotie turpmākie likumdošanas pasākumi, kas tika paziņoti 2014. gada beigās, par publiskā un privātā sektora investīciju apgūšanu reālajā ekonomikā nākamo trīs gadu laikā,

| — | darbaspēka integrācijas un nodarbinātības veicināšana un |
| --- | --- |

—

darbaspēka integrācijas un nodarbinātības veicināšana un

| — | stratēģijas “Eiropa 2020” pārskatīšana. |
| --- | --- |

—

stratēģijas “Eiropa 2020” pārskatīšana.

Digitālā vienotā tirgus pasākumu kopums:

| — | apstākļu radīšana dinamiskai digitālajai ekonomikai un sabiedrībai, papildinot telekomunikāciju normatīvo vidi, |
| --- | --- |

—

apstākļu radīšana dinamiskai digitālajai ekonomikai un sabiedrībai, papildinot telekomunikāciju normatīvo vidi,

| — | autortiesību noteikumu modernizēšana, |
| --- | --- |

—

autortiesību noteikumu modernizēšana,

| — | noteikumu vienkāršošana patērētājiem, kuri veic pirkumus tiešsaistē un digitāli, |
| --- | --- |

—

noteikumu vienkāršošana patērētājiem, kuri veic pirkumus tiešsaistē un digitāli,

| — | kibervides drošības uzlabošana un |
| --- | --- |

—

kibervides drošības uzlabošana un

| — | digitalizācijas pieejamības nodrošināšana. |
| --- | --- |

—

digitalizācijas pieejamības nodrošināšana.

Noturīga enerģētikas savienība, kurā īsteno uz nākotni vērstu klimata pārmaiņu politiku:

| — | Eiropas Enerģētikas savienības izveide – lai nodrošinātu energoapgādes drošību, turpināt valstu enerģētikas tirgu integrāciju, samazināt Eiropas enerģētikas pieprasījumu un panākt energoresursu struktūras dekarbonizāciju, un |
| --- | --- |

—

Eiropas Enerģētikas savienības izveide – lai nodrošinātu energoapgādes drošību, turpināt valstu enerģētikas tirgu integrāciju, samazināt Eiropas enerģētikas pieprasījumu un panākt energoresursu struktūras dekarbonizāciju, un

| — | daudzpusēja reakcija uz klimata pārmaiņām. |
| --- | --- |

—

daudzpusēja reakcija uz klimata pārmaiņām.

Padziļināts un taisnīgāks iekšējais tirgus:

| — | iekšējā tirgus stratēģija, |
| --- | --- |

—

iekšējā tirgus stratēģija,

| — | darbaspēka mobilitātes pasākumu kopums, |
| --- | --- |

—

darbaspēka mobilitātes pasākumu kopums,

| — | kapitāla tirgu savienības rīcības plāns, |
| --- | --- |

—

kapitāla tirgu savienības rīcības plāns,

| — | sistēma finanšu iestāžu regulējumam un |
| --- | --- |

—

sistēma finanšu iestāžu regulējumam un

| — | aviācijas tiesību aktu kopums. |
| --- | --- |

—

aviācijas tiesību aktu kopums.

Tirdzniecības un investīciju stratēģija, lai palielinātu nodarbinātību un izaugsmi

Tiesiskuma un pamattiesību joma:

| — | ES pievienošanās Eiropas Cilvēktiesību konvencijai un |
| --- | --- |

—

ES pievienošanās Eiropas Cilvēktiesību konvencijai un

| — | Eiropas programma drošības jomā. |
| --- | --- |

—

Eiropas programma drošības jomā.

Jauna politika migrācijas jomā:

| — | izstrādājot jaunu pieeju legālajai migrācijai, padarīt Eiropas Savienību par pievilcīgu galamērķi talantīgiem un prasmīgiem cilvēkiem un |
| --- | --- |

—

izstrādājot jaunu pieeju legālajai migrācijai, padarīt Eiropas Savienību par pievilcīgu galamērķi talantīgiem un prasmīgiem cilvēkiem un

| — | uzlabot imigrācijas pārvaldību ES, veidojot ciešāku sadarbību ar trešām valstīm, solidaritāti starp mūsu dalībvalstīm un apkarojot cilvēku tirdzniecību. |
| --- | --- |

—

uzlabot imigrācijas pārvaldību ES, veidojot ciešāku sadarbību ar trešām valstīm, solidaritāti starp mūsu dalībvalstīm un apkarojot cilvēku tirdzniecību.

Spēcīgāks pasaules mēroga dalībnieks:

| — | Eiropas kaimiņattiecību politika un |
| --- | --- |

—

Eiropas kaimiņattiecību politika un

| — | ilgtspējīgas attīstības mērķi periodam pēc 2015. gada. |
| --- | --- |

—

ilgtspējīgas attīstības mērķi periodam pēc 2015. gada.

Taisnīga nodokļu vide:

| — | rīcības plāns attiecībā uz centieniem apkarot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un krāpšanu nodokļu jomā, tostarp pasākumi ES līmenī, lai pārietu uz sistēmu, kuras pamatā ir nosacījums, ka valsts, kurā gūst peļņu, ir arī valsts, kurā aprēķina nodokļus; ietverot automātisku informācijas apmaiņu par nodokļu nolēmumiem un uzņēmuma nodokļu bāzes stabilizēšana, un |
| --- | --- |

—

rīcības plāns attiecībā uz centieniem apkarot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un krāpšanu nodokļu jomā, tostarp pasākumi ES līmenī, lai pārietu uz sistēmu, kuras pamatā ir nosacījums, ka valsts, kurā gūst peļņu, ir arī valsts, kurā aprēķina nodokļus; ietverot automātisku informācijas apmaiņu par nodokļu nolēmumiem un uzņēmuma nodokļu bāzes stabilizēšana, un

| — | obligāta informācijas apmaiņa nodokļu nolēmumu lietās. |
| --- | --- |

—

obligāta informācijas apmaiņa nodokļu nolēmumu lietās.

Demokrātisku pārmaiņu Savienība:

| — | ES nolīgums par labāku likumdošanas procesu, |
| --- | --- |

—

ES nolīgums par labāku likumdošanas procesu,

| — | obligātais pārredzamības reģistrs un |
| --- | --- |

—

obligātais pārredzamības reģistrs un

| — | pārskats par lēmumu pieņemšanas procesu attiecībā uz ģenētiski modificētiem organismiem. |
| --- | --- |

—

pārskats par lēmumu pieņemšanas procesu attiecībā uz ģenētiski modificētiem organismiem.

Spēcīgāka ekonomiskā un monetārā savienība: turpināt centienus ekonomiskās stabilitātes veicināšanā un investoru piesaistīšanai Eiropai.

Izstrādājot darba programmu, Komisija izskatīja aptuveni 450 priekšlikumu, kas tika iesniegti EP un Padomei, un ierosināja atcelt vai grozīt 80 no tiem. Dažus ir ierosināts atsaukt, jo tie neatbilst jaunās Komisijas prioritātēm. Daudzos gadījumos Komisija ir stingri apņēmusies īstenot iecerētos mērķus, taču priekšlikumi ir nelietderīgi, ja tie vienkārši ir aizmirsti uz sarunu galda vai sarunu laikā tiek tā pārveidoti, ka vairs nevar sasniegt sākotnējo mērķi. Tādā gadījumā Komisija ierosinās jaunus, labākus veidus, kā sasniegt šos mērķus.

3.   ES BUDŽETS – NO SAGATAVOŠANAS LĪDZ IZPILDEI

3.1.   Budžets un finansējums

DFS sastāv no izdevumu kategorijām, katrai no kurām ir noteikti saistību apropriāciju gada ierobežojumi. Visu izdevumu kategoriju kopējā maksimālā summa veido saistību apropriāciju kopējo maksimālo robežu. No ES budžeta tiek finansēti dažādi politikas virzieni un programmas visā ES. Atbilstoši EP un Padomes DFS noteiktajām prioritātēm Komisija īsteno konkrētas programmas, darbības un projektus attiecīgajās jomās. Tiešu sasaisti starp gada budžetu un ES politikas virzieniem nodrošina budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām. Klasifikācija budžeta līdzekļu sadalei pa darbības jomām ļauj skaidri noteikt ES politikas jomas un katrai jomai atvēlēto līdzekļu kopējo apmēru. Budžetu sagatavo Komisija, un EP un Padome par to parasti vienojas decembra vidū atbilstīgi LESD 314. pantā noteiktajai procedūrai. Atbilstoši budžeta līdzsvarotības principam kopējiem ieņēmumiem attiecīgajā finanšu gadā jābūt vienādiem ar kopējiem izdevumiem.

ES ir pieejamas divas nozīmīgas finansējuma kategorijas: pašu resursu ieņēmumi un citi ieņēmumi. Pašu resursu ieņēmumi veido lielāko daļu ES līdzekļu un tiek uzkrāti automātiski, ļaujot ES finansēt savu budžetu un negaidot valstu iestāžu attiecīgo lēmumu. Budžeta finansēšanai nepieciešamo pašu resursu kopējo apmēru nosaka, no kopējiem izdevumiem atskaitot citus ieņēmumus. Pašu resursu kopējais apmērs nevar pārsniegt 1,23 % ES nacionālā kopienākuma (NKI). Pašu resursus var iedalīt tradicionālajos pašu resursos (piemēram, muitas nodevas), pašu resursos, kuru pamatā ir pievienotās vērtības nodoklis (PVN), un resursos, kuru pamatā ir nacionālais kopienākums (NKI). Citi ieņēmumi no ES darbībām (piemēram, naudas sodi, kas saistīti ar konkurences jautājumiem) parasti veido mazāk nekā 10 % no kopējiem ieņēmumiem.

ES ir vispārējs princips – nav atļauts aizņemties naudu kapitāla tirgos vai finanšu iestādēs, lai finansētu savu budžetu.

3.2.   Kā pārvalda un tērē ES budžetu

Primārie darbības izdevumi

ES darbības izdevumi aptver DFS dažādās izdevumu kategorijas, un tiem ir dažādi veidi atkarībā no tā, kā tiek izmaksāta un pārvaldīta nauda. Finanšu pārskatos, sākot ar 2014. gadu, Komisijas izdevumiem piemēro:

| | tiešu pārvaldību – gadījumos, kad budžetu tieši pilda Komisijas dienesti; |
| --- | --- |

tiešu pārvaldību – gadījumos, kad budžetu tieši pilda Komisijas dienesti;

| | netiešu pārvaldību – gadījumos, kad Komisija uztic budžeta izpildes uzdevumus ES vai valstu tiesību aktos paredzētām struktūrām, piemēram, ES aģentūrām; |
| --- | --- |

netiešu pārvaldību – gadījumos, kad Komisija uztic budžeta izpildes uzdevumus ES vai valstu tiesību aktos paredzētām struktūrām, piemēram, ES aģentūrām;

| | dalītu pārvaldību – saskaņā ar šo metodi budžeta izpildes uzdevumi tiek deleģēti dalībvalstīm. Šādi tiek pārvaldīti aptuveni 80 % izdevumu, un ir aptvertas tādas jomas kā lauksaimniecības izdevumi un strukturālas darbības. |
| --- | --- |

dalītu pārvaldību – saskaņā ar šo metodi budžeta izpildes uzdevumi tiek deleģēti dalībvalstīm. Šādi tiek pārvaldīti aptuveni 80 % izdevumu, un ir aptvertas tādas jomas kā lauksaimniecības izdevumi un strukturālas darbības.

Dažādie finanšu dalībnieki Komisijā

Komisāru kolēģija uzņemas kopīgu politisku atbildību, bet praksē pati neīsteno tai piešķirtās budžeta izpildes pilnvaras. Katru gadu tā deleģē šos uzdevumus atsevišķiem ierēdņiem, kuri atskaitās kolēģijai, ievēro Finanšu regulu (FR) un Civildienesta noteikumus (CN). Attiecīgos darbiniekus – parasti ģenerāldirektorus un dienestu vadītājus – dēvē par deleģētajiem kredītrīkotājiem. Tie savukārt var tālāk deleģēt budžeta izpildes uzdevumus pastarpināti deleģētiem kredītrīkotājiem.

Kredītrīkotāji atbild par visu pārvaldības procesu: tie gan nosaka, kas jādara, lai tiktu sasniegti iestādes noteiktie politikas mērķi, gan pārvalda sāktās darbības no darbību un budžeta viedokļa. Katram kredītrīkotājam jāsagatavo gada darbības pārskats par darbību, kas ir viņa(-as) pārziņā, kurā viņš(-a) ziņo par politikas rezultātiem un sniedz pamatotu apliecinājumu (ja viņam(-ai) tāds ir), ka pārskatā norādītajām darbībām piešķirtie līdzekļi izmantoti paredzētajam mērķim atbilstīgi pareizas finanšu pārvaldības principiem un izveidotās kontroles procedūras pietiekami garantē pamatā esošo darījumu likumību un pareizību. Pamatojoties uz Finanšu regulas 66. pantu, Komisija nodod kopsavilkuma ziņojumu (sintēzes ziņojumu) par katru gada darbības pārskatu EP un Padomei, saskaņā ar kuru Komisija uzņemas vispārēju politisku atbildību par ES budžeta pārvaldību atbilstīgi LESD 317. pantam. Ziņojums un gada darbības pārskats pieejams vietnē http://ec.europa.eu/atwork/planning-and-preparing/synthesis-report/index_lv.htm.

Grāmatvedis izpilda kredītrīkotāju sagatavotos maksājuma rīkojumus un rīkojumus atgūt līdzekļus un atbild par finanšu līdzekļu pārvaldību, grāmatvedības noteikumu un metožu noteikšanu, grāmatvedības sistēmu apstiprināšanu, grāmatvedības uzskaites veikšanu un iestādes gada finanšu pārskatu sagatavošanu. Turklāt grāmatvedim jāparaksta gada finanšu pārskati, apliecinot, ka tie visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo finanšu stāvokli, darbību rezultātus un naudas plūsmas.

Saistības izmantot ES budžetu

Lai varētu uzņemties juridiskas saistības, iesaistot trešās personas (piemēram, parakstīt līgumu vai dotāciju nolīgumu), gada budžetā jābūt budžeta pozīcijai attiecīgās darbības veikšanai. Budžeta pozīcijā jābūt arī pietiekamiem līdzekļiem izdevumu segšanai. Ja šie nosacījumi ir izpildīti, nepieciešamie līdzekļi jārezervē budžetā, uzņemoties budžeta saistības grāmatvedības sistēmā, un tikai tad var uzņemties juridiskas saistības. Līdzekļus no ES budžeta var tērēt tikai tad, kad kredītrīkotājs ir apstiprinājis budžeta saistības.

Pēc apstiprināšanas budžeta saistības tiek grāmatotas budžeta grāmatvedības sistēmā un apropriācijas tiek atbilstīgi izmantotas. Tomēr tas neietekmē finanšu pārskatus (vai virsgrāmatu), jo izdevumi vēl nav radušies.

Maksājuma veikšana

Komisija ir SWIFT (Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication – Vispasaules Starpbanku finanšu telekomunikāciju sabiedrība) dalībniece un veic vairāk nekā divus miljonus maksājumu gadā. Maksājumu var veikt tikai tad, kad kredītrīkotājs, kas atbild par attiecīgo darbību, ir apstiprinājis budžeta saistības.

Priekšfinansējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam piešķirtu naudas līdzekļu avansu, t. i., apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos laika posmā, kas noteikts saskaņā ar konkrētajām juridiskajām saistībām. Ja saņēmējam nerodas attiecināmie izdevumi, priekšfinansējums ir jāatdod ES. Tādējādi samaksātais priekšfinansējums nav galīgie izdevumi, kamēr nav izpildīti attiecīgie nolīguma noteikumi, tāpēc to grāmato ES bilancē aktīvos tad, kad tiek veikts sākotnējais maksājums.

Attiecīgā ES struktūra saņems izmaksu pieprasījumus, kas pamato to, kā saņēmējs iztērējis priekšfinansējuma summu atbilstīgi juridiskajām saistībām. Izmaksu pieprasījumu saņemšanas biežums mainās atkarībā no finansējamās darbības veida un nosacījumiem.

Attiecināmības kritēriji ir noteikti pamatdokumentā, uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, citos dotāciju saņēmējiem paredzētos dokumentos un/vai dotāciju nolīgumu pantos vai lēmumā piešķirt dotāciju. Pēc analīzes attiecināmās summas tiek grāmatotas izdevumos un saņēmējs tiek informēts par neattiecināmām summām.

Finanšu regula un citi piemērojamie tiesību akti, jo īpaši par lauksaimniecību un kohēzijas politiku, piešķir tiesības veikt izdevumu pārbaudes vairākus gadus pēc tam, kad izdevumi ir radušies. Ja konstatētas kļūdas, pārkāpumi vai krāpšana, tiek piemērotas finanšu korekcijas vai piedziņa (skatīt 6. paskaidrojumu finanšu pārskatu paskaidrojumos).

3.3.   Finanšu pārskati un pārskatatbildība

ES konsolidētie gada finanšu pārskati sniedz informāciju par ES iestāžu, aģentūru un citu struktūru darbībām, ņemot vērā budžetu un uzkrāšanas principu grāmatvedībā. Šajos finanšu pārskatos nav ietverti dalībvalstu gada finanšu pārskati.

ES gada finanšu pārskati sastāv no divām atsevišķām, bet savstarpēji saistītām daļām:

| a) | finanšu pārskati un |
| --- | --- |

a)

finanšu pārskati un

| b) | pārskati par budžeta izpildi, kuros sniegta sīkāka informācija par budžeta izpildi. |
| --- | --- |

b)

pārskati par budžeta izpildi, kuros sniegta sīkāka informācija par budžeta izpildi.

Komisijas grāmatveža pienākums ir sagatavot ES finanšu pārskatus un nodrošināt, ka tie no visiem būtiskajiem viedokļiem patiesi atspoguļo ES finanšu stāvokli, darbību rezultātus un naudas plūsmas.

Papildus iepriekš minētajiem gada pārskatiem tiek sagatavoti arī ad hoc ziņojumi par konkrētām jomām, piemēram, ziņojums par budžeta un finanšu pārvaldību, finanšu instrumentiem, par dotajām garantijām un finanšu korekcijām.

Komisijas pārskatu sniegšana un pārskatatbildība:

Image

3.4.   Revīzija un izpildes apstiprinājums

Revīzija

ES gada finanšu pārskatu un līdzekļu pārvaldības revīziju veic Revīzijas palāta (Tiesa) kā ārējie revidenti, kas papildus savai darbībai arī sagatavo EP un Padomei:

| 1) | gada pārskatu par darbībām, kas finansētas no vispārējā budžeta; |
| --- | --- |

1)

gada pārskatu par darbībām, kas finansētas no vispārējā budžeta;

| 2) | atzinumu, kura pamatā ir veiktā revīzija un kurš parādās ikgadējā ziņojumā kā ticamības deklarācija, par i) finanšu pārskatu ticamību un ii) pamatā esošo darījumu likumību un pareizību, aptverot gan no nodokļu maksātājiem ieturētos ieņēmumus, gan maksājumus galasaņēmējiem, un |
| --- | --- |

2)

atzinumu, kura pamatā ir veiktā revīzija un kurš parādās ikgadējā ziņojumā kā ticamības deklarācija, par i) finanšu pārskatu ticamību un ii) pamatā esošo darījumu likumību un pareizību, aptverot gan no nodokļu maksātājiem ieturētos ieņēmumus, gan maksājumus galasaņēmējiem, un

| 3) | īpašos ziņojumus, kuros izklāstīti konkrētās jomās veikto revīziju konstatējumi. |
| --- | --- |

3)

īpašos ziņojumus, kuros izklāstīti konkrētās jomās veikto revīziju konstatējumi.

Izpildes apstiprinājums

Pēdējais budžeta cikla posms ir konkrētā finanšu gada budžeta izpildes apstiprinājums. Budžeta izpildi ES apstiprina EP. Tas nozīmē, ka pēc revīzijas un gada finanšu pārskatu pabeigšanas Padomes pienākums ir sagatavot ieteikumu, un tad EP Komisijai un citām ES struktūrām sniedz izpildes apstiprinājumu par ES budžetu konkrētajā finanšu gadā. Lēmuma pamatā ir gada finanšu pārskatu pārbaude, Komisijas kopsavilkuma ziņojums un ikgadējais novērtējuma ziņojums, un Palātas ikgadējais ziņojums, audita ziņojums un speciālie ziņojumi, kā arī Komisijas atbildes un sīkāka informācija, ko tā sniegusi pēc pieprasījuma.

Izpildes apstiprinājums ir budžeta izpildes ārējās kontroles politikas aspekts un lēmums, ar kuru EP pēc Padomes ierosinājuma “atbrīvo” Komisiju (un citas ES struktūras) no pienākuma pārvaldīt konkrētu budžetu, jo tas nozīmē, ka budžets vairs nepastāv. Šai izpildes apstiprinājuma procedūrai var būt trīs iznākumi: izpilde tiek apstiprināta, izpildes apstiprināšana tiek atlikta vai izpilde netiek apstiprināta. EP ikgadējās budžeta izpildes apstiprinājuma procedūras neatņemama daļa ir uzklausīšana, kurā piedalās komisāri, un EP Budžeta kontroles komitejas locekļi viņiem uzdod jautājumus par to pārziņā esošajām politikas jomām. Plenārsēdē tiek pieņemts galīgais ziņojums par izpildes apstiprinājumu, tostarp īpaši ierosinājumi Komisijai veikt pasākumus. ECOFIN pieņem Padomes ierosinājumus apstiprināt izpildi. Uz EP ziņojumu par izpildes apstiprinājumu un Padomes ierosinājumu apstiprināt izpildi attiecas ikgadējais ziņojums par turpmākiem pasākumiem, kurā Komisija ieskicē noteiktus pasākumus, kurus tā veikusi, lai izpildītu ierosinājumus.

4.   ES KONSOLIDĒTIE FINANŠU PĀRSKATI: 2014. GADA FINANŠU SITUĀCIJA

4.1.   Vispārīgā tendence

Ieņēmumi

Piecu gadu ieņēmumu tendence, miljonos euro:

Image

2014. gadā samazinājās NKI resursu ieņēmumi, kamēr citi pašu resursu ieņēmumi saglabājās līdzīgā līmenī, bet izdevumu atgūšana (finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšana – skatīt 3.5. paskaidrojumu finanšu pārskatu paskaidrojumos) gandrīz dubultojās no EUR 1,8 miljardiem līdz EUR 3,4 miljardiem – tas bija saistīts ar 2000.–2006. gada kohēzijas plānošanas perioda slēgšanas posma ievērojamu virzību un neattiecināmo izdevumu saistītajiem atvilkumiem, kā arī nozīmīgajām Komisijas piemērotajām korekcijām lauksaimniecības politikā.

Izdevumi

Galvenie izmaksu posteņi ir pārvedumu maksājumi saistībā ar Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF), Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un citiem lauku attīstības instrumentiem, Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) un Kohēzijas fonda (KF) un Eiropas Sociālā fonda (ESF). 2014. finanšu gadā tie veido gandrīz 70 % kopējo izdevumu.

Izdevumi kopumā bija pagājušā gada līmenī. Tomēr samazinājums bija konstatēts ERAF/kohēzijai, kas bija saistīts ar to, ka 2014. gadā atzītie izdevumi attiecas tikai uz 2007.–2013. gada plānošanas periodu, turpretim par pašreizējo 2014.–2020. gada periodu izmaksas vēl nav iegrāmatotas saistībā ar programmu lēno uzsākšanu (dalībvalstīs ieviešana sākās tikai 2015. gadā).

ES arī nākotnes maksājumu saistības atzīst par izdevumiem, kas vēl netiek parādīti naudas budžeta kontos. Pieaugušās nākotnes maksājumu saistības, kas parādītas kā kreditoru parādi lauksaimniecības un lauku attīstības jomā, un nākotnes maksājumu saistības par iegūtajām pensiju tiesībām komisāriem, deputātiem un darbiniekiem parasti rada augstākas izmaksas un negatīvu ekonomisko rezultātu (šos maksājumus finansēs turpmākie budžeti, un tie vēl nav iekļauti ieņēmumos).

Ekonomiskais rezultāts

Perioda ekonomiskais rezultāts (deficīts) palielinājās no EUR 4  365 miljoniem 2013. gadā līdz EUR 11  280 miljoniem 2014. gadā. Galvenais šā pieauguma iemesls ir ievērojamie aktuārie zaudējumi (neto summa – EUR 9,2 miljardi), kas saistīti ar pensiju un citu darbinieku pabalstu saistībām, kas radušās procentu likmju samazināšanās rezultātā. Šādas svārstības ir sagaidāmas starptautiski lietoto grāmatvedības noteikumu un pašreizējās ekonomiskās vides dēļ. Ja procentu likmes palielinātos, būtu sagaidāma pretēja ietekme.

Turklāt, tā kā tas ir aptuvens aktuāra kopējo saistību vērtības aprēķins konkrētā laikā – 2014. gada 31. decembrī – un tā pamatā ir dažādi šajā laikā spēkā esoši pieņēmumi, šie zaudējumi nenorāda faktiskos maksājumus ES budžetā, kā arī neietekmē tās summas, kas no ES budžeta nākamajos gados jāizmaksā pensionāriem. Šie maksājumi jau tikuši aplēsti 2014.–2020. gada DFS un tiks iekļauti ikgadējā budžeta procesā.

Aktīvi

Nozīmīgākie posteņi bilances aktīvu pusē ir finanšu aktīvi (ieguldījumi, aizdevumi, nauda) un priekšfinansējuma summas, kas veido gandrīz 85 % ES aktīvu. Aizdevumu apjoms saglabājas stabils, aptuveni EUR 60 miljardi (skatīt 4.3.2. paskaidrojumu turpmāk), turpretim no ES budžeta finansēto finanšu instrumentu apjoms ir palielinājies par gandrīz EUR 2 miljardiem (skatīt 4.3.1. paskaidrojumu). Aktīvu pusē pamatlīdzekļu kategorijā ir iekļauti aktīvi, kas saistīti ar Copernicus programmu (EUR 1,5 miljardi), bet Galileo aktīvi – pie nepabeigtajiem pamatlīdzekļiem (EUR 1,5 miljardi).

Pēdējos gados ES iestādēm gada beigās ir izdevies saglabāt naudā un tās ekvivalentos turētās summas mazā apjomā. Liels naudas atlikums EUR 17,5 miljardu apmērā 2014. gada 31. decembrī ir saistīts ar budžeta procedūru un pašu resursu iemaksām saistībā ar PVN un NKI atlikumiem, kas saņemti no dalībvalstīm 2014. gada decembrī (skatīt 2.8.1. paskaidrojumu finanšu pārskatu paskaidrojumos).

Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās

Image

EUR 163 miljardi aktīvu un EUR 221 miljards saistību ES 2014. gada bilancē

| Aktīvi | Saistības |
| --- | --- |
| | |

Aktīvi

Saistības

Image

Image

Saistības

Saistības galvenokārt sastāv no četriem galvenajiem elementiem: Pensijas un citi darbinieku pabalsti, saistības, finanšu saistības, maksājumi un uzkrātie izdevumi. Lielākās izmaiņas, salīdzinot ar 2013. gadu, ir pensiju un citu darbinieku pabalstu saistību pieaugums no EUR 46,8 miljardiem 2013. gadā līdz EUR 58,6 miljardiem 2014. gadā, galvenokārt tāpēc, ka būtiski samazinājās procentu likmes (skatīt iepriekš).

Tas, ka saistību apjoms pārsniedz aktīvus, nenozīmē, ka ES iestādēm ir finansiālas grūtības, bet gan to, ka noteiktas saistības tiks segtas no turpmākajiem ikgadējiem budžetiem. Daudzus izdevumus saskaņā ar uzkrāšanas principu grāmatvedībā atzīst 2014. gadā, lai gan faktiski tos, iespējams, apmaksās 2015. gadā vai vēlāk un segs, izmantojot turpmāko gadu budžetus. Nozīmīgākās summas, kas jāuzsver, ir Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) pasākumi (samaksāti 2015. gadā) un darbinieku pabalsti (kas jāizmaksā vairāk nekā 30 turpmāko gadu laikā).

4.2.   Priekšfinansējums

Komisija dara visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka priekšfinansējuma līmenis tiek uzturēts pienācīgā līmenī. Ir jāatrod līdzsvars starp pietiekamas kontroles veikšanu un savlaicīgu izdevumu atzīšanu. Jāatzīmē, ka priekšfinansējuma līmeni būtiski ietekmē DFS cikls, piemēram, DFS perioda sākumā var gaidīt, ka saskaņā ar kohēzijas politiku dalībvalstīm būs jāizmaksā lieli avansa maksājumi.

Kopējais priekšfinansējuma apjoms (tostarp citi avansa maksājumi dalībvalstīm) ES bilancē veido EUR 45,2 miljardus, no kuriem 99,8 % attiecas uz Komisijas pasākumiem. Aptuveni 76 % Komisijas priekšfinansējuma tiek īstenots, izmantojot dalītu pārvaldību, kas nozīmē, ka budžeta izpildi deleģē dalībvalstīm (Komisija saglabā uzraudzības funkciju).

Komisijas priekšfinansējuma pārvaldības režīms

Image

Lielākā daļa izdevumu dalītas pārvaldības ietvaros attiecas uz lauksaimniecības izdevumiem un strukturālajiem pasākumiem. Nozīmīgākās priekšfinansējuma summas attiecas uz Eiropas reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu (ERAF un KF), Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Sociālo fondu (ESF).

Dalītas pārvaldības izdevumi pa fondiem

Image

4.3.   Finanšu instrumenti

4.3.1.   Finanšu instrumenti, kurus finansē no ES budžeta tiešas un netiešas pārvaldības ietvaros

Finanšu instrumentu nozīme un apjoms budžeta izpildei pieaug katru gadu. Šīs pieejas pamatideja atšķirībā no tradicionālās budžeta izpildes metodes, kurā izsniedz dotācijas un subsīdijas, ir tāda, ka par katru euro, kas iztērēts no budžeta, izmantojot finanšu instrumentus, galīgais atbalsta saņēmējs sviras efekta dēļ saņem vairāk nekā vienu euro finansiālam atbalstam. Šādas pamatotas ES budžeta izmantošanas pieejas mērķis ir maksimāli palielināt pieejamo fondu ietekmi.

Pārdošanai pieejamos finanšu aktīvus finanšu instrumentiem finansē no ES budžeta

Image

Kopumā izmanto trīs galvenos finanšu instrumentu veidus:

| — | pašu kapitāla instrumenti, |
| --- | --- |

—

pašu kapitāla instrumenti,

| — | aizdevumu instrumenti un |
| --- | --- |

—

aizdevumu instrumenti un

| — | garantijas instrumenti. |
| --- | --- |

—

garantijas instrumenti.

Informācija par galvenajiem instrumentiem ir dota turpmāk.

Garantiju fonds ārējai darbībai (EUR 1  996 miljoni aktīvu)

Garantiju fonds ārējai darbībai attiecas uz aizdevumiem, ko ES garantē saskaņā ar Padomes lēmumu, jo īpaši Eiropas Investīciju bankas (EIB) aizdevumiem ārpus ES, aizdevumiem saistībā ar mikrofinansiālo atbalstu (MFA) un Euratom aizdevumiem ārpus ES. Tas ir ilgtermiņa instruments (ilgtermiņa daļa ir EUR 1  489 miljoni), kuru pārvalda EIB, lai segtu neatmaksātus aizdevumus, kurus garantējusi ES. Fonda līdzekļus veido iemaksas no ES vispārējā budžeta (lai sasniegtu 9 % kapitāla vērtības saistībā ar darbībām), procentu ienākumi no ieguldījumiem, kuros izmantoti fonda aktīvi, un summas, kas atgūtas no saistības nepildošiem parādniekiem, attiecībā uz kuriem fondam nācies pildīt sniegtās garantijas. Ja gada beigās izveidojas pārpalikums, to atmaksā, iekļaujot ES budžetā kā ieņēmumus.

ES jāiekļauj garantijas rezerve trešām valstīm izsniegtiem aizdevumiem. Šī rezerve paredzēta Garantiju fonda prasību un, ja nepieciešams, tādu izmantoto garantiju finansēšanai, kas pārsniedz fondā pieejamos līdzekļus, tā, lai šīs summas varētu ieskaitīt budžeta izdevumos. Šī rezerve atbilst plānotajai summai, kas ir 9 % no izsniegtajiem aizdevumiem gada beigās.

Riska dalīšanas finanšu mehānisms (EUR 961 miljoni aktīvu)

Riska dalīšanas finanšu mehānismu (RDFM) pārvalda EIB, un Komisijas ieguldījumu portfelis tiek izmantots, lai veidotu uzkrājumus finanšu riskam aizdevumiem un garantijām, ko EIB piešķīrusi attiecināmiem pētniecības projektiem. Kopumā EUR 1 miljards no Komisijas budžeta ir paredzēts RDFM, un no šīs summas ne vairāk kā EUR 800 miljonu ir no programmas “Sadarbība” un ne vairāk kā EUR 200 miljonu ir no programmas “Kapacitāte”. EIB pati uzņēmusies saistības nodrošināt tādu pašu summu. DFS 2014.–2020. gadam ietvaros nebūs jaunu budžeta iemaksu RDFM. 2014. gada 31. decembrī Komisija kopā ar EBTA un trešām valstīm bija iemaksājusi RDFM EUR 856 miljonus. 2014. gadā 375 miljoni euro no ES iemaksām RDFM tika nodoti tā saistību pārņēmējam parāda instrumentam programmas “Apvārsnis 2020” ietvaros. Summa, kas tika uzrādīta kā iespējamās saistības (5.2.1. paskaidrojums finanšu pārskatu paskaidrojumos), atspoguļo aplēsi par maksimālajiem zaudējumiem 2014. gada 31. decembrī, kas veidotos Komisijai, ja netiktu pildītas saistības par EIB piešķirtajiem aizdevumiem vai garantijām saistībā ar RDFM. Jāņem vērā, ka Komisijas vispārējais risks ir ierobežots un nepārsniedz summu, kādu Komisija iemaksā mehānismā.

“Apvārsnis 2020” (EUR 643 miljoni aktīvu)

“Apvārsnis 2020” ir jauns pašu kapitāla instruments 2014.–2020. gada DFS ietvaros. “Apvārsnis 2020” tiek uzskatīts par līdzekli ekonomiskās izaugsmes virzīšanai un darbavietu radīšanai, un tam ir Eiropas vadītāju un EP deputātu politiskais atbalsts. Viņi ir vienisprātis, ka pētniecība ir investīcija nākotnē, tāpēc šī programma ir ES gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes un darbavietu attīstības plāna centrā. Savienojot pētniecību un inovācijas, “Apvārsnis 2020” palīdz to īstenot, liekot uzsvaru uz izcilu zinātnes, rūpniecības vadību un sociālo problēmu risināšanu. Mērķis ir nodrošināt Eiropā pasaules klases zinātnes veidošanos, noņemt šķēršļus inovācijām, un veicināt vieglāku sadarbību starp publisko un privāto sektoru inovāciju jomā. Programmu “Apvārsnis 2020” pārvalda EIF.

ETF uzsākšanas mehānisms (EUR 524 miljoni aktīvu)

Eiropas tehnoloģiju uzsākšanas mehānisms (ETF) aptver Izaugsmes un nodarbinātības programmu, daudzgadu programmu uzņēmumiem un uzņēmējdarbībai (MAP), Konkurences un inovāciju pamatprogrammu (CIP), kas ir EIF aizgādnībā, un nodrošina atbalstu jaunu MVU izveidei un finansēšanai, ieguldot līdzekļus piemērotos specializētos riska kapitāla fondos.

Aizdevumu garantiju instruments TEN-T projektiem (EUR 235 miljoni aktīvu)

Aizdevumu garantiju instruments TEN-T projektiem (LGTT) piešķir garantijas, lai mazinātu ieņēmumu risku TEN transporta projektiem sākuma gados. Konkrēti tas nozīmē, ka garantija segtu rezerves kredītlīnijas, kuras varētu tikt izmantotas tikai tad, ja projekta naudas plūsmas nebūtu pietiekamas augstākas kārtas parāda apkalpošanai. Instruments ir Komisijas un EIB kopīgs finanšu produkts. Sākotnēji kapitāla ieguldījumi LGTT instrumentā 2007.–2013. gada finansēšanas periodā tika noteikti EUR 1 miljarda apmērā, vienlīdzīgi sadalot starp Komisiju un EIB. Regulā (ES) Nr. 670/2012, ar kuru veica grozījumus, tika pārdalīti EUR 200 miljoni Projektu obligāciju iniciatīvai un vēl EUR 50 miljoni piešķirti finansējumam, tāpēc kopējais ES ieguldījums šim instrumentam veido EUR 250 miljonus.

2014. gada 31. decembrī Komisija bija iemaksājusi LGTT EUR 212 miljonus. Summa, kas tika atzīta kā iespējamās saistības (5.2.1. paskaidrojums finanšu pārskatu paskaidrojumos), atspoguļo aplēsi par maksimālajiem zaudējumiem 2014. gada 31. decembrī, kas veidotos Komisijai, ja netiktu pildītas saistības par EIB piešķirtajiem aizdevumiem saistībā ar LGTT darbībām. Jāņem vērā, ka Komisijas vispārējais risks ir ierobežots un nepārsniedz summu, kādu Komisija iemaksā instrumentā.

Finanšu instrumenti (FI) pa to veidiem

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Kopējie aktīvi | Kopējās saistības | Piešķirtās garantijas |
| Aizdevumu/pašu kapitāla/tehniskās palīdzības instrumenti: | | | |
| MEDA ekonomikas un finanšu sadarbības instruments Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības ietvaros | 290 | (3) | |
| Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instruments (EKPI) | 167 | (7) | |
| | 457 | (9) | |
| Aizdevumu instrumenti: aizdevumi MVU atbalstam | 19 | — | |
| Pašu kapitāla instrumenti: | | | |
| Straujas izaugsmes un inovatīvu MVU mehānisms (GIF) “Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas” ietvaros | 323 | (0) | |
| COSME – uzņēmumu un MVU konkurētspēja | 31 | — | |
| Eiropas Fonds Dienvidaustrumeiropai (EFSE) | 118 | — | |
| Uzņēmumu paplašināšanas fonds Rietumbalkānu Uzņēmumu attīstības un inovācijas mehānisma (EDIF) ietvaros | 10 | 0 | |
| Uzņēmumu inovācijas fonds (EIF) Rietumbalkānu Uzņēmumu attīstības un inovācijas mehānisma (EDIF) ietvaros | 21 | 0 | |
| Eiropas Tehnoloģiju uzsākšanas mehānisms 1998 (ETF) | 19 | (0) | |
| Pasaules Energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas fonds (GEEREF) | 72 | — | |
| Daudzgadu shēmas programma (MAP) Pašu kapitāla mehānisms | 183 | (0) | |
| Fonds Marguerite | 37 | — | |
| Eiropas mikrofinansēšanas instruments nodarbinātībai un sociālajai iekļaušanai | 60 | — | |
| SE4F – Vides izaugsmes fonds austrumu kaimiņreģionam | 52 | — | |
| Eiropas energoefektivitātes fonds | 89 | — | |
| Tehnoloģiju nodošanas izmēģinājumu projekti | 2 | (0) | |
| Āzijas parādu fonda mikrofinansēšanas iniciatīva | 10 | — | |
| SANAD – MENA fonds mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem | 9 | — | |
| | 1  035 | (1) | |
| Garantiju instrumenti: | | | |
| MVU Garantiju mehānisms “Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas” ietvaros (CIP SMEG) | 151 | (259) | — |
| COSME LGF – uzņēmumu un MVU konkurētspēja | 39 | (1) | (42) |
| “Apvārsnis 2020” – ES finansējums inovācijām | 478 | (11) | (98) |
| “Apvārsnis 2020” – MVU garantija | 165 | (1) | (267) |
| Aizdevumu garantijas instruments Ten-T projektiem (LGTT) | 235 | (3) | (209) |
| Garantiju mehānisms Rietumbalkānu Uzņēmumu attīstības un inovācijas mehānisma ietvaros | 21 | (2) | (10) |
| Daudzgadu programma (MAP) uzņēmumiem | 26 | (41) | — |
| Dabas kapitāla finansēšanas mehānisms | 3 | — | — |
| Projektu obligāciju instruments (PBI) | 149 | (2) | (138) |
| Energoefektivitātes privātā finansējuma instruments (PF4EE) | 6 | (0) | — |
| Eiropas progresa mikrofinansēšanas mandāts (PMF TA) | 13 | (9) | — |
| Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RDFM) | 961 | (32) | (883) |
| MVU garantiju mehānisms | 60 | (15) | — |
| | 2  309 | (376) | (1  647) |
| Kopā | 3  820 | (386) | (1  647) |
| Garantiju fonds ārējai darbībai | 1  996 | (25) | (19  198) |

(miljoni EUR)

Kopējie aktīvi

Kopējās saistības

Piešķirtās garantijas

Aizdevumu/pašu kapitāla/tehniskās palīdzības instrumenti:

MEDA ekonomikas un finanšu sadarbības instruments Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības ietvaros

290

(3)

Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instruments (EKPI)

167

(7)

457

(9)

Aizdevumu instrumenti: aizdevumi MVU atbalstam

19

—

Pašu kapitāla instrumenti:

Straujas izaugsmes un inovatīvu MVU mehānisms (GIF) “Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas” ietvaros

323

(0)

COSME – uzņēmumu un MVU konkurētspēja

31

—

Eiropas Fonds Dienvidaustrumeiropai (EFSE)

118

—

Uzņēmumu paplašināšanas fonds Rietumbalkānu Uzņēmumu attīstības un inovācijas mehānisma (EDIF) ietvaros

10

0

Uzņēmumu inovācijas fonds (EIF) Rietumbalkānu Uzņēmumu attīstības un inovācijas mehānisma (EDIF) ietvaros

21

0

Eiropas Tehnoloģiju uzsākšanas mehānisms 1998 (ETF)

19

(0)

Pasaules Energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas fonds (GEEREF)

72

—

Daudzgadu shēmas programma (MAP) Pašu kapitāla mehānisms

183

(0)

Fonds Marguerite

37

—

Eiropas mikrofinansēšanas instruments nodarbinātībai un sociālajai iekļaušanai

60

—

SE4F – Vides izaugsmes fonds austrumu kaimiņreģionam

52

—

Eiropas energoefektivitātes fonds

89

—

Tehnoloģiju nodošanas izmēģinājumu projekti

2

(0)

Āzijas parādu fonda mikrofinansēšanas iniciatīva

10

—

SANAD – MENA fonds mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem

9

—

1  035

(1)

Garantiju instrumenti:

MVU Garantiju mehānisms “Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas” ietvaros (CIP SMEG)

151

(259)

—

COSME LGF – uzņēmumu un MVU konkurētspēja

39

(1)

(42)

“Apvārsnis 2020” – ES finansējums inovācijām

478

(11)

(98)

“Apvārsnis 2020” – MVU garantija

165

(1)

(267)

Aizdevumu garantijas instruments Ten-T projektiem (LGTT)

235

(3)

(209)

Garantiju mehānisms Rietumbalkānu Uzņēmumu attīstības un inovācijas mehānisma ietvaros

21

(2)

(10)

Daudzgadu programma (MAP) uzņēmumiem

26

(41)

—

Dabas kapitāla finansēšanas mehānisms

3

—

—

Projektu obligāciju instruments (PBI)

149

(2)

(138)

Energoefektivitātes privātā finansējuma instruments (PF4EE)

6

(0)

—

Eiropas progresa mikrofinansēšanas mandāts (PMF TA)

13

(9)

—

Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RDFM)

961

(32)

(883)

MVU garantiju mehānisms

60

(15)

—

2  309

(376)

(1  647)

Kopā

3  820

(386)

(1  647)

Garantiju fonds ārējai darbībai

1  996

(25)

(19  198)

4.3.2.   Aizņēmumu un aizdevumu darbības, kuras pārvalda Komisija

Saskaņā ar ES līgumu ES ir pilnvarota pieņemt aizņēmumu darbības, lai mobilizētu finanšu līdzekļus, kas nepieciešami tās pilnvaru īstenošanai. Komisija, rīkojoties ES uzdevumā, pašlaik īsteno trīs galvenās programmas (makrofinansiālais atbalsts (MFA), maksājumu bilances (MB) atbalsts un Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM)), kuru ietvaros tā var piešķirt aizdevumus un kuras tā var finansēt, emitējot parāda instrumentus kapitāla tirgos vai ar finanšu iestādēm.

Image

Aizņēmumu un aizdevumu darbības ir darījumi ārpus ES budžeta. Saskaņā ar programmām ES aizdevumu darbībām nepieciešamais kapitāls tiek piesaistīts kapitāla tirgos vai izmantojot finanšu iestādes. ES nedrīkst aizņemties, lai finansētu savus parastos budžeta izdevumus vai budžeta deficītu. Aizņēmumu apjoms ir dažāds, sākot no privātiem vērtspapīru izvietojumiem par summām, kas nepārsniedz EUR 500 miljonus, un beidzot ar etalonapjoma obligāciju emisijām (vismaz EUR 1 miljarda apmērā). Parasti līdzekļi tiek aizdoti saņēmējvalstij ar kompensējošām darbībām, t. i., ar tādu pašu kuponu, dzēšanas termiņu un summu. Neraugoties uz kompensējošo metodoloģiju, parāda apkalpošana saistībā ar finansējuma instrumentiem ir ES juridisks pienākums, kas nodrošina visu maksājumu veikšanu pilnā apmērā un savlaicīgi. Komisija ir ieviesusi procedūras tā, lai nodrošinātu aizņēmumu atmaksu pat tad, ja aizdevuma saistības netiek pildītas. Attiecībā uz katras valsts programmu ar EP, Padomes un Komisijas lēmumiem tiek noteikta kopējā summa, kas tiks piešķirta, maksājumu daļas (maksimālais skaits), kas jāveic, un aizdevuma paketes maksimālais (vidējais) dzēšanas termiņš. Pēc tam Komisija un saņēmējvalsts vienojas par aizdevuma/finansējuma parametriem, tostarp daļām un to maksājumiem. Turklāt visu aizdevuma daļu izmaksa, izņemot pirmo, ir atkarīga no stingriem atbilstības nosacījumiem, kas ietver Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) atbalstam līdzīgus noteikumus kopīgās ES/SVF finanšu palīdzības kontekstā, kas ir vēl viens faktors, kas ietekmē finansējuma grafiku. Tas nozīmē, ka piešķiršanas laiks un termiņi ir atkarīgi no saistītām ES aizdevumu darbībām. Finansējums tiek piešķirts tikai euro, un dzēšana termiņš ir no trīs līdz 30 gadiem.

ES aizņēmumi ir tiešas beznosacījumu saistības ES, un tos garantē 28 dalībvalstis. Aizņēmumus, kas tiek veikti, lai finansētu aizdevumus valstīm ārpus ES, sedz Garantiju fonds ārējai darbībai. Ja saņēmējvalsts nepilda saistības, parāda apkalpošanas maksājumiem, ja iespējams, izmanto pieejamo Komisijas naudas līdzekļu atlikumu kasē. Ja tas nav iespējams, Komisija nepieciešamos līdzekļus ņem no dalībvalstīm. Saskaņā ar ES pašu resursu tiesību aktiem (Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 12. pants) ES dalībvalstīm ir juridisks pienākums darīt pieejamus pietiekamus līdzekļus, lai izpildītu ES saistības. Tādējādi ieguldītāji ir pakļauti tikai ES kredītriskam, nevis finansēto aizdevumu saņēmēju kredītriskam. Kompensējošie aizdevumi nodrošina, ka ES budžets nav pakļauts nekādam procentu likmju vai ārvalstu valūtas riskam.

Maksājumu bilance

Maksājumu bilances (MB) aizdevums ir uz politiku balstīts finanšu instruments, lai sniegtu vidēja termiņa finansiālu atbalstu ES dalībvalstīm. Saskaņā ar šo instrumentu var piešķirt aizdevumus dalībvalstīm, kurām ir vai kurām draud grūtības saistībā ar to maksājumu bilanci vai kapitāla apriti. Šo iespēju var izmantot tikai dalībvalstis, kuras vēl nav ieviesušas euro. MB palīdzība Latvijai tika piešķirta pirms 2014. gada 1. janvāra, kad valstī tika ieviests euro. Maksimālā aizdevuma summa ir ierobežota un nepārsniedz EUR 50 miljardus. Ar šādiem MB aizdevumiem saistītus aizņēmumus garantē ES budžets, un attiecīgi 2014. gada 31. decembrī budžets bija pakļauts maksimālajam iespējamam riskam EUR 8,6 miljardu apmērā saistībā ar šādiem aizdevumiem (turpmāk norādītā summa EUR 8,4 miljardi ir nominālvērtība).

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Ungārija | Latvija | Rumānija | Kopā |
| Piešķirtie aizdevumi kopā | 6  500 | 3  100 | 8  400 | 18  000 |
| Izmaksāti 31.12.2013. | 5  500 | 2  900 | 5  000 | 13  400 |
| Izmaksāti 2014. gadā | — | — | — | — |
| Aizdevumi, kas atmaksāti 31.12.2014. | 5  500 | 2  900 | 5  000 | 13  400 |
| Nenokārtotā summa 31.12.2014. | (4  000) | (1  000) | — | (5  000) |
| Nenokārtotā summa 31.12.2014. | 1  500 | 1  900 | 5  000 | 8  400 |

(miljoni EUR)

Ungārija

Latvija

Rumānija

Kopā

Piešķirtie aizdevumi kopā

6  500

3  100

8  400

18  000

Izmaksāti 31.12.2013.

5  500

2  900

5  000

13  400

Izmaksāti 2014. gadā

—

—

—

—

Aizdevumi, kas atmaksāti 31.12.2014.

5  500

2  900

5  000

13  400

Nenokārtotā summa 31.12.2014.

(4  000)

(1  000)

—

(5  000)

Nenokārtotā summa 31.12.2014.

1  500

1  900

5  000

8  400

Tabula, kurā norādīts šo aizdevumu atmaksas grafiks, sniegta turpmāk.

Laikā starp 2008. gada novembri un 2009. gada beigām finansiāla palīdzība EUR 14,6 miljardu apmērā tika piešķirta Ungārijai, Latvijai un Rumānijai, un no šīs summas EUR 13,4 miljardi tika izmaksāti līdz 2011. gada vidum. Jāņem vērā, ka MB atbalsta programma Ungārijai beidzās 2010. gada novembrī (neizmantotais apjoms bija EUR 1 miljards) un pirmā atmaksātā summa EUR 2 miljardu apmērā tika saņemta saskaņā ar grafiku 2011. gada decembrī un tika saņemta saskaņā ar grafiku. MB atbalsta programma Latvijai beidzās 2012. gada janvārī (neizmantotais apjoms bija EUR 200 miljoni), un pirmās divas atmaksātās summas EUR 1 miljarda apmērā 2014. gada aprīlī un EUR 1,2 miljardu apmērā 2015. gada janvārī arī tika saņemtas laikā. Pirmā MB atbalsta programma Rumānijai beidzās 2012. gada maijā, un tika izmaksāta visa piešķirtā summa EUR 5 miljardu apmērā. Pirmā atmaksātā summa EUR 1,5 miljardu apmērā 2015. gadā janvārī tika saņemta saskaņā ar grafiku.

Rumānija 2011. gada februārī pieprasīja turpmāku finanšu atbalsta programmu piesardzības pasākumu (PFA) veidā MB instrumenta ietvaros, lai atbalstītu ekonomikas izaugsmes atsākšanu. Padome 2011. gada 12. maijā nolēma piešķirt Rumānijai ES MB atbalstu piesardzības pasākumu (PFA) veidā par summu, kas nepārsniedz EUR 1,4 miljardus (Padomes Lēmums 2011/288/ES), tomēr atbalsts beidzās 2013. gada marta beigās, un tā summa tā arī netika izmantota. Pēc tam, kad tika saņemts Rumānijas otrais pieprasījums sniegt atbalstu PFA veidā, Padome 2013. gada 22. oktobrī nolēma piešķirt jaunu ES MB atbalstu PFA veidā par summu, kas nepārsniedz EUR 2 miljardus (Padomes Lēmums 2013/531/ES), un to var aktivizēt līdz 2015. gada 30. septembrim. Ja tiks pieprasīts aktivizēt šo finanšu atbalstu, tas tiks piešķirts aizdevuma veidā ar maksimālo vidējo dzēšanas termiņu astoņi gadi. Tā kā šis PFA EUR 2 miljardu apmērā ir pašlaik vienīgā aktīvā programma MB mehānisma ietvaros, tā ir vienīgā vēl pieejamā summa.

Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Īrija | Portugāle | Kopā |
| Piešķirtie aizdevumi kopā | 22  500 | 26  000 | 48  500 |
| Izmaksāti 31.12.2013. | 21  700 | 22  100 | 43  800 |
| Izmaksāti 2014. gadā | 800 | 2  200 | 3  000 |
| Izmaksātie aizdevumi 31.12.2014. | 22  500 | 24  300 | 46  800 |
| Nenokārtotā summa 31.12.2014. | — | — | — |
| Nenokārtotā summa 31.12.2014. | 22  500 | 24  300 | 46  800 |

(miljoni EUR)

Īrija

Portugāle

Kopā

Piešķirtie aizdevumi kopā

22  500

26  000

48  500

Izmaksāti 31.12.2013.

21  700

22  100

43  800

Izmaksāti 2014. gadā

800

2  200

3  000

Izmaksātie aizdevumi 31.12.2014.

22  500

24  300

46  800

Nenokārtotā summa 31.12.2014.

—

—

—

Nenokārtotā summa 31.12.2014.

22  500

24  300

46  800

Tabula, kurā norādīts šo aizdevumu atmaksas grafiks, sniegta turpmāk.

Padome 2010. gada 11. maijā pieņēma Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (EFSM), lai saglabātu Eiropā finanšu stabilitāti (Padomes Regula (ES) Nr. 407/2010). Mehānisms, kura pamatā ir LESD 122. panta 2. punkts un kas dod iespēju piešķirt finansiālu palīdzību dalībvalstīm, kas ir nonākušas grūtībās vai kam draud nopietni sarežģījumi, kurus var izraisīt ārpus to kontroles esoši ārkārtēji apstākļi. Palīdzību var sniegt kā aizdevumu vai kredītlīniju. Komisija aizņemas naudas līdzekļus kapitāla tirgū vai, izmantojot finanšu iestādes, ES vārdā un pēc tam aizdod šos naudas līdzekļus saņēmējai dalībvalstij. Attiecībā uz katru valsti, kura saņem EFSM aizdevumu, pirms nākamā maksājuma veikšanas tiek sagatavots ceturkšņa novērtējums par politikas noteikumu izpildi.

ECOFIN Padomes 2010. gada 9. maija secinājumos noteikts, ka mehānisma līdzekļu apjoms ir ierobežots un nepārsniedz EUR 60 miljardus, savukārt juridiskais ierobežojums ir noteikts Padomes Regulas (ES) Nr. 407/2010 2. panta 2. punktā, kas aizdevumu vai kredītlīniju neatmaksāto summu samazina līdz tādai, kas ir pieejama saskaņā ar pašu resursu maksimālo apjomu. Aizņēmumus saistībā ar EFSM ietvaros izmaksātajiem aizdevumiem piešķir no ES budžeta, tādējādi 2014. gada 31. decembrī budžets bija pakļauts maksimālajam iespējamam riskam EUR 47,5 miljonu apmērā saistībā ar šiem aizdevumiem (iepriekš minētā summa EUR 46,8 miljardi ir nominālvērtība). Tā kā aizņēmumus EFSM ietvaros garantē ES budžets, EP pārbauda Komisijas darbības saistībā ar EFSM un īsteno kontroli budžeta un izpildes apstiprinājuma procedūras ietvaros. Tā kā abas MB programmas ir beigušās, tabulā iepriekš nav uzrādītas pieejamās summas.

Ar Īstenošanas lēmumu Padome 2010. gada decembrī nolēma piešķirt aizdevumu Īrijai ne vairāk kā EUR 22,5 miljardu apmērā un 2011. gada maijā – aizdevumu Portugālei maksimāli EUR 26 miljardu apmērā. Sākotnējos īstenošanas lēmumos tika noteikta nemainīga procentu likme ar starpību, kas nozīmē, ka nosacījumi ir līdzīgi SVF atbalsta nosacījumiem. Pieņemot Padomes Īstenošanas lēmumus 2011/682/ES un 2011/683/ES 2011. gada 11. oktobrī, Padome samazināja procentu likmes starpību ar atpakaļejošu datumu un vidējo atmaksas termiņu palielināja no 7,5 gadiem līdz 12,5 gadiem, un atsevišķu daļu termiņu – līdz 30 gadiem. Pieņemot Padomes Īstenošanas lēmumus 2013/313/ES un 2013/323/ES 2013. gada 21. jūnijā, Padome pagarināja EFSM aizdevumu Īrijai un Portugālei maksimālo vidējo dzēšanas termiņu vēl par septiņiem gadiem, un tagad tas ir 19,5 gadi. Pagarinājums izlīdzina parāda atmaksas profilu abām valstīm un samazina refinansēšanas vajadzības laikposmā pēc programmas.

2014. gadā tika izmaksātas pēdējās trīs daļas: EUR 0,8 miljardi Īrijai un EUR 1,8 miljardi Portugālei 2014. gada martā, un visbeidzot EUR 0,4 miljardi Portugālei 2014. gada novembrī. Portugāle piešķirto finanšu palīdzību EUR 1,7 miljardu apmērā līdz termiņa beigām nav pieprasījusi. EFSM ietvaros pašlaik nekādas summas nav pieejamas.

Tabulā turpmāk sniegts pārskats par plānoto atmaksas grafiku, izteiktu nominālvērtībā, saistībā ar piešķirtajiem EFSM un MB aizdevumiem (miljardos EUR) šo finanšu pārskatu parakstīšanas dienā:

| Gads | MB | EFSM | Kopā |
| --- | --- | --- | --- |
| Ungārija | Latvija | Rumānija | Kopā | Īrija | Portugāle | Kopā |
| 2015 | | | | 0 | 5,0 | | 5,0 | 5,0 |
| 2016 | 1,5 | | | 1,5 | | 4,75 | 4,75 | 6,25 |
| 2017 | | | 1,15 | 1,15 | | | 0 | 1,15 |
| 2018 | | | 1,35 | 1,35 | 3,9 | 0,6 | 4,5 | 5,85 |
| 2019 | | 0,5 | 1,0 | 1,5 | | | 0 | 1,5 |
| 2021 | | | | 0 | 3,0 | 6,75 | 9,75 | 9,75 |
| 2022 | | | | 0 | | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| 2024 | | | | 0 | 0,8 | 1,8 | 2,6 | 2,6 |
| 2025 | | 0,2 | | 0,2 | | | 0 | 0,2 |
| 2026 | | | | 0 | 2,0 | 2,0 | 4,0 | 4,0 |
| 2027 | | | | 0 | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 3,0 |
| 2028 | | | | 0 | 2,3 | | 2,3 | 2,3 |
| 2029 | | | | 0 | | 0,4 | 0,4 | 0,4 |
| 2032 | | | | 0 | 3,0 | | 3,0 | 3,0 |
| 2038 | | | | 0 | | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| 2042 | | | | 0 | 1,5 | 1,5 | 3,0 | 3,0 |
| Kopā | 1,5 | 0,7 | 3,5 | 5,7 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 52,5 |

Gads

MB

EFSM

Kopā

Ungārija

Latvija

Rumānija

Kopā

Īrija

Portugāle

Kopā

2015

0

5,0

5,0

5,0

2016

1,5

1,5

4,75

4,75

6,25

2017

1,15

1,15

0

1,15

2018

1,35

1,35

3,9

0,6

4,5

5,85

2019

0,5

1,0

1,5

0

1,5

2021

0

3,0

6,75

9,75

9,75

2022

0

2,7

2,7

2,7

2024

0

0,8

1,8

2,6

2,6

2025

0,2

0,2

0

0,2

2026

0

2,0

2,0

4,0

4,0

2027

0

1,0

2,0

3,0

3,0

2028

0

2,3

2,3

2,3

2029

0

0,4

0,4

0,4

2032

0

3,0

3,0

3,0

2038

0

1,8

1,8

1,8

2042

0

1,5

1,5

3,0

3,0

Kopā

1,5

0,7

3,5

5,7

22,5

24,3

46,8

52,5

Makrofinansiālais atbalsts (MFA)

MFA ir uz politiku balstīts finanšu instruments konkrētam mērķim nepiesaistīta atbalsta sniegšanai maksājumu bilances un/vai budžeta jomā trešām partnervalstīm, kuras ģeogrāfiski atrodas tuvu ES teritorijai. Tie ir vidēja termiņa/ilgtermiņa aizdevumi vai dotācijas vai atbilstīga to kombinācija, kas parasti papildina finansējumu saistībā ar SVF atbalstīto korekciju un reformu programmu. Šos aizdevumus garantē no garantiju fonda ārējai darbībai (skatīt 2.4. paskaidrojumu finanšu pārskatu paskaidrojumos).

4.3.3.   Starpvaldību finanšu stabilitātes mehānismi, uz kuriem neattiecas ES līgums: Eiropas Finanšu stabilitātes instruments un Eiropas Stabilizācijas mehānisms

Eiropas finanšu stabilitātes instrumentu (EFSI) izveidoja eurozonas dalībvalstis, un tā uzdevums ir saglabāt finanšu stabilitāti Eiropā, sniedzot finansiālu atbalstu eurozonas dalībvalstīm. EFSU nav ES struktūra, ir pilnībā pastāvīga un netiek konsolidēta ES finanšu pārskatos. To negarantē ES budžets. Attiecīgi tas neietekmē ES finanšu pārskatus, izņemot turpmāk aprakstītos ieņēmumus no sankcijām. Līdz ar ESM stāšanos spēkā (skatīt turpmāk) EFSI nav piešķīris jaunu finansiālu atbalstu pēc 2013. gada 1. jūlija.

Komisija atbild par vienošanos par politikas nosacījumiem, kas ir saistīti ar finansiālo atbalstu, un par atbilstības uzraudzību šiem nosacījumiem. Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1173/2011 ļauj dalībvalstīm, kuru valūta ir euro, piemērot sankcijas soda naudu veidā. Šīs soda naudas, kas iepriekšējā gadā bija 0,2 % no attiecīgās dalībvalsts IKP, var piemērot gadījumos, kad dalībvalsts nav veikusi piemērotus pasākumus, lai koriģētu pārmērīgo budžeta deficītu vai tad, kad ir veikta manipulācija ar statistikas datiem. Līdzīgi arī Regula (ES) Nr. 1174/2011 par makroekonomisko nelīdzsvarotību paredz ikgadējas soda naudas eurozonas dalībvalstīm 0,1 % no IKP apmērā gadījumos, kad dalībvalstis nav veikušas pieprasītos korektīvos pasākumus, vai gadījumos, kad nav iesniegts pietiekams korektīvo darbību plāns. Ar Regulu (ES) Nr. 1177/2011 tika atjaunināta Regula (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu. Šī atjauninātā regula paredz arī iespēju piemērot soda naudas eurozonas dalībvalstīm (0,2 % no IKP plus mainīgais komponents). Šādas soda naudas tiks pārskaitītas, izmantojot ES budžetu, un tad tiks ieskaitītas EFSI. Tas nozīmē, ka šie naudas līdzekļi tiktu uzskaitīti gan kā budžeta ieņēmumi, gan kā izdevumi, tādējādi neietekmējot kopējos budžeta izpildes rezultātus. Tāpat arī tiem nebūtu nekādas ietekmes uz ES finanšu pārskatos uzrādītajiem saimnieciskās darbības rezultātiem.

Eiropas Stabilizācijas mehānisms (ESM) ir starpvaldību organizācija, kas atbilst starptautiskajām publiskajām tiesībām, bet uz kuru neattiecas ES līgums. ESM līgumu parakstīja 17 eurozonas dalībvalstis, un tas stājās spēkā 2012. gada oktobrī. ESM ir uzņēmies uzdevumus, kurus pilda EFSM un EFSI, tādējādi kļūstot par vienīgo un pastāvīgo mehānismu, kas reaģē uz eurozonas dalībvalstu pieprasījumiem sniegt finansiālo palīdzību. Attiecīgi EFSI un EFSM turpmāk vairs neiesaistās jaunās finansēšanas programmās un neslēdz jaunus aizdevumu nolīgumus. Jāņem vērā, ka ES budžets negarantēs ESM aizņēmumus. Šis mehānisms būs atsevišķa juridiska persona, un to tieši finansēs eurozonas dalībvalstis, tāpēc tas nav ES struktūra un neietekmēs ne ES finanšu pārskatus, ne ES budžetu, izņemot iespējamos ieņēmumus no sankcijām, kā tas aprakstīts turpmāk.

Ieturētās soda naudas tiks pārskaitītas, izmantojot ES budžetu, un, tiklīdz EFSF darbības termiņš beigsies, tās tiks nodotas ESM. Turklāt Līgums par stabilitāti, koordināciju un pārvaldību paredz soda maksājumus jebkurai “līgumslēdzējai pusei”, ja attiecīgā dalībvalsts nav veikusi nepieciešamos pasākumus, lai novērstu deficīta kritērija pārkāpumu. Noteiktie sodi (kas nedrīkst pārsniegt 0,1 % IKP) būs jāmaksā ESM, ja tos piemēros eurozonas dalībvalstīm (tādējādi neietekmējot ES budžeta izpildes rezultātus, kā tas minēts EFSF gadījumā iepriekš), vai arī ES budžetā, ja tos piemēros dalībvalstīm, kas nav eurozonā. Pēdējā minētajā gadījumā sankciju summa kā ieņēmumi tiks ieskaitīta ES budžetā un attiecīgi atspoguļota finanšu pārskatos.

5.   ES BUDŽETA IZPILDES EKONOMISKAIS UN FINANSIĀLAIS KONTEKSTS

Makroekonomiskā vide

Valsts parāda krīzes kontekstā ES dalībvalstu ekonomiskā izaugsme no 2012. gada līdz 2013. gadam palēninājās, bet no 2013. gada līdz 2014. gadam – palielinājās. Šis vispārējais ekonomikas stāvoklis dalībvalstīs atspoguļojas ES pašu resursu ieņēmumos, kas radīja nelielu tradicionālo pašu resursu un PVN ieņēmumu pieaugumu. Tā kā NKI resursu ieņēmumi ir atlikusī sastāvdaļa, kas ir tieši saistīta ar kopējo maksājumu apropriāciju apjomu, kurus pieņem budžeta lēmējinstitūcija (un šīs apropriācijas dalībvalstis 2014.–2020. gada DFS ir samazinājušas), NKI resursu ieņēmumu summa 2014. gadā samazinājās.

Stabilitātes un izaugsmes pakta nostiprināšana ES paver ceļu Eiropas Savienības attiecīgo dalībvalstu publisko finanšu stabilitātei. Fiskālā pakta mērķis ir konsolidēt dalībvalstu publiskās finanses un ļaut tām turpmākajos gados palielināt IKP.

Eiropas Centrālās bankas (ECB) politika, saglabājot zemas procentu likmes, atbalsta eurozonas ekonomikas stabilizāciju. ECB tās pilnvarojuma robežās veicina izaugsmes palielināšanos eurozonā.

ES 28 iekšzemes kopprodukts tirgus cenās

Image

NKI resursu ieņēmumi

Image

Nesamaksāto maksājumu pieprasījumi

ES makroekonomiskās vides dēļ spiediens uz dalībvalstu valsts budžetu radīja spiedienu uz ES budžeta maksājumu apropriācijām. Šī situācijas attīstība radīja tūlītēju ietekmi uz maksājumu pieprasījumiem, kas saņemti no dalībvalstīm un citiem saņēmējiem. Nesamaksāto maksājumu pieprasījumu apjoms gada beigās bija palielinājies no EUR 24,3 miljardiem 2013. gadā līdz EUR 25,8 miljardiem 2014. gadā. Kaut arī vienmēr būs kādi nesamaksāti pieprasījumi, ņemot vērā summas, kas iesniegtas gada beigās, tomēr galvenais iemesls pēdējos gados konstatētajām ļoti lielajām summām ir nepietiekamās maksājumu apropriācijas.

Nesamaksāto maksājumu pieprasījumus finansē no nākamo gadu budžetiem. Paturot to prātā, 2015. gada maijā EP, Padome un Komisija vienojās par maksājumu plānu, lai panāktu, ka ES budžets atkal kļūst ilgtspējīgs. ES ir ļoti svarīgi apsvērt ilgtermiņa vajadzības budžeta maksājumu apropriācijām, jo tieši par tām lemj budžeta iestāde un bez tām nav iespējams veikt maksājumus vai naudas pārskaitījumus. Tiklīdz šāda vienošanās ir panākta, apropriācijas tiek automātiski pārveidotas par pieejamu ES naudu, veicot ikmēneša pašu resursu ieturēšanu.

Komisija katru nedēļu (reizēm katru dienu) veido īstermiņa naudas plūsmas prognozes, lai nodrošinātu tūlītēju ES maksājumu saistību izpildi, ievērojot budžetā pieejamo apropriāciju ierobežojumus. Šī īstermiņa prognoze ir pamatojums, ko izmanto, lai aprēķinātu pašu resursu apjomu, kas katru mēnesi tiks pieprasīts no dalībvalstīm. Katra mēneša pirmajā darba dienā dalībvalstīm ir jāieskaita Komisijas pašu resursu kontos viena divpadsmitā daļa no kopējās PVN summas un resursiem, kuru pamatā ir NKI, kas iemaksājami Eiropas Savienības budžetā. Atkarībā no Komisijas situācijas naudas līdzekļu jomā dalībvalstīm gada pirmajā ceturksnī var lūgt par vienu vai diviem mēnešiem ātrāk pārskaitīt PVN summas un resursus, kuru pamatā ir NKI. Šie avansa maksājumi ir atskaitāmi no iemaksu pieprasījumiem turpmākajos mēnešos, atkarībā no prognozētajām naudas vajadzībām.

Attiecībā uz vidēja termiņa un ilgtermiņa prognozēm Komisija savas ikdienas darbības ietvaros detalizēti pārrauga ES maksājumu prasības. Piemēram, tas ir nepieciešams Komisijas priekšlikumu sagatavošanai attiecībā uz DFS, gada budžeta sagatavošanas ietvaros un gatavojot budžeta grozījumus. DFS apspriešanas posmā regulāri tiek pārraudzīti un pēc vajadzības atjaunoti izmantotie modeļi un pamatā esošie pieņēmumi. Modeļa simulācijas rezultātus izmanto budžetu apspriešanā, nosakot DFS maksājumu ierobežojumus.

KONSOLIDĒTO FINANŠU PĀRSKATU PIEZĪME

Eiropas Savienības 2014. gada konsolidētie finanšu pārskati sagatavoti, pamatojoties uz iestāžu un struktūru sniegto informāciju atbilstoši 148. panta 2. punktam Finanšu regulā, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam. Ar šo paziņoju, ka tie sagatavoti atbilstoši Finanšu regulas IX sadaļai un finanšu pārskatu paskaidrojumos norādītajiem grāmatvedības principiem, noteikumiem un metodēm.

No minēto iestāžu un struktūru grāmatvežiem, kas apliecinājuši informācijas ticamību, esmu saņēmis visu informāciju, kas nepieciešama, lai sagatavotu finanšu pārskatus, kuros atspoguļoti Eiropas Savienības aktīvi un saistības, kā arī budžeta izpilde.

Ar šo apliecinu, ka, pamatojoties uz šo informāciju un pārbaudēm, kuras uzskatīju par nepieciešamām, lai apstiprinātu Eiropas Komisijas finanšu pārskatus, man ir pietiekama pārliecība, ka finanšu pārskati no visiem būtiskajiem viedokļiem patiesi atspoguļo Eiropas Savienības finanšu stāvokli, darbību rezultātus un naudas plūsmas.

(paraksts)

Manfred KRAFF

Komisijas grāmatvedis

2015. gada 17. jūlijā

KONSOLIDĒTIE FINANŠU PĀRSKATI UN PASKAIDROJUMI (1)

1

SATURS

SATURS

| BILANCE | 24 |
| --- | --- |

| FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS | 25 |
| --- | --- |

| NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS | 26 |
| --- | --- |

| PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU PĀRMAIŅĀM | 27 |
| --- | --- |

| FINANŠU PĀRSKATU PASKAIDROJUMI | 28 |
| --- | --- |

| 1. | NOZĪMĪGA GRĀMATVEDĪBAS POLITIKA | 28 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | PASKAIDROJUMI PAR BILANCI | 39 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | PASKAIDROJUMI PAR FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATU | 61 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | PASKAIDROJUMI PAR NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATU | 73 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS UN CITA NOZĪMĪGA INFORMĀCIJA | 73 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | ES BUDŽETA AIZSARDZĪBA | 77 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | FINANŠU RISKU PĀRVALDĪBA | 83 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | INFORMĀCIJA PAR SAISTĪTĀM PERSONĀM | 94 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | NOTIKUMI PĒC BILANCES DATUMA | 96 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | KONSOLIDĀCIJAS DARBĪBAS JOMA | 96 |
| --- | --- | --- |

10.

BILANCE

BILANCE

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Piezīme | 31.12.2014. | 31.12.2013. |
| ILGTERMIŅA AKTĪVI | | | |
| Nemateriālie aktīvi | 2.1. | 282 | 237 |
| Pamatlīdzekļi | 2.2. | 7  937 | 6  104 |
| Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitīti ieguldījumi | 2.3. | 409 | 349 |
| Finanšu aktīvi | 2.4. | 56  438 | 59  844 |
| Priekšfinansējums | 2.5. | 18  358 | 38  072 |
| Debitoru parādi no komerciālas apmaiņas un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas | 2.6. | 1  198 | 498 |
| | | 84  623 | 1 05  104 |
| APGROZĀMIE LĪDZEKĻI | | | |
| Finanšu aktīvi | 2.4. | 11  811 | 5  571 |
| Priekšfinansējums | 2.5. | 34  237 | 21  367 |
| Debitoru parādi no komerciālas apmaiņas un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas | 2.6. | 14  380 | 13  182 |
| Krājumi | 2.7. | 128 | 128 |
| Nauda un naudas ekvivalenti | 2.8. | 17  545 | 9  510 |
| | | 78  101 | 49  758 |
| KOPĒJIE AKTĪVI | | 1 62  724 | 1 54  862 |
| ILGTERMIŅA SAISTĪBAS | | | |
| Pensijas un citi darbinieku pabalsti | 2.9. | (58  616) | (46  818) |
| Uzkrājumi | 2.10. | (1  537) | (1  323) |
| Finanšu saistības | 2.11. | (51  851) | (56  369) |
| | | (1 12  005) | (1 04  510) |
| ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS | | | |
| Uzkrājumi | 2.10. | (745) | (545) |
| Finanšu saistības | 2.11. | (8  828) | (3  163) |
| Kreditoru parādi | 2.12. | (43  180) | (36  213) |
| Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi | 2.13. | (55  973) | (56  282) |
| | | (1 08  726) | (96  204) |
| KOPĒJĀS SAISTĪBAS | | (2 20  730) | (2 00  714) |
| NETO AKTĪVI | | (58  006) | (45  852) |
| Rezerves | 2.14 | 4  435 | 4  073 |
| No dalībvalstīm pieprasāmās summas (2) | 2.15 | (62  441) | (49  925) |
| NETO AKTĪVI | | (58  006) | (45  852) |

(miljoni EUR)

Piezīme

31.12.2014.

31.12.2013.

ILGTERMIŅA AKTĪVI

ILGTERMIŅA AKTĪVI

Nemateriālie aktīvi

2.1.

2.1.

282

237

Pamatlīdzekļi

2.2.

2.2.

7  937

6  104

Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitīti ieguldījumi

2.3.

2.3.

409

349

Finanšu aktīvi

2.4.

2.4.

56  438

59  844

Priekšfinansējums

2.5.

2.5.

18  358

38  072

Debitoru parādi no komerciālas apmaiņas un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

2.6.

2.6.

1  198

498

84  623

84  623

1 05  104

1 05  104

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

Finanšu aktīvi

2.4.

2.4.

11  811

5  571

Priekšfinansējums

2.5.

2.5.

34  237

21  367

Debitoru parādi no komerciālas apmaiņas un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

2.6.

2.6.

14  380

13  182

Krājumi

2.7.

2.7.

128

128

Nauda un naudas ekvivalenti

2.8.

2.8.

17  545

9  510

78  101

78  101

49  758

49  758

KOPĒJIE AKTĪVI

KOPĒJIE AKTĪVI

1 62  724

1 62  724

1 54  862

1 54  862

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

Pensijas un citi darbinieku pabalsti

2.9.

2.9.

(58  616)

(46  818)

Uzkrājumi

2.10.

2.10.

(1  537)

(1  323)

Finanšu saistības

2.11.

2.11.

(51  851)

(56  369)

(1 12  005)

(1 12  005)

(1 04  510)

(1 04  510)

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

Uzkrājumi

2.10.

2.10.

(745)

(545)

Finanšu saistības

2.11.

2.11.

(8  828)

(3  163)

Kreditoru parādi

2.12.

2.12.

(43  180)

(36  213)

Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi

2.13.

2.13.

(55  973)

(56  282)

(1 08  726)

(1 08  726)

(96  204)

(96  204)

KOPĒJĀS SAISTĪBAS

KOPĒJĀS SAISTĪBAS

(2 20  730)

(2 20  730)

(2 00  714)

(2 00  714)

NETO AKTĪVI

NETO AKTĪVI

(58  006)

(58  006)

(45  852)

(45  852)

Rezerves

2.14

2.14

4  435

4  073

No dalībvalstīm pieprasāmās summas (2)

2

2.15

2.15

(62  441)

(49  925)

NETO AKTĪVI

NETO AKTĪVI

(58  006)

(58  006)

(45  852)

(45  852)

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Piezīme | 2014 | 2013 (pārklasificēts) (20) |
| IEŅĒMUMI | | | |
| Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu | | | |
| NKI resursi | 3.1. | 1 04  688 | 1 10  194 |
| Tradicionālie pašu resursi | 3.2. | 17  137 | 15  467 |
| PVN resursi | 3.3. | 17  462 | 14  019 |
| Soda naudas | 3.4. | 2  297 | 2  757 |
| Izdevumu atgūšana | 3.5. | 3  418 | 1  777 |
| Citi | 3.6. | 5  623 | 4  045 |
| Kopā | | 1 50  625 | 1 48  259 |
| | | | |
| Ieņēmumi no komerciālas apmaiņas darījumiem | | | |
| Finanšu ieņēmumi | 3.7. | 2  298 | 1  991 |
| Citi | 3.8. | 1  066 | 1  443 |
| Kopā | | 3  364 | 3  434 |
| | | 1 53  989 | 1 51  693 |
| IZDEVUMI
   (22) | | | |
| Īstenojušas dalībvalstis | 3.9. | | |
| Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds | | (44  465) | (45  067) |
| Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un citi lauku attīstības instrumenti | | (14  046) | (13  585) |
| Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds | | (43  345) | (47  767) |
| Eiropas Sociālais fonds | | (12  651) | (12  126) |
| Citi | | (2  307) | (1  525) |
| Īstenojusi Komisija un izpildaģentūras | 3.10. | (15  311) | (12  519) |
| Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras | 3.11. | (1  025) | (656) |
| Īstenojušas trešās valstis un starptautiskās organizācijas | 3.11. | (2  770) | (2  465) |
| Īstenojušas citas iestādes | 3.11. | (1  799) | (1  694) |
| Personāla un pensiju izmaksas | 3.12. | (9  662) | (9  058) |
| Izmaiņas darbinieku pabalstu aktuāra pieņēmumos | 3.13. | (9  170) | (2  033) |
| Finansējuma izmaksas | 3.14. | (2  926) | (2  383) |
| Daļa kopuzņēmumu un asociēto iestāžu neto deficītā | 3.15. | (640) | (608) |
| Citi izdevumi | 3.16. | (5  152) | (4  572) |
| | | (1 65  269) | (1 56  058) |
| GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTI | | (11  280) | (4  365) |

(miljoni EUR)

Piezīme

2014

2013 (pārklasificēts) (20)

20

IEŅĒMUMI

IEŅĒMUMI

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

NKI resursi

3.1.

3.1.

1 04  688

1 10  194

Tradicionālie pašu resursi

3.2.

3.2.

17  137

15  467

PVN resursi

3.3.

3.3.

17  462

14  019

Soda naudas

3.4.

3.4.

2  297

2  757

Izdevumu atgūšana

3.5.

3.5.

3  418

1  777

Citi

3.6.

3.6.

5  623

4  045

Kopā

Kopā

1 50  625

1 50  625

1 48  259

1 48  259

Ieņēmumi no komerciālas apmaiņas darījumiem

Ieņēmumi no komerciālas apmaiņas darījumiem

Finanšu ieņēmumi

3.7.

3.7.

2  298

1  991

Citi

3.8.

3.8.

1  066

1  443

Kopā

Kopā

3  364

3  364

3  434

3  434

1 53  989

1 53  989

1 51  693

1 51  693

IZDEVUMI
   (22)

IZDEVUMI

22

Īstenojušas dalībvalstis

3.9.

3.9.

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds

(44  465)

(45  067)

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un citi lauku attīstības instrumenti

(14  046)

(13  585)

Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds

(43  345)

(47  767)

Eiropas Sociālais fonds

(12  651)

(12  126)

Citi

(2  307)

(1  525)

Īstenojusi Komisija un izpildaģentūras

3.10.

3.10.

(15  311)

(12  519)

Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras

3.11.

3.11.

(1  025)

(656)

Īstenojušas trešās valstis un starptautiskās organizācijas

3.11.

3.11.

(2  770)

(2  465)

Īstenojušas citas iestādes

3.11.

3.11.

(1  799)

(1  694)

Personāla un pensiju izmaksas

3.12.

3.12.

(9  662)

(9  058)

Izmaiņas darbinieku pabalstu aktuāra pieņēmumos

3.13.

3.13.

(9  170)

(2  033)

Finansējuma izmaksas

3.14.

3.14.

(2  926)

(2  383)

Daļa kopuzņēmumu un asociēto iestāžu neto deficītā

3.15.

3.15.

(640)

(608)

Citi izdevumi

3.16.

3.16.

(5  152)

(4  572)

(1 65  269)

(1 65  269)

(1 56  058)

(1 56  058)

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTI

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTI

(11  280)

(11  280)

(4  365)

(4  365)

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Piezīme | 2014 | 2013 |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāti | | (11  280) | (4  365) |
| Pamatdarbība | 4.2. | | |
| Amortizācija | | 61 | 48 |
| Nolietojums | | 408 | 401 |
| Aizdevumu (palielinājums)/samazinājums | | (1  298) | 20 |
| Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums | | 6  844 | (1  695) |
| Debitoru parādu no komerciālas apmaiņas un ar komerciālu apmaiņu nesaistīti atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums | | (1  898) | 923 |
| Krājumu (palielinājums)/samazinājums | | — | 10 |
| Pensiju un darbinieku pabalstu saistību palielinājums/(samazinājums) | | 11  798 | 4  315 |
| Uzkrājumu palielinājums/(samazinājums) | | 414 | (196) |
| Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) | | 1  146 | (330) |
| Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums) | | 6  967 | 14  655 |
| Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi | | (309) | (12  154) |
| Iepriekšējā gada budžeta pārpalikums kā bezskaidras naudas ieņēmumi | | (1  005) | (1  023) |
| Citas bezskaidras naudas līdzekļu pārmaiņas | | 130 | (50) |
| Ieguldījumu darbība | 4.3. | | |
| Nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu (palielinājums)/samazinājums | | (2  347) | (624) |
| Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitītu ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums | | (60) | 43 |
| Pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu (palielinājums)/samazinājums | | (1  536) | (1  142) |
| NETO NAUDAS PLŪSMA | | 8  035 | (1  164) |
| Naudas un naudas ekvivalentu neto pieaugums/(samazinājums) | | 8  035 | (1  164) |
| Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā | 2.8. | 9  510 | 10  674 |
| Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās | 2.8. | 17  545 | 9  510 |

(miljoni EUR)

Piezīme

2014

2013

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

(11  280)

(11  280)

(4  365)

(4  365)

Pamatdarbība

Pamatdarbība

4.2.

4.2.

Amortizācija

61

48

Nolietojums

408

401

Aizdevumu (palielinājums)/samazinājums

(1  298)

20

Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums

6  844

(1  695)

Debitoru parādu no komerciālas apmaiņas un ar komerciālu apmaiņu nesaistīti atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums

(1  898)

923

Krājumu (palielinājums)/samazinājums

—

10

Pensiju un darbinieku pabalstu saistību palielinājums/(samazinājums)

11  798

4  315

Uzkrājumu palielinājums/(samazinājums)

414

(196)

Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums)

1  146

(330)

Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums)

6  967

14  655

Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi

(309)

(12  154)

Iepriekšējā gada budžeta pārpalikums kā bezskaidras naudas ieņēmumi

(1  005)

(1  023)

Citas bezskaidras naudas līdzekļu pārmaiņas

130

(50)

Ieguldījumu darbība

Ieguldījumu darbība

4.3.

4.3.

Nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu (palielinājums)/samazinājums

(2  347)

(624)

Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitītu ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums

(60)

43

Pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu (palielinājums)/samazinājums

(1  536)

(1  142)

NETO NAUDAS PLŪSMA

NETO NAUDAS PLŪSMA

8  035

8  035

(1  164)

(1  164)

Naudas un naudas ekvivalentu neto pieaugums/(samazinājums)

8  035

(1  164)

Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā

2.8.

2.8.

9  510

10  674

Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās

2.8.

2.8.

17  545

9  510

PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU PĀRMAIŅĀM

PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU PĀRMAIŅĀM

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Rezerves (A) | No dalībvalstīm pieprasāmās summas (B) | Neto aktīvi = (A) + (B) |
| | Patiesās vērtības rezerve | Citas rezerves | Uzkrātais pārpalikums/(deficīts) | Gada saimnieciskās darbības rezultāti |
| ATLIKUMS 31.12.2012. | 150 | 3  911 | (39  148) | (5  329) | (40  416) |
| Garantiju fonda rezerves pārmaiņas | — | 46 | (46) | — | — |
| Patiesās vērtības pārmaiņas | (51) | — | — | — | (51) |
| Citi | — | 12 | (9) | — | 3 |
| 2012. gada saimnieciskās darbības rezultātu sadalījums | — | 5 | (5  334) | 5  329 | — |
| Dalībvalstīm kreditētie 2012. gada budžeta izpildes rezultāti | — | — | (1  023) | — | (1  023) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāti | — | — | — | (4  365) | (4  365) |
| ATLIKUMS 31.12.2013. | 99 | 3  974 | (45  560) | (4  365) | (45  852) |
| Garantiju fonda rezerves pārmaiņas | — | 247 | (247) | — | — |
| Patiesās vērtības pārmaiņas | 139 | — | — | — | 139 |
| Citi | — | (24) | 16 | — | (8) |
| 2013. gada saimnieciskās darbības rezultātu sadalījums | — | (0) | (4  365) | 4  365 | — |
| Dalībvalstīm kreditētie 2013. gada budžeta izpildes rezultāti | — | — | (1  005) | — | (1  005) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāti | — | — | — | (11  280) | (11  280) |
| ATLIKUMS 31.12.2014. | 238 | 4  197 | (51  161) | (11  280) | (58  006) |

(miljoni EUR)

Rezerves (A)

No dalībvalstīm pieprasāmās summas (B)

Neto aktīvi = (A) + (B)

Patiesās vērtības rezerve

Citas rezerves

Uzkrātais pārpalikums/(deficīts)

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

ATLIKUMS 31.12.2012.

ATLIKUMS 31.12.2012.

150

150

3  911

3  911

(39  148)

(39  148)

(5  329)

(5  329)

(40  416)

(40  416)

Garantiju fonda rezerves pārmaiņas

—

46

(46)

—

—

Patiesās vērtības pārmaiņas

(51)

—

—

—

(51)

Citi

—

12

(9)

—

3

2012. gada saimnieciskās darbības rezultātu sadalījums

—

5

(5  334)

5  329

—

Dalībvalstīm kreditētie 2012. gada budžeta izpildes rezultāti

—

—

(1  023)

—

(1  023)

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

—

—

—

(4  365)

(4  365)

ATLIKUMS 31.12.2013.

ATLIKUMS 31.12.2013.

99

99

3  974

3  974

(45  560)

(45  560)

(4  365)

(4  365)

(45  852)

(45  852)

Garantiju fonda rezerves pārmaiņas

—

247

(247)

—

—

Patiesās vērtības pārmaiņas

139

—

—

—

139

Citi

—

(24)

16

—

(8)

2013. gada saimnieciskās darbības rezultātu sadalījums

—

(0)

(4  365)

4  365

—

Dalībvalstīm kreditētie 2013. gada budžeta izpildes rezultāti

—

—

(1  005)

—

(1  005)

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

—

—

—

(11  280)

(11  280)

ATLIKUMS 31.12.2014.

ATLIKUMS 31.12.2014.

238

238

4  197

4  197

(51  161)

(51  161)

(11  280)

(11  280)

(58  006)

(58  006)

FINANŠU PĀRSKATU PASKAIDROJUMI

FINANŠU PĀRSKATU PASKAIDROJUMI

1.   NOZĪMĪGA GRĀMATVEDĪBAS POLITIKA

1.1.   JURIDISKAIS PAMATS UN GRĀMATVEDĪBAS NOTEIKUMI

JURIDISKAIS PAMATS UN GRĀMATVEDĪBAS NOTEIKUMI

ES finanšu pārskatus kārto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.) (turpmāk “Finanšu regula”) un Komisijas 2012. gada 29. oktobra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Finanšu regulas piemērošanai (OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.).

ES sagatavo savus finanšu pārskatus saskaņā ar Finanšu regulas 143. pantu, pamatojoties uz noteikumiem par uzkrāšanas principu grāmatvedībā, kuru pamatā ir starptautiski atzīti grāmatvedības standarti publiskajam sektoram (SPSGS). Šie Komisijas grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi jāpiemēro visām iestādēm un ES struktūrām, uz kurām attiecas konsolidācija, lai ieviestu vienotu grāmatvedības, novērtēšanas un finanšu pārskatu uzrādīšanas noteikumu kopumu, tādējādi saskaņojot finanšu pārskatu sagatavošanas un konsolidācijas procesu. Uzskaiti veic euro valūtā, pamatojoties uz kalendāro gadu.

1.2.   GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI

GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI

Finanšu pārskatu mērķis ir sniegt plašam lietotāju lokam noderīgu informāciju par iestādes finanšu stāvokli, darbības rezultātiem un naudas plūsmām. Attiecībā uz ES kā publiskā sektora struktūru mērķi ir konkrētāki – sniegt lēmumu pieņemšanai noderīgu informāciju un apliecināt struktūras pārskatatbildību par tai uzticētajiem līdzekļiem. Šis dokuments sagatavots, ņemot vērā minētos mērķus.

Vispārējie apsvērumi (vai grāmatvedības principi), kas jāņem vērā, sagatavojot finanšu pārskatus, ir noteikti ES grāmatvedības 2. noteikumā, un tie ir tādi paši kā 1. SPSGS, proti: patiesa uzrādīšana, uzkrāšanas princips, darbības turpināšana, konsekventa uzrādīšana, apkopošana, kompensēšana un salīdzināma informācija. Finanšu regulas 144. pantā ir noteikti finanšu pārskatu sniegšanas kvalitatīvie rādītāji, kas ir būtiskums, uzticamība, saprotamība un salīdzināmība.

Lai sagatavotu finanšu pārskatus saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem un principiem, vadībai ir jāveic aplēses, kuras ietekmē paziņotās summas noteiktos bilances un finanšu darbības rezultātu pārskata posteņos, kā arī uzrādīto informāciju saistībā ar finanšu instrumentiem un iespējamajiem aktīviem un saistībām.

1.3.   KONSOLIDĀCIJA

KONSOLIDĀCIJA

Konsolidācijas darbības joma

Konsolidācijas darbības joma

Konsolidētajos ES finanšu pārskatos ir iekļautas visas nozīmīgās kontrolētās struktūras (t. i., ES iestādes, tostarp Komisija, un ES aģentūras), asociētās iestādes un kopuzņēmumi, un kopumā tās ir 52 kontrolētas struktūras, septiņi kopuzņēmumi un viena asociētā iestāde. Pilns konsolidēto struktūru saraksts ir sniegts ES finanšu pārskatu 10. paskaidrojumā. Salīdzinot ar 2013. gadu konsolidācijas apjoms paliek nemainīgs, norādot, ka viena asociētā iestāde tagad ir pārklasificēta par kopuzņēmumu un pēc apvienošanās divas citas asociētās iestādes ir klasificētas kā kopuzņēmums.

10.

Kontrolētās struktūras

Kontrolētās struktūras

Lēmums iekļaut struktūru konsolidācijā ir balstīts uz kontroles koncepciju. Kontrolētās struktūras ir visas tās struktūras, kurām ES ir tieši vai netieši pilnvarota noteikt finanšu un darbības politikas virzienus, lai varētu gūt labumu no šo struktūru darbības. Šādām pilnvarām jābūt īstenojamām. Kontrolētās struktūras ir pilnībā konsolidētas. Konsolidācija sākas kontroles pastāvēšanas pirmajā dienā un beidzas līdz ar kontroles izbeigšanos.

Izplatītākie kontroles rādītāji ES ir šādi – struktūras izveide ar dibināšanas līgumu vai sekundārajiem tiesību aktiem, finansējums no vispārējā budžeta, balsstiesības vadības institūcijās, Tiesas veikta revīzija un budžeta izpildes apstiprināšana Eiropas Parlamentā. Ir skaidrs, ka katra struktūra ir jāizvērtē atsevišķi, lai izlemtu, vai kontroles īstenošanai pietiek ar vienu vai visiem iepriekš minētajiem kritērijiem.

Saskaņā ar šo pieeju uzskata, ka ES iestādes (izņemot Eiropas Centrālo banku (ECB)) un aģentūras (izņemot kādreizējā otrā pīlāra aģentūras) atrodas tikai un vienīgi ES kontrolē un attiecīgi tiek konsolidētas. Turklāt likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (EOTK) arī tiek uzskatīta par kontrolētu struktūru.

Ir izslēgti visi būtiskie ES kontrolēto struktūru savstarpējie darījumi un atlikumi, savukārt nerealizētā peļņa un zaudējumi saistībā ar šādiem darījumiem nav būtiski un tāpēc nav izslēgti.

Kopuzņēmumi

Kopuzņēmumi

Kopuzņēmums ir līgumiska vienošanās, saskaņā ar kuru ES un viena vai vairākas personas (“uzņēmēji”) apņemas veikt saimniecisku darbību, kas pakļauta kopīgai kontrolei. Kopīga kontrole ir kontroles tieša vai netieša ar līgumu noteikta savstarpēja dalīšana saistībā ar darbību, kas ietver pakalpojuma potenciālu. Līdzdalību kopuzņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi (skatīt 1.5.4. paskaidrojumu turpmāk).

1.5.4.

Asociētās iestādes

Asociētās iestādes

Asociētās iestādes ir tādas struktūras, kurās ES tieši vai netieši ir būtiska ietekme, bet kuras tā nekontrolē. Pieņem, ka pastāv būtiska ietekme, ja ES līdzdalība balsstiesībās tieši vai netieši ir 20 % vai vairāk. Līdzdalību asociētajās iestādēs uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi (skatīt 1.5.4. paskaidrojumu turpmāk).

1.5.4.

Nekonsolidētas struktūras, kuru līdzekļus pārvalda komisija

Nekonsolidētas struktūras, kuru līdzekļus pārvalda komisija

ES darbinieku veselības apdrošināšanas shēmas, Eiropas Attīstības fonda un Dalībnieku garantiju fonda naudas līdzekļus pārvalda Komisija to vārdā, taču, tā kā šīs iestādes neatrodas ES kontrolē, tās nav konsolidētas tās finanšu pārskatos.

1.4.   SAGATAVOŠANAS PAMATS

SAGATAVOŠANAS PAMATS

1.4.1.   
  Valūta un konvertēšanas bāze

Valūta un konvertēšanas bāze

Darbības un pārskatu sniegšanas valūta

Darbības un pārskatu sniegšanas valūta

Finanšu pārskatus sagatavo miljonos euro, un euro ir ES darbības un pārskatu sniegšanas valūta.

Darījumi un atlikumi

Darījumi un atlikumi

Darījumus ārvalstu valūtā pārvērš euro atbilstoši valūtas kursam, kas ir spēkā darījuma veikšanas dienā. Peļņu un zaudējumus no ārvalstu valūtas darījumu norēķiniem un no ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību pārrēķināšanas atbilstoši valūtas kursam gada beigās norāda finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Pamatlīdzekļiem un nemateriāliem aktīviem, kuru vērtība euro, kas noteikta pēc to iegādes datumā spēkā esošā valūtas maiņas kursa, nemainās, piemēro dažādas pārrēķina metodes.

Ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību atlikumus gada beigās pārrēķina euro pēc valūtas kursa 31. decembrī:

Euro maiņas kurss

Euro maiņas kurss

| Valūta | 31.12.2014. | 31.12.2013. |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 27,7350 | 27,4270 |
| DKK | 7,4453 | 7,4593 |
| GBP | 0,7789 | 0,8337 |
| HRK | 7,6580 | 7,6265 |
| HUF | 315,5400 | 297,0400 |
| LVL | — | 0,7028 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| PLN | 4,2732 | 4,1543 |
| RON | 4,4828 | 4,4710 |
| SEK | 9,3930 | 8,8591 |
| CHF | 1,2024 | 1,2276 |
| JPY | 145,2300 | 144,7200 |
| USD | 1,2141 | 1,3791 |

Valūta

31.12.2014.

31.12.2013.

BGN

1,9558

1,9558

CZK

27,7350

27,4270

DKK

7,4453

7,4593

GBP

0,7789

0,8337

HRK

7,6580

7,6265

HUF

315,5400

297,0400

LVL

—

0,7028

LTL

3,4528

3,4528

PLN

4,2732

4,1543

RON

4,4828

4,4710

SEK

9,3930

8,8591

CHF

1,2024

1,2276

JPY

145,2300

144,7200

USD

1,2141

1,3791

Tādu monetāro finanšu instrumentu, kuri izteikti ārvalstu valūtā un iedalīti kā pieejami pārdošanai, patiesās vērtības pārmaiņas, kas ir saistītas ar valūtas pārrēķina starpību, atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Pārrēķina starpību nemonetāriem finanšu aktīviem un saistībām, kas tiek turēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Pārrēķina starpību nemonetāriem finanšu instrumentiem, kas iedalīti kā pieejami pārdošanai, iekļauj patiesās vērtības rezervē.

1.4.2.   
  Aplēšu izmantošana

Aplēšu izmantošana

Saskaņā ar SPSGS un vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem finanšu pārskatos noteikti ir ietvertas summas, kas balstītas uz vadības aplēsēm un pieņēmumiem, pamatojoties uz ticamāko pieejamo informāciju. Būtiskas aplēses ir, piemēram, aplēses par darbinieku pabalstu saistībām, uzkrājumiem, finanšu risku krājumiem un debitoru parādiem, uzkrātajiem ienākumiem un maksām, iespējamiem aktīviem un saistībām, nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu vērtības samazinājumu un summām, kas uzrādītas paskaidrojumos par finanšu instrumentiem. Faktiskie rezultāti var atšķirties no aplēsēm. Pārmaiņas aplēsēs atspoguļo periodā, kad tās kļūst zināmas.

1.5.   BILANCE

BILANCE

1.5.1.   
  Nemateriālie aktīvi

Nemateriālie aktīvi

Iegādātās datorprogrammu licences uzrāda to sākotnējās izmaksās, no kurām atskaitīta uzkrātā amortizācija un vērtības samazinājuma zaudējumi. Aktīvu amortizāciju rēķina, izmantojot lineāro metodi, tiem noteiktajā lietderīgās lietošanas laikā. Nemateriāliem aktīviem noteiktais lietderīgās lietošanas laiks ir atkarīgs no to konkrētā saimnieciskās lietošanas laika vai nolīgumā noteikta juridiskā lietošanas laika. Iekšēji izstrādātus nemateriālos aktīvus kapitalizē, kad ir izpildīti ES grāmatvedības noteikumos norādītie attiecīgie kritēriji, un tie attiecas tikai uz aktīva izstrādes posmu. Kapitalizējamās izmaksas ietver visas tieši attiecināmās izmaksas, kas ir nepieciešamas aktīva radīšanai, ražošanai un sagatavošanai darbam atbilstīgi vadības iecerēm. Izmaksas, kas ir saistītas ar pētniecības darbībām, nekapitalizējamās izstrādes izmaksas un uzturēšanas izmaksas atzīst par izdevumiem to rašanās brīdī.

1.5.2.   
  Pamatlīdzekļi

Pamatlīdzekļi

Visus pamatlīdzekļus uzrāda to sākotnējās izmaksās, no kurām atskaitīts uzkrātais nolietojums un vērtības samazinājuma zaudējumi. Sākotnējās izmaksas ietver izdevumus, kas ir tieši attiecināmi uz aktīva iegādi, radīšanu vai nodošanu.

Turpmākās izmaksas tiek ietvertas aktīva uzskaites vērtībā vai pēc vajadzības atzītas par atsevišķiem aktīviem tikai tad, ja ir ticams, ka ES saņems ar pamatlīdzekli saistītos nākotnes saimnieciskos labumus vai pakalpojuma potenciālu un pamatlīdzekļa izmaksas var ticami novērtēt. Remontdarbu un uzturēšanas izmaksas atspoguļo finanšu darbības rezultātu pārskatā finanšu periodā, kurā minētās izmaksas radušās.

Uz zemi un mākslas darbiem netiek attiecināts nolietojums, jo to lietderīgās lietošanas laiks ir neierobežots. Uz nepabeigtiem pamatlīdzekļiem neattiecina nolietojumu, jo šie aktīvi vēl nav pieejami lietošanai. Nolietojumu citiem aktīviem aprēķina, izmantojot lineāro metodi, lai šādu aktīvu izmaksas attiecinātu, atņemot to atlikušo vērtību aplēstās aktīvu lietderīgās lietošanas laikā:

| Aktīva veids | Lineārā nolietojuma likme |
| --- | --- |
| Ēkas | 4 % līdz 10 % |
| Aprīkojums un iekārtas | 10 % līdz 25 % |
| Mēbeles un transportlīdzekļi | 10 % līdz 25 % |
| Aprīkojums | 10 % līdz 33 % |
| Datortehnika | 25 % līdz 33 % |
| Citi | 10 % līdz 33 % |

Aktīva veids

Lineārā nolietojuma likme

Ēkas

4 % līdz 10 %

Aprīkojums un iekārtas

10 % līdz 25 %

Mēbeles un transportlīdzekļi

10 % līdz 25 %

Aprīkojums

10 % līdz 33 %

Datortehnika

25 % līdz 33 %

Citi

10 % līdz 33 %

Pamatlīdzekļu atsavināšanas peļņu un zaudējumus nosaka, ieņēmumus, no kuriem atskaitīti pārdošanas izdevumi, salīdzinot ar atsavinātā pamatlīdzekļa uzskaites vērtību, un to iekļauj finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Noma

Noma

Materiālo aktīvu nomu, kad ES būtībā uzņemas visus riskus un iegūst ar īpašumtiesībām saistītos ieguvumus, iedala kā finanšu nomu. Nomas sākumā finanšu nomu kapitalizē nomātā aktīva patiesajā vērtībā vai arī minimālo nomas maksājumu pašreizējā vērtībā – atkarībā no tā, kura no tām ir mazāka. Katru nomas maksājumu sadala starp saistībām un finanšu maksām, lai panāktu nemainīgas likmes piemērošanu nenokārtotajam finanšu atlikumam. Nomas saistības, no kurām atskaitītas finanšu maksas, tiek ietvertas finanšu saistībās (ilgtermiņa un īstermiņa). Finanšu izmaksu procentu daļu atspoguļo finanšu darbības rezultātu pārskatā visā nomas periodā tā, lai saistību atlikumam katrā periodā būtu nemainīga periodiska procentu likme. Saskaņā ar finanšu nomu turētajiem aktīviem nolietojumu aprēķina aktīva lietderīgās lietošanas laikā vai arī nomas termiņā – atkarībā no tā, kurš no šiem termiņiem ir īsāks.

Ja iznomātājs patur ievērojamu daļu riska un atlīdzības saistībā ar īpašumtiesībām, šādu nomu iedala kā operatīvo nomu. Maksājumus, kas veikti saistībā ar operatīvo nomu, nomas periodā atspoguļo finanšu darbības rezultātu pārskatā, izmantojot lineāro metodi.

1.5.3.   
  Nefinanšu aktīvu vērtības samazināšanās

Nefinanšu aktīvu vērtības samazināšanās

Uz aktīviem, kuru lietderīgās lietošanas laiks ir neierobežots, amortizāciju/nolietojumu neattiecina, bet katru gadu novērtē to vērtības samazinājumu. Amortizējamiem/nolietojamiem aktīviem vērtības samazinājumu novērtē, kad vien notikumi vai apstākļu maiņa liecina par iespējamību neatgūt aktīva uzskaites vērtību. Vērtības samazinājuma zaudējumus atzīst tādā apmērā, par kādu aktīva uzskaites vērtība pārsniedz tā atgūstamo (darba) summu. Atgūstamā (darba) summa ir lielākā no šādām summām: aktīva patiesā vērtība, no kuras atskaitītas pārdošanas izmaksas, vai tā lietošanas vērtība.

Nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu atlikušo vērtību un lietderīgās lietošanas laiku pārskata un vajadzības gadījumā koriģē vismaz reizi gadā. Aktīva uzskaites vērtību nekavējoties daļēji noraksta līdz tā atgūstamajai (darba) summai, ja aktīva uzskaites vērtība pārsniedz tā aplēsto atgūstamo (darba) summu. Ja iepriekšējos gados atzītie vērtības samazinājuma iemesli vairs nepastāv, attiecīgi veic vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi.

1.5.4.   
  Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitīti ieguldījumi

Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitīti ieguldījumi

Līdzdalība asociētās iestādēs un kopuzņēmumos

Līdzdalība asociētās iestādēs un kopuzņēmumos

Līdzdalību asociētās iestādēs un kopuzņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi, un sākotnēji to atzīst, ņemot vērā izmaksas. ES daļa tās asociētos iestāžu un kopuzņēmumu darbības rezultātos tiek atzīta finanšu darbības rezultātu pārskatā, un tās daļa rezervju pārmaiņās tiek atzīta rezervēs. Asociētās iestādes un kopuzņēmuma bilances vērtību finanšu pārskatos bilances datumā iegūst, sākotnējām izmaksām pieskaitot visas pārmaiņas (turpmākās iemaksas, saimnieciskās darbības rezultātu daļu un rezervju pārmaiņas, vērtības samazinājumus un dividendes). No asociētās iestādes vai kopuzņēmuma saņemtā peļņas daļa samazina aktīva uzskaites vērtību.

Ja ES deficīta daļa kopuzņēmumā ir vienāda vai pārsniedz tās daļu kopuzņēmumā, ES pārtrauc atzīt savu daļu turpmākajos zaudējumos (“neatzītie zaudējumi”). Neatzītā daļa zaudējumos radusies, veicot tehnisku uzskaiti, kas bija nepieciešama saistībā ar pašu kapitāla uzskaites metodes izmantošanu. Šie neatzītie zaudējumi nav zaudējumi ES, un tie radušies tāpēc, ka izdevumi parasti tiek atzīti pirms kapitāla palielināšanas saistībā ar iemaksu natūrā, ko veic uzņēmēji, kas nav ES.

Nerealizētā peļņa un zaudējumi no ES un tās asociēto iestāžu vai kopuzņēmumu savstarpējiem darījumiem nav būtiski, tāpēc tie nav izslēgti. Asociēto iestāžu vai kopuzņēmumu grāmatvedības politika, ko piemēro līdzīgiem darījumiem un notikumiem līdzīgos apstākļos, var atšķirties no ES pieņemtās politikas.

Ja pastāv vērtības samazinājuma pazīmes, jāveic daļēja norakstīšana līdz mazākajai atgūstamajai summai. Atgūstamo summu nosaka atbilstīgi 1.5.3. paskaidrojumam. Ja vērtības samazinājuma iemesls vēlāk vairs nepastāv, veic vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi līdz uzskaites vērtībai, kāda būtu noteikta, ja nebūtu atzīti nekādi vērtības samazinājuma zaudējumi.

1.5.3.

Ja ES līdzdalība ieguldījumu kapitāla fondā ir 20 % vai vairāk, tā necenšas īstenot būtisku ietekmi. Tāpēc šādus resursus uzskata par finanšu instrumentiem un iedala kā pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus.

1.5.5.   
  Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvi

Klasifikācija

Klasifikācija

ES klasificē tās finanšu aktīvus šādās kategorijās: finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, aizdevumi un debitoru parādi, līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi un pārdošanai pieejami finanšu aktīvi. Finanšu instrumentu iedalījums tiek noteikts, veicot sākotnējo atzīšanu, un atkārtoti novērtēts katrā bilances datumā.

(i)   Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā

Finanšu aktīvu iekļauj šajā kategorijā, ja tas iegūts galvenokārt ar mērķi to ātri pārdot vai to šādi iedalījusi ES. Šajā kategorijā iekļauj arī atvasinātos instrumentus. Šīs kategorijas aktīvus iedala kā apgrozāmos līdzekļus, ja tos plāno realizēt 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma. Šā finanšu gada laikā ES nebija neviena finanšu aktīva šajā kategorijā.

(ii)   Aizdevumi un debitoru parādi

Aizdevumi un debitoru parādi

Aizdevumi un debitoru parādi ir neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem, kuri netiek kotēti aktīvā tirgū. Tie rodas, kad ES nodrošina naudu, preces vai pakalpojumus tieši debitoram bez nodoma pārdot attiecīgo debitoru parādu. Tie ir iekļauti ilgtermiņa aktīvos, izņemot tādus, kuru dzēšanas termiņš ir ne vēlāk par 12 mēnešiem pēc bilances datuma, pat tad, ja visa aizdevuma termiņš ir ilgāks nekā 12 mēneši pēc bilances datuma.

(iii)   Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi

Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi

Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi ir tādi neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem un noteiktu termiņu, kurus ES noteikti vēlas turēt līdz termiņa beigām un kurus var šādi turēt. Šā finanšu gada laikā ES nebija neviena ieguldījuma šajā kategorijā.

(iv)   Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi ir neatvasināti finanšu aktīvi, kas iedalīti šajā kategorijā vai nav iekļauti nevienā citā kategorijā. Tos iedala kā apgrozāmos līdzekļus vai ilgtermiņa aktīvus atkarībā no laika perioda, kurā ES plāno no tiem atbrīvoties: parasti tas ir atlikušais termiņš bilances datumā. Ieguldījumus nekonsolidētās struktūrās un citus kapitāla vērtspapīru ieguldījumus (piemēram, riska kapitāla darījumus), kurus neuzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi, arī iedala kā pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus.

Sākotnējā atzīšana un novērtēšana

Sākotnējā atzīšana un novērtēšana

Tādu finanšu aktīvu pirkšanu un pārdošanu, kuri novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, tiek turēti līdz termiņa beigām un ir pieejami pārdošanai, atzīst darījuma datumā, kas ir datums, kurā ES apņemas pirkt vai pārdot aktīvu. Aizdevumus atzīst, kad nauda ir samaksāta aizņēmējiem avansa veidā. Finanšu instrumentus sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā. Finanšu aktīviem, kurus neuzskaita patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, darījuma izmaksas pieskaita patiesajai vērtībai, veicot sākotnējo atzīšanu. Finanšu aktīvus, kurus uzskaita patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, un darījuma izmaksas ir izdevumi finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Finanšu aktīva patiesā vērtība sākotnējās atzīšanas brīdī parasti ir darījuma cena (t. i., saņemtās atlīdzības patiesā vērtība). Tomēr, ja tiek piešķirts bezprocentu ilgtermiņa aizdevums vai ilgtermiņa aizdevums ar procentu likmi, kas ir zemāka par tirgus likmi, tā patieso vērtību var aplēst kā visu nākotnē saņemamo naudas ieņēmumu pašreizējo vērtību, kas diskontēta, izmantojot līdzīga instrumenta ar līdzīgu kredītvērtējumu dominējošo tirgus procentu likmi.

Aizdevumus novērtē to nominālsummā, ko uzskata par aizdevuma patieso vērtību. Pamatojums ir šāds:

| — | ES aizdevumiem ir īpaša “tirgus vide”, kas ievērojami atšķiras no kapitāla tirgus, kurā tiek emitētas komercobligācijas vai valsts obligācijas. Tā kā aizdevējiem šajos tirgos ir iespēja izvēlēties alternatīvus ieguldījumus, iespēju varbūtība ir iekļauta tirgus cenās. Taču ES šādas alternatīvo ieguldījumu iespējas nav, jo tai nav atļauts ieguldīt naudu kapitāla tirgos; tā tikai aizņemas līdzekļus, lai aizdotu tos ar tādiem pašiem procentiem. Tas nozīmē, ka ES nav alternatīvas iespējas aizdot vai ieguldīt summas, ko tā ir aizņēmusies. Attiecīgi nav izvēles izmaksu un bāzes salīdzinājumam ar tirgus likmēm. Faktiski ES aizdevumu darbība pati par sevi nozīmē tirgu. Tā kā izvēles izmaksu “iespēja” netiek piemērota, tirgus cena nesniedz patiesu priekšstatu par ES aizdevumu darījumu būtību. Tāpēc nav pareizi noteikt ES aizdevumu patieso vērtību, atsaucoties uz komercobligācijām vai valsts obligācijām; |
| --- | --- |

—

ES aizdevumiem ir īpaša “tirgus vide”, kas ievērojami atšķiras no kapitāla tirgus, kurā tiek emitētas komercobligācijas vai valsts obligācijas. Tā kā aizdevējiem šajos tirgos ir iespēja izvēlēties alternatīvus ieguldījumus, iespēju varbūtība ir iekļauta tirgus cenās. Taču ES šādas alternatīvo ieguldījumu iespējas nav, jo tai nav atļauts ieguldīt naudu kapitāla tirgos; tā tikai aizņemas līdzekļus, lai aizdotu tos ar tādiem pašiem procentiem. Tas nozīmē, ka ES nav alternatīvas iespējas aizdot vai ieguldīt summas, ko tā ir aizņēmusies. Attiecīgi nav izvēles izmaksu un bāzes salīdzinājumam ar tirgus likmēm. Faktiski ES aizdevumu darbība pati par sevi nozīmē tirgu. Tā kā izvēles izmaksu “iespēja” netiek piemērota, tirgus cena nesniedz patiesu priekšstatu par ES aizdevumu darījumu būtību. Tāpēc nav pareizi noteikt ES aizdevumu patieso vērtību, atsaucoties uz komercobligācijām vai valsts obligācijām;

| — | tā kā nav aktīva tirgus vai līdzīgu darījumu, lai veiktu salīdzinājumu, procentu likme, kas ES jāizmanto, lai noteiktu patieso vērtību aizdevuma darījumiem saskaņā ar Eiropas Finanšu stabilizācijas mehānismu (EFSM), maksājumu bilances (MB) un citiem šādiem aizdevumiem, ir prasītā procentu likme; |
| --- | --- |

—

tā kā nav aktīva tirgus vai līdzīgu darījumu, lai veiktu salīdzinājumu, procentu likme, kas ES jāizmanto, lai noteiktu patieso vērtību aizdevuma darījumiem saskaņā ar Eiropas Finanšu stabilizācijas mehānismu (EFSM), maksājumu bilances (MB) un citiem šādiem aizdevumiem, ir prasītā procentu likme;

| — | turklāt attiecībā uz šiem aizdevumiem aizdevumi un aizņēmumi savstarpēji izlīdzinās to kompensējošā rakstura dēļ. Tādējādi aizdevuma efektīvā procentu likme ir vienāda ar saistīto aizņēmumu efektīvo procentu likmi. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. |
| --- | --- |

—

turklāt attiecībā uz šiem aizdevumiem aizdevumi un aizņēmumi savstarpēji izlīdzinās to kompensējošā rakstura dēļ. Tādējādi aizdevuma efektīvā procentu likme ir vienāda ar saistīto aizņēmumu efektīvo procentu likmi. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Finanšu instrumentu atzīšanu pārtrauc, kad tiesības saņemt naudas plūsmas no ieguldījumiem ir beigušās vai nodotas citam un ES būtībā ir nodevusi visus riskus un ieguvumus, kas izriet no īpašumtiesībām.

Turpmākais novērtējums

Turpmākais novērtējums

| (i) | Finanšu aktīvus patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā pēc tam uzskaita patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus, kas rodas no patiesās vērtības pārmaiņām kategorijā “Finanšu instrumenti, kas novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā”, ietver finanšu darbības rezultātu pārskatā periodā, kurā tie rodas. |
| --- | --- |

(i)

Finanšu aktīvus patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā pēc tam uzskaita patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus, kas rodas no patiesās vērtības pārmaiņām kategorijā “Finanšu instrumenti, kas novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā”, ietver finanšu darbības rezultātu pārskatā periodā, kurā tie rodas.

| (ii) | Aizdevumus un debitoru parādus, kā arī līdz termiņa beigām turētus ieguldījumus uzskaita amortizētajās izmaksās, piemērojot efektīvo procentu metodi. Tādu aizdevumu gadījumā, kuri piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, gan aizdevumiem, gan aizņēmumiem piemēro vienu un to pašu efektīvo procentu likmi, jo šiem aizdevumiem ir kompensējošu darbību iezīmes, un atšķirības starp aizdevuma un aizņēmuma nosacījumiem un summām nav būtiskas. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. |
| --- | --- |

(ii)

Aizdevumus un debitoru parādus, kā arī līdz termiņa beigām turētus ieguldījumus uzskaita amortizētajās izmaksās, piemērojot efektīvo procentu metodi. Tādu aizdevumu gadījumā, kuri piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, gan aizdevumiem, gan aizņēmumiem piemēro vienu un to pašu efektīvo procentu likmi, jo šiem aizdevumiem ir kompensējošu darbību iezīmes, un atšķirības starp aizdevuma un aizņēmuma nosacījumiem un summām nav būtiskas. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

| (iii) | Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi. ES patlaban nav līdz termiņa beigām turētu ieguldījumu. |
| --- | --- |

(iii)

Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi. ES patlaban nav līdz termiņa beigām turētu ieguldījumu.

| (iv) | Pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus pēc tam uzskaita patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus no pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu patiesās vērtības pārmaiņām atzīst patiesās vērtības rezervē. Ja pārdošanai pieejamu aktīvu atzīšana tiek pārtraukta vai to vērtība samazinās, iepriekš patiesās vērtības rezervē atzītās patiesās vērtības uzkrātās korekcijas atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Procentus par pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, kuri aprēķināti, izmantojot efektīvo procentu metodi, atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Dividendes par pārdošanai pieejamiem kapitāla instrumentiem atzīst tad, kad stājas spēkā ES tiesības saņemt maksājumu. |
| --- | --- |

(iv)

Pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus pēc tam uzskaita patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus no pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu patiesās vērtības pārmaiņām atzīst patiesās vērtības rezervē. Ja pārdošanai pieejamu aktīvu atzīšana tiek pārtraukta vai to vērtība samazinās, iepriekš patiesās vērtības rezervē atzītās patiesās vērtības uzkrātās korekcijas atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Procentus par pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, kuri aprēķināti, izmantojot efektīvo procentu metodi, atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Dividendes par pārdošanai pieejamiem kapitāla instrumentiem atzīst tad, kad stājas spēkā ES tiesības saņemt maksājumu.

Aktīvos tirgos kotētu ieguldījumu patiesās vērtības pamatā ir pašreizējās pirkšanas cenas. Ja finanšu aktīvam ir neaktīvs tirgus, ES nosaka patieso vērtību, izmantojot novērtēšanas metodes (tas attiecas arī uz biržas sarakstā neiekļautiem vērtspapīriem). Var izmantot nesenus nesaistītu pušu darījumus, atsauces uz citiem būtībā līdzīgiem instrumentiem, diskontētu naudas plūsmu analīzi, iespēju līgumu cenu noteikšanas modeļus un citas novērtēšanas metodes, kuras parasti izmanto tirgus dalībnieki.

Ja nevar ticami noteikt tādu kapitāla instrumentos veiktu ieguldījumu patieso vērtību, kuriem aktīvā tirgū nav kotētas tirgus cenas, šādus ieguldījumus novērtē, ņemot vērā to izmaksas, no kurām atskaitīti vērtības samazinājuma zaudējumi.

Finanšu aktīvu vērtības samazinājums

Finanšu aktīvu vērtības samazinājums

ES katrā bilances datumā novērtē, vai ir objektīvi pierādījumi tam, ka finanšu aktīva vērtība ir samazinājusies. Finanšu aktīva vērtība ir samazinājusies un vērtības samazinājuma zaudējumi ir radušies tikai un vienīgi tad, ja ir objektīvi pierādījumi par vērtības samazinājumu viena vai vairāku tādu notikumu rezultātā, kuri risinājušies pēc konkrētā aktīva sākotnējās atzīšanas, un ar zaudējumiem saistītais notikums (vai notikumi) ietekmē aplēstās finanšu aktīva nākotnes naudas plūsmas, un šādu ietekmi var ticami aplēst.

(a)   Aktīvi, kurus uzskaita amortizētās izmaksās

Aktīvi, kurus uzskaita amortizētās izmaksās

Ja ir objektīvi pierādījumi tam, ka ir radušies vērtības samazinājuma zaudējumi aizdevumiem un debitoru parādiem vai līdz termiņa beigām turētiem ieguldījumiem, kurus uzskaita amortizētās izmaksās, šo zaudējumu apjomu nosaka kā starpību starp aktīva uzskaites vērtību un plānotās nākotnes naudas plūsmas pašreizējo vērtību (izņemot kredītzaudējumus nākotnē, kas vēl nav radušies), to diskontējot atbilstoši finanšu aktīva sākotnējai efektīvajai procentu likmei. Aktīva uzskaites vērtību samazina, un zaudējumu summu atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Ja aizdevumam vai līdz termiņa beigām turētam ieguldījumam ir mainīga procentu likme, diskonta likme vērtības samazinājuma zaudējumu novērtēšanai ir līgumā noteiktā pašreizējā efektīvā procentu likme. Ar ķīlu nodrošināta finanšu aktīva plānotās nākotnes naudas plūsmas pašreizējās vērtības aprēķinā tiek atspoguļotas naudas plūsmas, ko var radīt ienākumi no nodrošinājuma pārdošanas, no kuriem atskaitītas nodrošinājuma iegūšanas un pārdošanas izmaksas, neatkarīgi no tā, vai tiesību atņemšana uz ieķīlātu īpašumu ir ticama vai ne. Ja kādā no nākamajiem periodiem vērtības samazinājuma zaudējumu summa samazinās un šis samazinājums ir objektīvi attiecināms uz notikumu, kas risinās pēc vērtības samazinājuma atzīšanas, tad iepriekš atzīto vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi veic, izmantojot finanšu darbības rezultātu pārskatu.

(b)   Aktīvi, kurus uzskaita patiesajā vērtībā

Aktīvi, kurus uzskaita patiesajā vērtībā

Tādu kapitāla vērtspapīru ieguldījumu gadījumā, kuri iedalīti kā pārdošanai pieejami finanšu aktīvi, nosakot, vai vērtspapīru vērtība ir samazinājusies, ņem vērā to, vai vērtspapīra patiesā vērtība ir būtiski vai pastāvīgi (ilgstoši) samazinājusies, kļūstot mazāka par tā izmaksām. Ja ir šādi pierādījumi attiecībā uz pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, uzkrātos zaudējumus, kas aprēķināti kā starpība starp iegādes izmaksām un pašreizējo patieso vērtību, no kuras atskaitīti finanšu aktīva vērtības samazinājuma zaudējumi, kas iepriekš atzīti finanšu darbības rezultātu pārskatā, izņem no rezervēm un atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Finanšu darbības rezultātu pārskatā atzīto kapitāla instrumentu vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi neveic, izmantojot finanšu darbības rezultātu pārskatu. Ja kādā no nākamajiem periodiem palielinās pārdošanai pieejama parāda instrumenta patiesā vērtība un šis palielinājums ir objektīvi attiecināms uz notikumu, kas risinās pēc vērtības samazinājuma zaudējumu atzīšanas, vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi veic, izmantojot finanšu darbības rezultātu pārskatu.

Ieguldījumi riska kapitāla fondos

Ieguldījumi riska kapitāla fondos

Ieguldījumus riska kapitāla fondos iedala kā pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus un attiecīgi uzskaita to patiesajā vērtībā, savukārt to peļņu un zaudējumus, kas rodas no patiesās vērtības pārmaiņām (tostarp valūtas pārrēķina starpības), atzīst patiesās vērtības rezervē. Tā kā ieguldījumiem riska kapitāla fondos nav kotētas tirgus cenas aktīvā tirgū, tos novērtē, izskatot katru gadījumu atsevišķi un ņemot vērā izmaksas vai attiecināmo neto aktīvu vērtību, atkarībā no tā, kurš no abiem lielumiem ir mazāks. Nerealizēto peļņu, kas rodas, nosakot patieso vērtību, atzīst rezervēs, bet nerealizētos zaudējumus novērtē, lai noteiktu vērtības samazinājumu un to, vai tie atzīti kā vērtības samazinājuma zaudējumi finanšu darbības rezultātu pārskatā vai kā pārmaiņas patiesās vērtības rezervē.

1.5.6.   
  Krājumi

Krājumi

Krājumus uzskaita izmaksās vai arī neto pārdošanas vērtībā – atkarībā no tā, kurš no abiem lielumiem ir mazāks. Izmaksas tiek noteiktas, izmantojot metodi “pirmais iekšā – pirmais ārā” (FIFO). Gatavo preču un nepabeigto ražojumu izmaksas ietver izejmateriālu izmaksas, tiešās darbaspēka izmaksas, citas tieši attiecināmās izmaksas un saistītās netiešās ražošanas izmaksas (pamatojoties uz parasto darbības jaudu). Neto pārdošanas vērtību aprēķina, no parastā uzņēmējdarbības gaitā paredzētās pārdošanas cenas atskaitot pabeigšanas izmaksas un pārdošanas izdevumus. Ja krājumus tur sadalei bez maksas vai par nominālmaksu, tos novērtē izmaksās vai arī pašreizējās aizstāšanas izmaksās – atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks. Pašreizējās aizstāšanas izmaksas ir izmaksas, kas ES rastos, iegādājoties šādu aktīvu pārskata datumā.

FIFO

1.5.7.   
  Priekšfinansējuma summas

Priekšfinansējuma summas

Priekšfinansējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam piešķirtu naudas līdzekļu avansu, t. i., apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos laikposmā, kas noteikts konkrētajā priekšfinansējuma nolīgumā. Apgrozāmos līdzekļus vai avansu atmaksā vai izmanto paredzētajam mērķim nolīgumā noteiktajā laikposmā. Ja saņēmējam nerodas attiecināmie izdevumi, priekšfinansējums ir jāatdod ES. Priekšfinansējuma summu var samazināt (pilnībā vai daļēji), apstiprinot attiecināmās izmaksas (tās tiek atzītas par izdevumiem) un atmaksātās summas.

Gada beigās pieejamās priekšfinansējuma summas novērtē sākotnējā(-ās) summā(-ās), atskaitot atmaksātās summas, izdevumos iekļautās attiecināmās summas, aplēstās attiecināmās summas, kas gada beigās vēl nav dzēstas, un vērtības samazinājumus.

Summas, kas Finanšu regulā noteiktas kā “finanšu instrumenti, kam piemēro dalīto pārvaldību” no grāmatvedības viedokļa ir klasificētas kā priekšfinansējuma summas. Šīs priekšfinansējuma summas tiek novērtētas to sākotnējā summā, kas izmaksātas dalībvalstīm, atskaitot izmantoto summu aplēsi.

Procentus par priekšfinansējumu atzīst tad, kad tie nopelnīti saskaņā ar attiecīgā nolīguma noteikumiem. Gada beigās, pamatojoties uz ticamāko informāciju, aplēš uzkrātos procentu ieņēmumus, ko ietver bilancē.

1.5.8.   
  Debitoru parādi no komerciālas apmaiņas un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

Debitoru parādi no komerciālas apmaiņas un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

Tā kā saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem nepieciešams atsevišķi uzrādīt komerciālas apmaiņas darījumus un tādus, kas nav komerciālas apmaiņas darījumi, pārskatu sagatavošanas nolūkiem debitoru parādi tiek definēti kā tādi, kas izriet no komerciālas apmaiņas darījumiem, bet atgūstamās summas definē kā tādas, kas izriet no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu un neizriet no līguma (valsts atgūstamās summas).

Ieņēmumi no komerciālas apmaiņas darījumiem atbilst finanšu instrumentu definīcijai un tādējādi ir klasificējami kā aizdevumi un debitoru parādi, un attiecīgi novērtēti (skatīt 1.5.5. paskaidrojumu iepriekš). Finanšu pārskatu paskaidrojumos attiecībā uz ieņēmumiem no komerciālas apmaiņas darījumiem ietver uzkrātos ieņēmumus un atliktos maksājumus no komerciālas apmaiņas darījumiem, jo tie nav būtiski.

1.5.5.

Atgūstamās summas no darījumiem bez apmaiņas uzskaita to sākotnējā summā (kas koriģēta atbilstoši procentiem un sodiem), no kuras atskaita daļēji norakstīto vērtības samazinājumu. Atgūstamo summu no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, daļēji norakstāmo vērtības samazinājumu nosaka, ja ir objektīvi pierādījumi tam, ka ES nevarēs saņemt visu pienākošos summu atbilstoši sākotnējiem noteikumiem par atgūstamajām summām. Daļēji norakstītā summa ir starpība starp aktīva uzskaites vērtību un atgūstamo summu. Daļēji norakstīto summu atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Pamatojoties uz iepriekšējo pieredzi, tiek veikta arī vispārēja daļēja norakstīšana neizpildītajiem rīkojumiem atgūt līdzekļus, kuriem vēl nav piemērota noteikta daļējā norakstīšana. Skatīt 1.5.14. paskaidrojumu turpmāk par režīmu uzkrātajiem ienākumiem gada beigās. Summas, kas parādītas un uzrādītas kā atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, nav finanšu instrumenti, jo tās neizriet no līguma. Tomēr finanšu pārskatu piezīmēs, kur nepieciešams, atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, uzrāda kopā ar ieņēmumiem no komerciālas apmaiņas darījumiem.

1.5.14.

1.5.9.   
  Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti ir finanšu instrumenti, un tie tiek iedalīti kā pārdošanai pieejami finanšu aktīvi. Šeit ietilpst nauda kasē, pieprasījuma noguldījumi bankās un citi īstermiņa ieguldījumi ar augstu likviditāti un ar sākotnējo termiņu, kas nepārsniedz trīs mēnešus.

1.5.10.   
  Pensijas un citi darbinieku pabalsti

Pensijas un citi darbinieku pabalsti

Pensiju saistības

Pensiju saistības

ES pārvalda noteiktu pabalstu pensiju plānus. Lai gan vienu trešdaļu šo pabalstu paredzamo izmaksu veido darbinieku iemaksas no algas, pensiju saistībām netiek veidoti naudas līdzekļi. Bilancē atzītās saistības attiecībā uz noteiktu pabalstu pensiju plāniem ir noteikto pabalstu saistību pašreizējā vērtība bilances datumā. Noteikto pabalstu saistības aprēķina aktuāri, izmantojot plānotās vienības kredītmetodi. Noteikto pabalstu saistību pašreizējo vērtību nosaka, diskontējot aplēstās nākotnes naudas aizplūdes, izmantojot tādu valsts obligāciju procentu likmes, kuras ir pensiju izmaksāšanas valūtā un kuru dzēšana termiņš aptuveni atbilst attiecīgo pensiju saistību termiņiem.

Aktuāro peļņu un zaudējumus, kas rodas no pieredzes korekcijām un aktuāro pieņēmumu pārmaiņām, nekavējoties atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Iepriekšējo pakalpojumu izmaksas nekavējoties atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā, ja vien pārmaiņas pensiju plānā nav atkarīgas no nosacījuma, ka darbiniekiem ir jāpaliek dienestā noteiktu laika periodu (tiesību piešķiršanas periods). Šādā gadījumā iepriekšējo pakalpojumu izmaksas tiesību piešķiršanas periodā amortizē, izmantojot lineāro metodi.

Pēcnodarbinātības slimības pabalsti

Pēcnodarbinātības slimības pabalsti

ES nodrošina veselības pabalstus saviem darbiniekiem, apmaksājot ārstniecības izdevumus. Līdzekļu ikdienas administrēšanai ir izveidots atsevišķs fonds. Šo sistēmu izmanto esošie darbinieki, pensionāri, atraitņi un to apgādājamās personas. Pabalstus, ko piešķir “nestrādājošiem” (pensionāriem, bāreņiem u. c.), iedala kā “Darbinieku pēcnodarbinātības pabalstus”. Ņemot vērā šo pabalstu būtību, ir nepieciešams aktuāra aprēķins. Saistības bilancē tiek noteiktas līdzīgi pensiju saistībām (skatīt iepriekš).

1.5.11.   
  Uzkrājumi

Uzkrājumi

Uzkrājumi tiek atzīti, ja pagātnes notikumu rezultātā ES ir pašreizējs juridisks vai prakses radīts pienākums pret trešām personām, ir ļoti iespējams, ka minētā pienākuma izpildei būs nepieciešams iztērēt līdzekļus, un šo summu var ticami aplēst. Nākotnes zaudējumiem no pamatdarbības uzkrājumus neatzīst. Uzkrājumu summa ir labākā aplēse par prognozējamiem izdevumiem, kas būs vajadzīgi, lai pārskata datumā izpildītu pašreizējās saistības. Ja uzkrājumus veido lielam skaitam posteņu, saistības tiek aplēstas, izvērtējot visus iespējamos iznākumus saistībā ar to iespējamību (“paredzamās vērtības” metode).

1.5.12.   
  Finanšu saistības

Finanšu saistības

Finanšu saistības iedala kā finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā vai kā finanšu saistības amortizētajās izmaksās. Aizņēmumus veido aizņēmumi no kredītiestādēm un parādi, ko apliecina sertifikāti. Aizņēmumus sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, no piešķiršanas ieņēmumiem (saņemtās atlīdzības patiesās vērtības) atskaitot radušās darījuma izmaksas, un turpmāk tos uzskaita amortizētās izmaksās, izmantojot efektīvo procentu metodi; jebkuru starpību starp ieņēmumiem, no kuriem atskaitītas darījuma izmaksas, un dzēšanas vērtību atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā aizņēmumu periodā, izmantojot efektīvo procentu metodi.

Finanšu saistības iedala kā ilgtermiņa saistības, izņemot gadījumus, kad to dzēšanas termiņš nepārsniedz 12 mēnešus pēc bilances datuma. Ņemot vērā būtiskuma apsvērumus, ja aizdevumi ir piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, tad atbilstoši būtiskuma apsvērumiem efektīvo procentu metodi nevar piemērot aizdevumiem un aizņēmumiem. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Finanšu saistības, kas patiesajā vērtībā iekļautas peļņas vai zaudējumu aprēķinā, ietver atvasinātos instrumentus, ja to patiesā vērtība ir negatīva. Tos uzskaita tāpat kā finanšu aktīvus patiesajā vērtībā peļņas vai zaudējumu aprēķinā; skatīt 1.5.5. paskaidrojumu. Finanšu gada laikā ES nebija finanšu saistību šajā kategorijā.

1.5.5.

1.5.13.   
  Kreditoru parādi

Kreditoru parādi

Liela daļa ES kreditoru parādu nav saistīta ar komerciālas apmaiņas darījumiem, piemēram, preču vai pakalpojumu iegādi, bet tie ir nesamaksātie dotāciju vai cita veida ES finansējuma saņēmēju iesniegtie izmaksu pieprasījumi (darījumi, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu). Tos grāmato kā kreditoru parādus pieprasītās summas apjomā pēc izmaksu pieprasījuma saņemšanas. Pēc pārbaudes un attiecināmo izmaksu apstiprināšanas kreditoru parādus vērtē atbilstoši apstiprinātajai attiecināmajai summai.

Kreditoru parādus, ko rada preču un pakalpojumu iegāde, atzīst sākotnējā summā, saņemot rēķinu, un attiecīgos izdevumus iegrāmato, kad preces vai pakalpojumi saņemti un ES to ir apstiprinājusi.

1.5.14.   
  Uzkrātie un nākamo periodu ienākumi un maksas

Uzkrātie un nākamo periodu ienākumi un maksas

Darījumus un notikumus atzīst finanšu pārskatos periodā, uz kuru tie attiecas. Ja gada beigās rēķins vēl nav izsniegts, kaut gan ES ir sniegusi pakalpojumu vai piegādājusi preces, vai arī pastāv līgumiska vienošanās (piemēram, atsaucoties uz kādu līgumu), uzkrātie ienākumi tiks atzīti finanšu pārskatos. Savukārt, ja gada beigās rēķins ir ticis izsniegts, bet pakalpojumi vēl nav sniegti vai preces vēl nav piegādātas, ieņēmumus attiecinās uz nākamo periodu un atzīs nākamajā uzskaites periodā.

Arī izdevumus uzskaita periodā, uz kuru tie attiecas. Uzskaites perioda beigās uzkrātos izdevumus atzīst, pamatojoties uz aplēsto summu, kas attiecīgajā periodā jāpārceļ uz nākamo periodu. Uzkrātos izdevumus aprēķina saskaņā ar Komisijas sīki izstrādātām darbības un prakses pamatnostādnēm, kuru mērķis ir nodrošināt to, ka finanšu pārskati sniedz patiesu to ekonomikas un citu parādību attēlojumu, kas tiem ir jāattēlo.

1.6.   FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

1.6.1.   
  Ieņēmumi

Ieņēmumi

IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS NAV SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS NAV SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

Lielākā daļa ES ieņēmumu attiecas uz darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu.

Resursi, kuru pamatā ir NKI, un PVN resursi

Resursi, kuru pamatā ir NKI, un PVN resursi

Ieņēmumi tiek atzīti par periodu, kurā Komisija nosūta dalībvalstīm pieprasījumu veikt iemaksas. Tos novērtē pieprasītās summas apmērā. Tā kā PVN un NKI resursu pamatā ir aplēses par attiecīgā budžeta gada datiem, notiekot pārmaiņām, tos var pārskatīt, līdz dalībvalstis iesniedz galīgos datus. Aplēses pārmaiņu radīto ietekmi ņem vērā, nosakot tā perioda neto pārpalikumu vai deficītu, kurā pārmaiņas notikušas.

Tradicionālie pašu resursi

Tradicionālie pašu resursi

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, un ar tiem saistītus ieņēmumus atzīst tad, kad no dalībvalstīm tiek saņemti attiecīgie mēneša A pārskati (tostarp ieturētās nodevas un parādu summas, kas ir garantētas un nav apstrīdētas). Pārskata datumā ieņēmumus, ko dalībvalstis attiecīgajā periodā ieturējušas, bet vēl nav samaksājušas Komisijai, aplēš un atzīst kā uzkrātos ieņēmumus. No dalībvalstīm saņemtajos ceturkšņa B pārskatos (tostarp nodevas, kas nav ne ieturētas, ne garantētas, un parādnieka apstrīdētās garantētās summas) tos atzīst kā ieņēmumus, no kuriem atskaita dalībvalstīm piekrītošās ieturēšanas izmaksas. Turklāt vērtības samazinājumu atzīst par summu, kas ir parāda un atgūstamās summas aplēstā starpība.

Soda naudas

Soda naudas

Ieņēmumus no soda naudām atzīst, kad ES ir pieņēmusi lēmumu uzlikt soda naudu un tas oficiāli paziņots adresātam. Ja ir šaubas par uzņēmuma maksātspēju, atzīst prasījuma vērtības samazinājumu. Pēc lēmuma pieņemšanas par soda naudas uzlikšanu parādnieki divu mēnešu laikā pēc paziņojuma datuma:

| — | piekrīt lēmumam (šādā gadījumā tiem ir jāsamaksā soda nauda norādītajā termiņā, un ES pilnībā ietur attiecīgo summu), |
| --- | --- |

—

piekrīt lēmumam (šādā gadījumā tiem ir jāsamaksā soda nauda norādītajā termiņā, un ES pilnībā ietur attiecīgo summu),

| — | vai arī nepiekrīt lēmumam un iesniedz pārsūdzību saskaņā ar ES tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

vai arī nepiekrīt lēmumam un iesniedz pārsūdzību saskaņā ar ES tiesību aktiem.

Tomēr pat pārsūdzības iesniegšanas gadījumā soda naudas pamatsumma ir jāsamaksā noteiktajā termiņā, kas ir trīs mēneši, jo pārsūdzība nenozīmē maksājuma atlikšanu (ES līguma 278. pants), taču noteiktos apstākļos un ar Komisijas grāmatveža piekrišanu maksājuma vietā var iesniegt bankas garantiju.

Ja uzņēmums iesniedz pārsūdzību attiecībā uz lēmumu un jau ir veicis soda naudas provizorisku maksājumu, summu atspoguļo kā iespējamās saistības. Tomēr, tā kā ES lēmuma pārsūdzēšana nav pamats soda naudas atlikšanai, saņemto naudu izmanto, lai dzēstu atgūstamo summu. Ja maksājuma vietā tiek saņemta garantija, soda nauda joprojām tiek uzskatīta par atgūstamu summu. Ja ir iespēja, ka Vispārējā tiesa varētu pieņemt ES nelabvēlīgu nolēmumu, atzīst uzkrājumus šā riska segšanai. Ja maksājuma vietā iesniegta garantija, nenokārtoto atgūstamo summu daļēji noraksta pēc vajadzības. Eiropas Komisijas saņemtos uzkrātos procentus saistībā ar bankas kontiem, kuros noguldīti saņemtie maksājumi, atzīst par ieņēmumiem, attiecīgi palielinot iespējamās saistības.

Kopš 2010. gada visas provizoriski ieturētās soda naudas Komisija pārvalda īpaši izveidotā fondā BUFI, un tās tiek ieguldītas finanšu instrumentos, kas tiek iedalīti kā pieejami finanšu aktīvu pārdošanai.

BUFI

IEŅĒMUMI NO KOMERCIĀLAS APMAIŅAS DARĪJUMIEM

IEŅĒMUMI NO KOMERCIĀLAS APMAIŅAS DARĪJUMIEM

Ieņēmumus no preču un pakalpojumu pārdošanas atzīst tad, kad pircējam tiek nodoti būtiskie riski un ieguvumi, kas izriet no preču īpašumtiesībām. Ieņēmumus no darījuma, kas ietver pakalpojumu sniegšanu, atzīst, ņemot vērā darījuma pabeigtības stadiju pārskata datumā.

Procentu ienākumi un izdevumi

Procentu ienākumi un izdevumi

Procentu ienākumus un izdevumus atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā, izmantojot efektīvo procentu metodi. Tā ir metode finanšu aktīva vai finanšu saistību amortizēto izmaksu aprēķināšanai un procentu ienākumu vai procentu izdevumu sadalei attiecīgajā periodā. Aprēķinot efektīvo procentu likmi, ES izdara aplēsi par naudas plūsmām, ņemot vērā visus finanšu instrumenta līguma nosacījumus (piemēram, priekšapmaksas iespējas), bet neņem vērā kredītzaudējumus nākotnē. Aprēķinā iekļauj visas maksas un procentu punktus, ko līgumslēdzējas puses ir maksājušas vai saņēmušas un kas ir efektīvās procentu likmes neatņemama sastāvdaļa, kā arī darījuma izmaksas un visas citas uzcenojuma vai diskonta summas.

Ja finanšu aktīva vai līdzīgu finanšu aktīvu grupas vērtību daļēji noraksta vērtības samazinājuma zaudējumu rezultātā, šādu zaudējumu aprēķināšanai procentu ienākumus atzīst, izmantojot nākotnes naudas plūsmas diskontēšanai lietoto procentu likmi.

Dividenžu ienākumi

Dividenžu ienākumi

Dividenžu ienākumus atzīst tad, kad stājas spēkā tiesības saņemt maksājumu.

1.6.2.   
  Izdevumi

Izdevumi

Izdevumi, kas radušies ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu rezultātā, veido lielāko ES izdevumu daļu. Tie attiecas uz pārvedumiem līdzekļu saņēmējiem un var būt triju veidu: maksājumi, pamatojoties uz noteiktām saņēmēja tiesībām saņemt maksājumu, pārvedumi saskaņā ar līgumu un neatkarīgas dotācijas, iemaksas un ziedojumi.

Pārvedumus atzīst par izdevumiem periodā, kurā risinās pārvedumus pamatojošie notikumi, ja šāda veida pārvedumi ir atļauti noteikumos (Finanšu regulā, Civildienesta noteikumos vai citos noteikumos) vai ir parakstīts pārvedumu apstiprinošs līgums, saņēmējs ir izpildījis noteiktus attiecināmības kritērijus un summu var ticami aplēst.

Tad, kad tiek saņemts maksājuma pieprasījums vai izmaksu pieprasījums un tas atbilst izdevumu atzīšanas kritērijiem, to atzīst par izdevumiem attiecināmās summas apmērā. Gada beigās aplēš saņēmējiem pienākošos attiecināmos izdevumus, par kuriem vēl nav sniegts pārskats, un grāmato kā uzkrātos izdevumus.

Ar komerciālu apmaiņu saistītus izdevumus saistībā ar preču un pakalpojumu iegādi atzīst tad, kad ES saņēmusi preces vai pakalpojumus un to apstiprinājusi. Izdevumus novērtē sākotnējā rēķina izmaksu apmērā.

1.7.   IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

1.7.1.   
  Iespējamie aktīvi

Iespējamie aktīvi

Iespējams aktīvs ir aktīvs, kas varētu rasties iepriekšēju notikumu rezultātā atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki turpmākie notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus ES nespēj pilnībā ietekmēt. Iespējamu aktīvu atspoguļo pārskatos, ja saimnieciskie labumi vai pakalpojuma potenciāls ir ticams.

1.7.2.   
  Iespējamās saistības

Iespējamās saistības

Iespējamās saistības ir saistības, kas varētu rasties iepriekšēju notikumu rezultātā atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki turpmākie notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus ES nespēj pilnībā ietekmēt, vai pašreizējas saistības, kas rodas pagātnes notikumu rezultātā, bet nav atzītas, jo nav ticams, ka saistību izpildei būs vajadzīga tādu resursu aizplūde, kuri ietver saimnieciskos labumus vai pakalpojuma potenciālu, vai retajos gadījumos, kad saistības apmēru nevar pietiekami ticami novērtēt.

2.   PASKAIDROJUMI PAR BILANCI

AKTĪVI

AKTĪVI

2.1.   NEMATERIĀLIE AKTĪVI

NEMATERIĀLIE AKTĪVI

| (miljoni EUR) |
| --- |
| Bruto uzskaites vērtība 31.12.2013. | 474 |
| Iegūšana | 104 |
| Atsavināšana | (2) |
| Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām | 0 |
| Citas pārmaiņas | 1 |
| Bruto uzskaites vērtība 31.12.2014. | 577 |
| Uzkrātā amortizācija 31.12.2013. | (236) |
| Amortizācija attiecīgajā gadā | (61) |
| Atsavināšana | 2 |
| Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām | 0 |
| Citas pārmaiņas | 0 |
| Uzkrātā amortizācija 31.12.2014. | (295) |
| Neto uzskaites vērtība 31.12.2014. | 282 |
| Neto uzskaites vērtība 31.12.2013. | 237 |

(miljoni EUR)

Bruto uzskaites vērtība 31.12.2013.

474

Iegūšana

104

Atsavināšana

(2)

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

0

Citas pārmaiņas

1

Bruto uzskaites vērtība 31.12.2014.

Bruto uzskaites vērtība 31.12.2014.

577

577

Uzkrātā amortizācija 31.12.2013.

(236)

Amortizācija attiecīgajā gadā

(61)

Atsavināšana

2

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

0

Citas pārmaiņas

0

Uzkrātā amortizācija 31.12.2014.

Uzkrātā amortizācija 31.12.2014.

(295)

(295)

Neto uzskaites vērtība 31.12.2014.

Neto uzskaites vērtība 31.12.2014.

282

282

Neto uzskaites vērtība 31.12.2013.

Neto uzskaites vērtība 31.12.2013.

237

237

Iepriekš minētās summas galvenokārt ir saistītas ar datorprogrammām.

2.2.   PAMATLĪDZEKĻI

PAMATLĪDZEKĻI

Pamatlīdzekļu palielinājums ir radies galvenokārt tādēļ, ka 2014. gada laikā pēc Copernicus deleģēšanas nolīguma parakstīšanas ar Eiropas Kosmosa aģentūru (EKA), Copernicus programmas (iepriekš – GMES programma) aktīvus EUR 1  525 miljonu apmērā EKA nodeva Komisijai. Saskaņā ar Copernicus regulu, kuru pieņēma 2014. gadā, ES pārņēma atbildību par Copernicus programmu, un tādējādi šie pamatlīdzekļi jāatzīst tās bilancē. EUR 297 miljoni, kas attiecas uz satelītu Sentinel 1A, jau ir atzīti par aktīviem “Aprīkojuma un iekārtu” kategorijā, bet EUR 1  228 miljoni attiecībā uz citiem satelītiem, kas pašlaik tiek būvēti, ir atzīti kā “Nepabeigtie pamatlīdzekļi”. Copernicus ir Eiropas zemes novērošanas programma. Tā sastāv no kosmosa komponentes un ietver sešas zemes novērošanas satelītu un instrumentu sērijas, in situ komponentes (kas sastāv no daudziem devējiem uz zemes, jūrā un gaisā) un pakalpojumu komponentes. Programmai Copernicus ir jāsniedz šādi pakalpojumi: atmosfēras novērošana, klimata pārmaiņu uzraudzība, zemes novērošana, jūras novērošana un ārkārtas situāciju vadība un drošības programmas.

Copernicus

Copernicus

GMES

Copernicus

Copernicus

Sentinel 1A

Copernicus

in situ

Copernicus

Turklāt kategorijā “Nepabeigtie pamatlīdzekļi”2014. gada 31. decembrī iekļauti arī aktīvi EUR 1  478 miljona apmērā (2013. gadā – EUR 1  041 miljoni) saistībā ar ES globālo navigācijas satelītu sistēmu (GNSS) – projektu Galileo, kuru veido sadarbībā ar EKA. Perioda laikā nekapitalizējamas izstrādes izmaksas EUR 17 miljonu apmērā tika atzītas par izdevumiem.

GNSS

Galileo

Pamatlīdzekļi

Pamatlīdzekļi

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Zeme un ēkas | Aprīkojums un iekārtas | Mēbeles un transportlīdzekļi | Datortehnika | Citi | Finanšu noma | Nepabeigtie pamatlīdzekļi | Kopā |
| Bruto uzskaites vērtība 31.12.2013. | 4  660 | 608 | 233 | 596 | 248 | 2  692 | 1  599 | 10  635 |
| Iegūšana | 30 | 342 | 18 | 59 | 31 | 9 | 1  779 | 2  267 |
| Atsavināšana | (9) | (58) | (20) | (49) | (22) | 0 | (6) | (164) |
| Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām | 84 | 98 | 10 | 8 | 2 | (8) | (195) | — |
| Citas pārmaiņas | 2 | 1 | 2 | 10 | 1 | — | 1 | 17 |
| Bruto uzskaites vērtība 31.12.2014. | 4  768 | 990 | 242 | 623 | 261 | 2  693 | 3  176 | 12  754 |
| Uzkrātais nolietojums 31.12.2013. | (2  399) | (474) | (168) | (461) | (166) | (863) | | (4  531) |
| Nolietojums attiecīgajā gadā | (153) | (65) | (17) | (74) | (25) | (95) | | (429) |
| Atkārtoti iegrāmatotais nolietojums | — | 16 | 0 | 2 | 3 | — | | 21 |
| Atsavināšana | 4 | 42 | 18 | 47 | 18 | 0 | | 128 |
| Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām | — | 4 | (1) | (8) | (2) | 7 | | — |
| Citas pārmaiņas | — | 0 | (1) | (6) | (1) | — | | (8) |
| Uzkrātais nolietojums 31.12.2014. | (2  549) | (477) | (168) | (501) | (173) | (950) | | (4  817) |
| NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 31.12.2014. | 2  219 | 513 | 74 | 122 | 89 | 1  743 | 3  176 | 7  937 |
| NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 31.12.2013. | 2  261 | 134 | 65 | 134 | 83 | 1  829 | 1  599 | 6  104 |

(miljoni EUR)

Zeme un ēkas

Aprīkojums un iekārtas

Mēbeles un transportlīdzekļi

Datortehnika

Citi

Finanšu noma

Nepabeigtie pamatlīdzekļi

Kopā

Bruto uzskaites vērtība 31.12.2013.

4  660

608

233

596

248

2  692

1  599

10  635

Iegūšana

30

342

18

59

31

9

1  779

2  267

Atsavināšana

(9)

(58)

(20)

(49)

(22)

0

(6)

(164)

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

84

98

10

8

2

(8)

(195)

—

Citas pārmaiņas

2

1

2

10

1

—

1

17

Bruto uzskaites vērtība 31.12.2014.

Bruto uzskaites vērtība 31.12.2014.

4  768

4  768

990

990

242

242

623

623

261

261

2  693

2  693

3  176

3  176

12  754

12  754

Uzkrātais nolietojums 31.12.2013.

(2  399)

(474)

(168)

(461)

(166)

(863)

(4  531)

Nolietojums attiecīgajā gadā

(153)

(65)

(17)

(74)

(25)

(95)

(429)

Atkārtoti iegrāmatotais nolietojums

—

16

0

2

3

—

21

Atsavināšana

4

42

18

47

18

0

128

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

—

4

(1)

(8)

(2)

7

—

Citas pārmaiņas

—

0

(1)

(6)

(1)

—

(8)

Uzkrātais nolietojums 31.12.2014.

Uzkrātais nolietojums 31.12.2014.

(2  549)

(2  549)

(477)

(477)

(168)

(168)

(501)

(501)

(173)

(173)

(950)

(950)

(4  817)

(4  817)

NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 31.12.2014.

NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 31.12.2014.

2  219

2  219

513

513

74

74

122

122

89

89

1  743

1  743

3  176

3  176

7  937

7  937

NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 31.12.2013.

NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 31.12.2013.

2  261

2  261

134

134

65

65

134

134

83

83

1  829

1  829

1  599

1  599

6  104

6  104

2.3.   PĒC PAŠU KAPITĀLA METODES UZSKAITĪTI IEGULDĪJUMI

PĒC PAŠU KAPITĀLA METODES UZSKAITĪTI IEGULDĪJUMI

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Piezīme | 31.12.2014. | 31.12.2013. |
| Līdzdalība kopuzņēmumos | 2.3.1. | — | — |
| Līdzdalība asociētās iestādēs | 2.3.2. | 409 | 349 |
| Kopā | | 409 | 349 |

(miljoni EUR)

Piezīme

31.12.2014.

31.12.2013.

Līdzdalība kopuzņēmumos

2.3.1.

2.3.1.

—

—

Līdzdalība asociētās iestādēs

2.3.2.

2.3.2.

409

349

Kopā

Kopā

409

409

349

349

Līdzdalību kopuzņēmumos un asociētās iestādēs uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi.

2.3.1.   
  Līdzdalība kopuzņēmumos

Līdzdalība kopuzņēmumos

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | GJU | SESAR | ITER | Clean Sky | IMI | ECSEL | FCH | Kopā |
| Dalība 31.12.2013. | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Iemaksas | 0 | 95 | 118 | 125 | 166 | 75 | 69 | 647 |
| Neto rezultātu daļa | 0 | (95) | (118) | (125) | (166) | (75) | (69) | (647) |
| Citi pašu kapitāla pārvietojumi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Dalība 31.12.2014. | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Neatzītā daļa zaudējumos (5) | — | (230) | (36) | (99) | (73) | (40) | (116) | (594) |

(miljoni EUR)

GJU

SESAR

ITER

Clean Sky

IMI

ECSEL

FCH

Kopā

Dalība 31.12.2013.

0

0

0

0

0

0

0

0

Iemaksas

0

95

118

125

166

75

69

647

Neto rezultātu daļa

0

(95)

(118)

(125)

(166)

(75)

(69)

(647)

Citi pašu kapitāla pārvietojumi

0

0

0

0

0

0

0

0

Dalība 31.12.2014.

Dalība 31.12.2014.

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Neatzītā daļa zaudējumos (5)

5

—

(230)

(36)

(99)

(73)

(40)

(116)

(594)

Turpmāk minētās uzskaites vērtības tiek attiecinātas uz ES, pamatojoties uz tās līdzdalības daļu, kas izteikta procentos:

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 31.12.2014. | 31.12.2013. |
| Ilgtermiņa aktīvi | 250 | 198 |
| Apgrozāmie līdzekļi | 178 | 63 |
| Ilgtermiņa saistības | — | — |
| Īstermiņa saistības | (813) | (394) |
| Ieņēmumi | 2 | 1 |
| Izdevumi | (666) | (412) |

(miljoni EUR)

31.12.2014.

31.12.2013.

Ilgtermiņa aktīvi

250

198

Apgrozāmie līdzekļi

178

63

Ilgtermiņa saistības

—

—

Īstermiņa saistības

(813)

(394)

Ieņēmumi

2

1

Izdevumi

(666)

(412)

Likvidējamais kopuzņēmums Galileo

Likvidējamais kopuzņēmums Galileo

Kopuzņēmuma Galileo likvidācija tika sākta 2006. gada beigās, un process joprojām turpinās. Struktūra 2014. gadā nedarbojās un joprojām atradās likvidācijas procesā.

Galileo

Kopuzņēmums SESAR

Kopuzņēmums SESAR

Komisijas līdzdalība kopuzņēmumā 2014. gada 31. decembrī bija 43,53 %.

ITER Starptautiskā Kodolsintēzes enerģijas organizācija (ITER)

ITER

ITER

ES (Euratom), tostarp dalībvalstu un Šveices, ieguldījums ITER International tiek nodrošināts ar Kodolsintēzes enerģijas aģentūras starpniecību. Kopējo ieguldījumu juridiski uzskata par Euratom ieguldījumu ITER, jo dalībvalstīm un Šveicei nav līdzdalības ITER. Tā kā ES juridiski ir līdzdalība kopuzņēmumā ITER International, Komisijai tā jāatzīst savos pārskatos. 2014. gada 31. decembrī Komisijas līdzdalība ITER bija 40,61 %.

Euratom

ITER International

Euratom

ITER

ITER

ITER International

Kopīgās tehnoloģiju ierosmes

Kopīgās tehnoloģiju ierosmes

Publiskās un privātās partnerības (PPP) kopīgo tehnoloģiju ierosmju veidā, kas ir ieviestas kā kopuzņēmumi Līguma 187. panta izpratnē, ir izveidotas, lai īstenotu Lisabonas Izaugsmes un nodarbinātības programmas mērķus. Kopuzņēmumi Clean Sky, IMI, ECSEL (apvienojot bijušos kopuzņēmumus ARTEMIS un ENIAC) un FCH ir PPP, kas ir izveidotas KTI formā. Gada beigās līdzdalība ir šāda: 61,39 % Clean Sky, 80,47 % IMI, 95,47 % ECSEL un 70,85 % FCH.

Clean Sky

IMI, ECSEL

ARTEMIS

ENIAC

FCH

Clean Sky

IMI

ECSEL

FCH

2.3.2.   
  Līdzdalība asociētās iestādēs

Līdzdalība asociētās iestādēs

Eiropas Investīciju fonds

Eiropas Investīciju fonds

Komisijas līdzdalība Eiropas Investīciju fondā (EIF) tiek uzskatīta par asociēto iestādi, uzskaitei izmantojot pašu kapitāla metodi. EIF ir ES finanšu iestāde, kuras specializācija ir riska kapitāla un garantiju sniegšana MVU.

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | EIF |
| Dalība 31.12.2013. | 349 |
| Iemaksas | 38 |
| Neto rezultātu daļa | 7 |
| Citi pašu kapitāla pārvietojumi | 15 |
| Dalība 31.12.2013. | 409 |

(miljoni EUR)

EIF

Dalība 31.12.2013.

349

Iemaksas

38

Neto rezultātu daļa

7

Citi pašu kapitāla pārvietojumi

15

Dalība 31.12.2013.

Dalība 31.12.2013.

409

409

Turpmāk minētās uzskaites vērtības tiek attiecinātas uz ES, pamatojoties uz tās līdzdalības daļu, kas izteikta procentos:

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 31.12.2014. | 31.12.2013. |
| Aktīvi | 497 | 499 |
| Saistības | (87) | (240) |
| Ieņēmumi | 38 | 37 |
| Pārpalikums/(deficīts) | 21 | (221) |

(miljoni EUR)

31.12.2014.

31.12.2013.

Aktīvi

497

499

Saistības

(87)

(240)

Ieņēmumi

38

37

Pārpalikums/(deficīts)

21

(221)

Komisija ir apmaksājusi 20 % no savas līdzdalības, nepieprasītais atlikums atbilst EUR 809 miljoniem.

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Kopējais EIF kapitāls | Komisijas parakstītā daļa |
| Kopējais pamatkapitāls | 4  161 | 1  011 |
| Apmaksāts | (832) | (202) |
| Nepieprasīts | 3  329 | 809 |

(miljoni EUR)

Kopējais EIF kapitāls

Komisijas parakstītā daļa

Kopējais pamatkapitāls

Kopējais pamatkapitāls

4  161

4  161

1  011

1  011

Apmaksāts

(832)

(202)

Nepieprasīts

Nepieprasīts

3  329

3  329

809

809

2.4.   FINANŠU AKTĪVI

FINANŠU AKTĪVI

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Piezīme | 31.12.2014. | 31.12.2013. |
| Ilgtermiņa finanšu aktīvi | | | |
| Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi | 2.4.1. | 6  550 | 5  497 |
| Aizdevumi | 2.4.2. | 49  888 | 54  347 |
| Kopā | | 56  438 | 59  844 |
| Īstermiņa finanšu aktīvi | | | |
| Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi | 2.4.1. | 2  856 | 2  373 |
| Aizdevumi | 2.4.2. | 8  955 | 3  198 |
| Kopā | | 11  811 | 5  571 |
| Kopā | | 68  249 | 65  415 |

(miljoni EUR)

Piezīme

31.12.2014.

31.12.2013.

Ilgtermiņa finanšu aktīvi

Ilgtermiņa finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

2.4.1.

2.4.1.

6  550

5  497

Aizdevumi

2.4.2.

2.4.2.

49  888

54  347

Kopā

56  438

56  438

59  844

59  844

Īstermiņa finanšu aktīvi

Īstermiņa finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

2.4.1.

2.4.1.

2  856

2  373

Aizdevumi

2.4.2.

2.4.2.

8  955

3  198

Kopā

11  811

11  811

5  571

5  571

Kopā

Kopā

68  249

68  249

65  415

65  415

2.4.1.   
  Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 31.12.2014. | 31.12.2013. |
| BUFI ieguldījumi | 3  068 | 1  910 |
| Garantiju fonds ārējai darbībai (6) | 1  825 | 1  773 |
| Likvidējamā EOTK | 1  699 | 1  696 |
| Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RDFM) | 842 | 1  197 |
| “Apvārsnis 2020” | 514 | — |
| ETF uzsākšanas mehānisms | 399 | 339 |
| Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB) | 188 | 188 |
| Aizdevumu garantijas instruments TEN-T projektiem (LGTT) | 186 | 121 |
| Riska kapitāla darījumi | 145 | 124 |
| Projektu obligāciju iniciatīva | 125 | 67 |
| Eiropas Fonds Dienvidaustrumu Eiropai | 117 | 116 |
| Citi pārdošanai pieejami finanšu aktīvi | 298 | 339 |
| Kopā | 9  406 | 7  870 |
| Ilgtermiņa | 6  550 | 5  497 |
| Īstermiņa | 2  856 | 2  373 |

(miljoni EUR)

31.12.2014.

31.12.2013.

BUFI ieguldījumi

3  068

1  910

Garantiju fonds ārējai darbībai (6)

6

1  825

1  773

Likvidējamā EOTK

1  699

1  696

Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RDFM)

842

1  197

“Apvārsnis 2020”

514

—

ETF uzsākšanas mehānisms

399

339

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB)

188

188

Aizdevumu garantijas instruments TEN-T projektiem (LGTT)

186

121

Riska kapitāla darījumi

145

124

Projektu obligāciju iniciatīva

125

67

Eiropas Fonds Dienvidaustrumu Eiropai

117

116

Citi pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

298

339

Kopā

Kopā

9  406

9  406

7  870

7  870

Ilgtermiņa

6  550

5  497

Īstermiņa

2  856

2  373

Pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi ES ir galvenokārt garantijas instrumentu un pašu kapitāla instrumentu formā. Salīdzinot ar 2013. gadu ir palielinājums, kas radies galvenokārt tādēļ, ka 2014. gadā tika noteikti jauni naudas sodi vairāk nekā EUR 2 miljardu apmērā, kas ieguldīti BUFI fondā, atrēķinot atvērtās naudas sodu lietas, kas nokārtotas 2014. gadā. Turklāt “Apvārsnis 2020”, t. i., Astotais posms pamatprogrammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai (PP8), tika uzsākts 2014. gadā un gada beigās tā aktīvi bija vairāk nekā pusmiljards eiro.

BUFI

Pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu patiesās vērtības hierarhija:

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 31.12.2014. | 31.12.2013. |
| 1. līmenis: Aktīvos tirgos kotētas cenas | 8  183 | 6  669 |
| 2. līmenis: Novērojami dati, kas nav kotētās cenas | 76 | 76 |
| 3. līmenis: Novērtēšanas metodes, izmantojot datus, kuru pamatā nav novērojami tirgus dati | 1  147 | 1  126 |
| Kopā | 9  406 | 7  870 |

(miljoni EUR)

31.12.2014.

31.12.2013.

1. līmenis: Aktīvos tirgos kotētas cenas

8  183

6  669

2. līmenis: Novērojami dati, kas nav kotētās cenas

76

76

3. līmenis: Novērtēšanas metodes, izmantojot datus, kuru pamatā nav novērojami tirgus dati

1  147

1  126

Kopā

Kopā

9  406

9  406

7  870

7  870

Šajā periodā nebija pārvietojumu starp iepriekš minētajām patiesās vērtības mērījuma līmeņiem.

Finanšu aktīvu saskaņošana tika novērtēta, ar novērtēšanas metodēm, izmantojot datus, kuru pamatā nav novērojami tirgus dati (3. līmenis):

| miljoni EUR |
| --- |
| Sākuma atlikums 31.12.2013. | 1  126 |
| Pirkšana un pārdošana | (57) |
| Perioda peļņa vai zaudējumi, kas atzīti kā pārpalikums vai deficīts | (2) |
| Peļņa vai zaudējumi, kas atzīti neto aktīvos | 81 |
| Pārvietošana uz 3. līmeni | — |
| Pārvietošana no 3. līmeņa | — |
| Citi | (1) |
| Beigu atlikums 31.12.2014. | 1  147 |

miljoni EUR

Sākuma atlikums 31.12.2013.

1  126

Pirkšana un pārdošana

(57)

Perioda peļņa vai zaudējumi, kas atzīti kā pārpalikums vai deficīts

(2)

Peļņa vai zaudējumi, kas atzīti neto aktīvos

81

Pārvietošana uz 3. līmeni

—

Pārvietošana no 3. līmeņa

—

Citi

(1)

Beigu atlikums 31.12.2014.

Beigu atlikums 31.12.2014.

1  147

1  147

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka

Tā kā Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB) netiek kotēta biržā, un, ņemot vērā ERAB statūtos noteiktos līguma ierobežojumus, kuri cita starpā attiecas uz līdzdalības pārdošanu, nepārsniedzot iegādes izmaksas un tikai esošajiem daļu turētājiem, Komisijas daļu ERAB novērtē, no izmaksām atskaitot daļēji norakstīto vērtības samazinājumu.

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Kopējais ERAB kapitāls | Komisijas parakstītā daļa |
| Kopējais pamatkapitāls | 29  674 | 900 |
| Apmaksāts | (6  202) | (188) |
| Nepieprasīts | 23  472 | 712 |

(miljoni EUR)

Kopējais ERAB kapitāls

Komisijas parakstītā daļa

Kopējais pamatkapitāls

29  674

900

Apmaksāts

(6  202)

(188)

Nepieprasīts

Nepieprasīts

23  472

23  472

712

712

2.4.2.   
  Aizdevumi

Aizdevumi

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 31.12.2014. | 31.12.2013. |
| Ilgtermiņa | 49  888 | 54  347 |
| Īstermiņa | 8  955 | 3  198 |
| Kopā | 58  843 | 57  545 |

(miljoni EUR)

31.12.2014.

31.12.2013.

Ilgtermiņa

49  888

54  347

Īstermiņa

8  955

3  198

Kopā

Kopā

58  843

58  843

57  545

57  545

Šajā pozīcijā ietilpst no aizņemtiem līdzekļiem piešķirtie aizdevumi (EUR 58  509 miljoni), kā arī no budžeta piešķirtie aizdevumi, t. i., aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem un likvidējamās ECSC mājokļu kredīti (EUR 139 miljoni). Kategorijā ir iekļauti arī īstermiņa noguldījumi (EUR 195 miljoni), kas tiek klasificēti kā aizdevumi.

ECSC

No aizņemtiem līdzekļiem piešķirtie aizdevumi

No aizņemtiem līdzekļiem piešķirtie aizdevumi

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | MFA | Euratom | MB | EFSM | Likvidējamā EOTK | Kopā |
| Kopā 31.12.2013. | 569 | 387 | 11  623 | 44  468 | 211 | 57  258 |
| Jauni aizdevumi | 1  360 | — | — | 3  000 | — | 4  360 |
| Atmaksātās summas | (96) | (39) | (3  000) | — | — | (3  135) |
| Valūtas maiņas starpības | — | 1 | — | — | 15 | 16 |
| Uzskaites vērtības pārmaiņas | 9 | — | (33) | 39 | (5) | 10 |
| Vērtības samazināšanās | — | — | — | — | — | — |
| Kopā 31.12.2014. | 1  842 | 349 | 8  590 | 47  507 | 221 | 58  509 |
| Ilgtermiņa | 1  762 | 299 | 5  700 | 41  800 | 211 | 49  772 |
| Īstermiņa | 80 | 50 | 2  890 | 5  707 | 10 | 8  737 |

(miljoni EUR)

MFA

Euratom

MB

EFSM

Likvidējamā EOTK

Kopā

Kopā 31.12.2013.

569

387

11  623

44  468

211

57  258

Jauni aizdevumi

1  360

—

—

3  000

—

4  360

Atmaksātās summas

(96)

(39)

(3  000)

—

—

(3  135)

Valūtas maiņas starpības

—

1

—

—

15

16

Uzskaites vērtības pārmaiņas

9

—

(33)

39

(5)

10

Vērtības samazināšanās

—

—

—

—

—

—

Kopā 31.12.2014.

Kopā 31.12.2014.

1  842

1  842

349

349

8  590

8  590

47  507

47  507

221

221

58  509

58  509

Ilgtermiņa

1  762

299

5  700

41  800

211

49  772

Īstermiņa

80

50

2  890

5  707

10

8  737

Aizdevumu īstermiņa/ilgtermiņa uzrādīšana Komisijas bilancē (piemēram, EFSM, MB, Euratom, MFA) ir uzlabojusies, jo iepriekš tika apskatīts tikai aizdevuma galīgās atmaksas termiņš, bet šobrīd tiek apskatītas arī līdz gada beigām atmaksājamās summas. No trešām personām ir saņemtas garantijas EUR 349 miljonu apmērā (2013. gadā – EUR 387 miljoni) attiecībā uz Euratom aizdevumiem. 31.12.2014. Ukrainai tika piešķirti EUR 250 miljoni, kas attiecas uz aizdevumu garantijas nolīgumu saskaņā ar MFA palīdzību, bet summa vēl nav izmaksāta.

Euratom

Euratom

Aizdevumu efektīvās procentu likmes (izteiktas kā procentu likmju diapazons)

Aizdevumu efektīvās procentu likmes (izteiktas kā procentu likmju diapazons)

| | 31.12.2014. | 31.12.2013. |
| --- | --- | --- |
| Makrofinansiālais atbalsts (MFA) | 0,181 %-4,54 % | 0,27 %-4,54 % |
| Euratom | 0,26 %–5,76 % | 0,34 %–5,76 % |
| Maksājumu bilance (MB) | 2,375 %–3,625 % | 2,375 %–3,625 % |
| Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM) | 1,875 %–3,750 % | 2,375 %–3,750 % |
| Likvidējamā EOTK | 5,2354 %–5,8103 % | 5,2354 %–5,8103 % |

31.12.2014.

31.12.2013.

Makrofinansiālais atbalsts (MFA)

0,181 %-4,54 %

0,27 %-4,54 %

Euratom

0,26 %–5,76 %

0,34 %–5,76 %

Maksājumu bilance (MB)

2,375 %–3,625 %

2,375 %–3,625 %

Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM)

1,875 %–3,750 %

2,375 %–3,750 %

Likvidējamā EOTK

5,2354 %–5,8103 %

5,2354 %–5,8103 %

2.5.   PRIEKŠFINANSĒJUMS

PRIEKŠFINANSĒJUMS

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Piezīme | 31.12.2014. | 31.12.2013. |
| Ilgtermiņa priekšfinansējums | | | |
| Priekšfinansējums | 2.5.1. | 15  980 | 34  819 |
| Citi avansa maksājumi dalībvalstīm | 2.5.2. | 2  378 | 3  253 |
| Kopā | | 18  358 | 38  072 |
| Īstermiņa priekšfinansējums | | | |
| Priekšfinansējums | 2.5.1. | 29  222 | 16  403 |
| Citi avansa maksājumi dalībvalstīm | 2.5.2. | 5  015 | 4  963 |
| Kopā | | 34  237 | 21  367 |
| Kopā | | 52  595 | 59  439 |

(miljoni EUR)

Piezīme

31.12.2014.

31.12.2013.

Ilgtermiņa priekšfinansējums

Ilgtermiņa priekšfinansējums

Priekšfinansējums

2.5.1.

2.5.1.

15  980

34  819

Citi avansa maksājumi dalībvalstīm

2.5.2.

2.5.2.

2  378

3  253

Kopā

18  358

18  358

38  072

38  072

Īstermiņa priekšfinansējums

Īstermiņa priekšfinansējums

Priekšfinansējums

2.5.1.

2.5.1.

29  222

16  403

Citi avansa maksājumi dalībvalstīm

2.5.2.

2.5.2.

5  015

4  963

Kopā

34  237

34  237

21  367

21  367

Kopā

Kopā

52  595

52  595

59  439

59  439

Priekšfinansējums ir liela daļa no kopējiem ES aktīviem, un tāpēc tam tiek regulāri pievērsta pienācīga uzmanība. Jānorāda, ka priekšfinansējuma summām dažādās programmās ir jābūt pietiekamām, lai saņēmējam nodrošinātu projekta sākšanai nepieciešamos apgrozāmos līdzekļus, vienlaikus aizsargājot ES finanšu intereses un ņemot vērā juridiskos, darbības un izmaksu efektivitātes ierobežojumus. Komisija ir pienācīgi ņēmusi vērā visus šos elementus, lai uzlabotu priekšfinansējuma pārbaudi.

2.5.1.   
  Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Bruto summa | Dzēsts, veicot periodizāciju | Neto summa 31.12.2014. | Bruto summa | Dzēsts, veicot periodizāciju | Neto summa 31.12.2013. |
| Dalīta pārvaldība | | | | | | |
| ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti | 5  644 | (2  115) | 3  529 | 6  359 | (1  032) | 5  327 |
| ERAF un KF | 24  934 | (2  182) | 22  752 | 25  701 | (2  164) | 23  537 |
| ESF | 6  884 | (953) | 5  931 | 6  857 | (492) | 6  365 |
| Citi | 4  626 | (2  535) | 2  091 | 4  191 | (2  054) | 2  137 |
| Tieša pārvaldība | | | | | | |
| Īsteno: | | | | | | |
| Komisija | 13  173 | (10  215) | 2  958 | 14  841 | (9  459) | 5  382 |
| ES izpildaģentūras | 9  079 | (6  618) | 2  461 | 8  558 | (5  108) | 3  450 |
| Netiešā pārvaldība | | | | | | |
| Īsteno: | | | | | | |
| citas ES aģentūras un struktūras | 548 | (98) | 450 | 412 | (21) | 391 |
| Trešās valstis | 1  981 | (1  169) | 812 | 1  678 | (782) | 896 |
| Starptautiskās organizācijas | 6  236 | (3  476) | 2  760 | 4  172 | (2  460) | 1  712 |
| Citas struktūras | 4  370 | (2  910) | 1  460 | 5  503 | (3  478) | 2  025 |
| Kopā | 77  474 | (32  273) | 45  202 | 78  272 | (27  050) | 51  222 |
| Ilgtermiņa | 15  980 | — | 15  980 | 34  819 | — | 34  819 |
| Īstermiņa | 61  495 | (32  273) | 29  222 | 43  453 | (27  050) | 16  403 |

(miljoni EUR)

Bruto summa

Dzēsts, veicot periodizāciju

Neto summa 31.12.2014.

Bruto summa

Dzēsts, veicot periodizāciju

Neto summa 31.12.2013.

Dalīta pārvaldība

Dalīta pārvaldība

ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti

5  644

(2  115)

3  529

6  359

(1  032)

5  327

ERAF un KF

24  934

(2  182)

22  752

25  701

(2  164)

23  537

ESF

6  884

(953)

5  931

6  857

(492)

6  365

Citi

4  626

(2  535)

2  091

4  191

(2  054)

2  137

Tieša pārvaldība

Tieša pārvaldība

Īsteno:

Komisija

13  173

(10  215)

2  958

14  841

(9  459)

5  382

ES izpildaģentūras

9  079

(6  618)

2  461

8  558

(5  108)

3  450

Netiešā pārvaldība

Netiešā pārvaldība

Īsteno:

citas ES aģentūras un struktūras

548

(98)

450

412

(21)

391

Trešās valstis

1  981

(1  169)

812

1  678

(782)

896

Starptautiskās organizācijas

6  236

(3  476)

2  760

4  172

(2  460)

1  712

Citas struktūras

4  370

(2  910)

1  460

5  503

(3  478)

2  025

Kopā

Kopā

77  474

77  474

(32  273)

(32  273)

45  202

45  202

78  272

78  272

(27  050)

(27  050)

51  222

51  222

Ilgtermiņa

15  980

—

15  980

34  819

—

34  819

Īstermiņa

61  495

(32  273)

29  222

43  453

(27  050)

16  403

Kopējā priekšfinansējuma samazinājums, kas uzrādīts dalītās pārvaldības un tiešās pārvaldības ietvaros, ir saistāms galvenokārt ar 2007.–2013. gada plānošanas perioda slēgšanu un pakāpenisku 2014.–2020. gada perioda programmu izveidošanu. Priekšfinansējums, kas attiecas uz vecajām programmām, ir samazinājies izmaksu apstiprināšanas dēļ, bet ar jauno plānošanas periodu saistītie avansa maksājumi ir izmaksāti mazākā apjomā.

Arī attiecībā uz struktūrfondiem šī pāreja starp plānošanas periodiem izskaidro pārmaiņas starp īstermiņa un ilgtermiņa atlikumiem. Parasti jaunais priekšfinansējums, kas izmaksāts saistībā ar 2014.–2020. gada plānošanas periodu, ir iegrāmatots ilgtermiņa kategorijā; šo avansa maksājumu apjoms joprojām ir ierobežots (saistībā ar to, ka jaunas programmas tika pieņemtas vēlu). 2007.–2013. gada plānošanas periods tuvojas noslēgumam, un tādējādi vairāk summu jāiemaksā divpadsmit mēnešu laikā.

Par priekšfinansējumu saņemtās garantijas

Par priekšfinansējumu saņemtās garantijas

Tās ir garantijas, ko Komisija atsevišķos gadījumos pieprasa no saņēmējiem, kas nav dalībvalstis, izmaksājot avansa maksājumus (priekšfinansējumu). Šāda veida garantijām tiek uzrādītas divas vērtības: “nominālās” un “aktuālās” vērtības. “Nominālās” vērtības pamatojošais notikums ir saistīts ar garantijas esību. “Aktuālās” vērtības garantijas pamatojošais notikums ir priekšfinansējuma maksājums un/vai priekšfinansējuma dzēšana pēc tam. 2014. gada 31. decembrī tādu garantiju “nominālā” vērtība, kas saņemtas saistībā ar priekšfinansējumu, bija EUR 957 miljoni, bet šādu garantiju “aktuālā” vērtība bija EUR 605 miljoni (2013. gadā šīs summas bija attiecīgi EUR 1  124 miljoni un EUR 887 miljoni).

Atsevišķas priekšfinansējuma summas, kas izmaksātas saskaņā ar Septīto pētniecības pamatprogrammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai (PP7) un “Apvārsnis 2020”, efektīvi sedz Dalībnieku garantiju fonds (DGF). DGF ir savstarpēja izdevīguma instruments, kas izveidots, lai segtu finanšu riskus saistībā ar aizņēmēju neveiktiem maksājumiem PP7 un “Apvārsnis 2020” netiešo darbību īstenošanas laikā. Visi to netiešo darbību dalībnieki, kas saņem dotācijas no ES, iemaksā 5 % no kopējā ES ieguldījuma DGF kapitālā.

2014. gada 31. decembrī priekšfinansējuma summas, kuras sedz DGF, bija EUR 1,8 miljardi (2013. gadā – EUR 4,5 miljardi). Samazinājums saistīts ar to, ka 2014. gads bija pēdējais FP7 projektu parakstīšanas gads, kurā bija mazāk līdzekļu jauniem projektiem. ES (pārstāv Komisija) izpildītājs DGF dalībnieku vārdā, bet fonda īpašnieki ir tā dalībnieki.

Gada beigās DGF kopējie aktīvi bija EUR 1  640 miljoni (2013. gadā – EUR 1  658 miljoni). PGF aktīvi ietver arī finanšu aktīvus, kurus pārvalda ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts. Tā kā DGF ir atsevišķa struktūra, fonda aktīvi netiek konsolidēti šajos ES gada pārskatos.

2.5.2.   
  Citi avansa maksājumi dalībvalstīm

Citi avansa maksājumi dalībvalstīm

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 31.12.2014. | 31.12.2013. |
| Avansa maksājumi dalībvalstīm par finanšu instrumentiem, kam piemēro dalīto pārvaldību | | |
| Ilgtermiņa | 2  090 | 2  118 |
| Īstermiņa | 1  733 | 2  118 |
| Kopā | 3  823 | 4  236 |
| Atbalsta shēmas | | |
| Ilgtermiņa | 288 | 1  135 |
| Īstermiņa | 3  282 | 2  845 |
| Kopā | 3  570 | 3  981 |
| Kopā | 7  393 | 8  216 |

(miljoni EUR)

31.12.2014.

31.12.2013.

Avansa maksājumi dalībvalstīm par finanšu instrumentiem, kam piemēro dalīto pārvaldību

Avansa maksājumi dalībvalstīm par finanšu instrumentiem, kam piemēro dalīto pārvaldību

Ilgtermiņa

2  090

2  118

Īstermiņa

1  733

2  118

Kopā

3  823

3  823

4  236

4  236

Atbalsta shēmas

Atbalsta shēmas

Ilgtermiņa

288

1  135

Īstermiņa

3  282

2  845

Kopā

3  570

3  570

3  981

3  981

Kopā

Kopā

7  393

7  393

8  216

8  216

Saskaņā ar shēmu struktūrfondu programmām 2007.–2013. gadam un arī saskaņā ar Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai, avansa maksājumus no ES budžeta dalībvalstīm var veikt kā iemaksas finansēšanas instrumentos (aizdevumu, kapitāla vērtspapīru ieguldījumu vai garantiju veidā), un par to izveidi un pārvaldību atbild dalībvalstis (piemēram, dalītā pārvaldība). Šiem instrumentiem neizlietotie naudas līdzekļi gada beigās nonāk ES īpašumā (tāpat kā viss priekšfinansējums), un tādējādi tos uzrāda kā aktīvus ES bilancē. Tomēr tiesību pamataktos nav noteikts dalībvalstu pienākums sniegt periodiskus ziņojumus Komisijai par šo avansa maksājumu izmantošanu, un dažos gadījumos tie pat nav jānorāda Komisijai iesniegtajos izdevumu pārskatos. Par 2014. gada beigās neizmantotajām summām dalībvalstu iesniegtā informācija nav bijusi pieejama savlaicīgi, lai to iekļautu šajos pārskatos. Tādējādi, pamatojoties uz informāciju par neizmantotajām summām 2013. gada 31. decembrī, kas saņemta no dalībvalstīm un 2014. gadā izmaksātajiem līdzekļiem, gada beigās tiek aplēsta šā aktīva vērtība. Turklāt šīs aplēses pamatā tagad ir šo instrumentu ieviešanas termiņa pagarinājums no 2015. gada 31. decembra līdz 2017. gada 31. martam. Šo instrumentu atlikumi gada beigās ir aplēsti, pieņemot, ka līdzekļi tiks izmantoti pilnībā un vienmērīgi visā darbības atlikušajā periodā. Šā perioda beigās Komisija pārbaudīs faktisko līdzekļu izlietojumu un uzrādīs pārskatos tās summas, kuras nav izlietotas.

Kopējais iemaksu apjoms, ko dalībvalstis saistībā ar šiem instrumentiem bija pieprasījušas Komisijai, bija EUR 10  904 miljoni, no kuriem EUR 1  088 miljoni gada beigās palika nesamaksāti. 2014. gadā summas saistībā ar 2014.–2020. gada plānošanas periodu ir samaksātas.

Līdzīgā kārtā dalībvalstu dažādās atbalsta shēmās (valsts atbalsts, tirgus pasākumi ELGF) veiktos avansa maksājumus, kas nav izmantoti līdz gada beigām, grāmato kā aktīvus Komisijas bilancē. Komisija aplēsusi šo avansa maksājumu vērtību, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju; rezultātā iegūtās summas ir iekļautas izdevumu kategorijā “Atbalsta shēmas”.

2.6.   DEBITORU PARĀDI NO KOMERCIĀLAS APMAIŅAS UN AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTAS ATGŪSTAMĀS SUMMAS

DEBITORU PARĀDI NO KOMERCIĀLAS APMAIŅAS UN AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTAS ATGŪSTAMĀS SUMMAS

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Piezīme | 31.12.2014. | 31.12.2013. |
| Ilgtermiņa | | | |
| Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu | 2.6.1. | 1  158 | 478 |
| Debitoru parādi no komerciālas apmaiņas darījumiem | 2.6.2. | 40 | 20 |
| Kopā | | 1  198 | 498 |
| Īstermiņa | | | |
| Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu | 2.6.1. | 13  828 | 12  478 |
| Debitoru parādi no komerciālas apmaiņas darījumiem | 2.6.2. | 551 | 704 |
| Kopā | | 14  380 | 13  182 |
| Kopā | | 15  578 | 13  680 |

(miljoni EUR)

Piezīme

31.12.2014.

31.12.2013.

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

2.6.1.

2.6.1.

1  158

478

Debitoru parādi no komerciālas apmaiņas darījumiem

2.6.2.

2.6.2.

40

20

Kopā

1  198

1  198

498

498

Īstermiņa

Īstermiņa

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

2.6.1.

2.6.1.

13  828

12  478

Debitoru parādi no komerciālas apmaiņas darījumiem

2.6.2.

2.6.2.

551

704

Kopā

14  380

14  380

13  182

13  182

Kopā

Kopā

15  578

15  578

13  680

13  680

2.6.1.   
  Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Piezīme | 31.12.2014. | 31.12.2013. |
| Ilgtermiņa | | | |
| Dalībvalstis | 2.6.1.1. | 305 | 478 |
| Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi | 2.6.1.3. | 853 | — |
| Kopā | | 1  158 | 478 |
| Īstermiņa | | | |
| Dalībvalstis | 2.6.1.1. | 10  679 | 5  574 |
| Soda naudas | 2.6.1.2. | 2  270 | 4  071 |
| Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi | 2.6.1.3. | 832 | 2  741 |
| Citas atgūstamās summas | | 48 | 92 |
| Kopā | | 13  828 | 12  478 |
| Kopā | | 14  987 | 12  957 |

(miljoni EUR)

Piezīme

31.12.2014.

31.12.2013.

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

Dalībvalstis

2.6.1.1.

2.6.1.1.

305

478

Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi

2.6.1.3.

2.6.1.3.

853

—

Kopā

1  158

1  158

478

478

Īstermiņa

Īstermiņa

Dalībvalstis

2.6.1.1.

2.6.1.1.

10  679

5  574

Soda naudas

2.6.1.2.

2.6.1.2.

2  270

4  071

Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi

2.6.1.3.

2.6.1.3.

832

2  741

Citas atgūstamās summas

48

92

Kopā

13  828

13  828

12  478

12  478

Kopā

Kopā

14  987

14  987

12  957

12  957

2.6.1.1.   Atgūstamās summas no dalībvalstīm

Atgūstamās summas no dalībvalstīm

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 31.12.2014. | 31.12.2013. |
| Iekļauts A kontā | 2  789 | 47 |
| Iekļauts atsevišķā kontā | 1  617 | 1  228 |
| Saņemamie pašu resursi | 5  413 | 3  054 |
| Vērtības samazināšanās | (1  144) | (743) |
| Citi | 12 | 6 |
| Pašu resursu atgūstamās summas | 8  686 | 3  592 |
| Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF) | 2  250 | 2  294 |
| Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) | 52 | 82 |
| Pagaidu lauku attīstības instruments (PLAI) | 27 | 45 |
| Īpašā pirmspievienošanās programma lauksaimniecībai un lauku attīstībai (SAPARD) | 166 | 155 |
| Vērtības samazināšanās | (840) | (819) |
| Atgūstamās summas saistībā ar ELGF un lauku attīstību | 1  655 | 1  757 |
| Paredzamā priekšfinansējuma atgūšana | 437 | 542 |
| Samaksātais un atgūstamais PVN | 44 | 68 |
| Citas no dalībvalstīm atgūstamās summas | 161 | 94 |
| Kopā | 10  984 | 6  053 |
| Ilgtermiņa | 305 | 478 |
| Īstermiņa | 10  679 | 5  574 |

(miljoni EUR)

31.12.2014.

31.12.2013.

Iekļauts A kontā

2  789

47

Iekļauts atsevišķā kontā

1  617

1  228

Saņemamie pašu resursi

5  413

3  054

Vērtības samazināšanās

(1  144)

(743)

Citi

12

6

Pašu resursu atgūstamās summas

Pašu resursu atgūstamās summas

8  686

8  686

3  592

3  592

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF)

2  250

2  294

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA)

52

82

Pagaidu lauku attīstības instruments (PLAI)

27

45

Īpašā pirmspievienošanās programma lauksaimniecībai un lauku attīstībai (SAPARD)

166

155

Vērtības samazināšanās

(840)

(819)

Atgūstamās summas saistībā ar ELGF un lauku attīstību

Atgūstamās summas saistībā ar ELGF un lauku attīstību

1  655

1  655

1  757

1  757

Paredzamā priekšfinansējuma atgūšana

Paredzamā priekšfinansējuma atgūšana

437

437

542

542

Samaksātais un atgūstamais PVN

Samaksātais un atgūstamais PVN

44

44

68

68

Citas no dalībvalstīm atgūstamās summas

Citas no dalībvalstīm atgūstamās summas

161

161

94

94

Kopā

Kopā

10  984

10  984

6  053

6  053

Ilgtermiņa

305

478

Īstermiņa

10  679

5  574

Dalībvalstu ilgtermiņā maksājamās summas attiecas uz neizpildītiem grāmatojumu noskaidrošanas lēmumiem saistībā ar Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (ELGF) un Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA), kas īstenojami kā gada maksājumi un/vai atliktie maksājumi.

Pašu resursu atgūstamās summas

Pašu resursu atgūstamās summas

Ievērojamais atgūstamo summu pieaugums, kas konstatēts A kontā, ir skaidrojams ar muitas nodokļiem un cukura nodevām EUR 2  756 miljonu apmērā novembrī un decembrī, kas tika atzītas par iepriekšējos gados uzkrātajiem ieņēmumiem.

Saņemamo pašu resursu summa ir saistīta ar 2014. gada 17. decembrī pieņemto 2. budžeta grozījumu Nr. 7/2014. Saskaņā ar 2000. gada 22. maija Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 10. pantu (OV L 130, 31.5.2000., 1. lpp.) ieraksti, kuri atbilst pašu resursu iemaksu atkārtotai korekcijai, tiek veikti 2015. gada februāra pirmajā darbadienā. Korekcijas to dalībvalstu veikto valsts iemaksu ES budžetā apjomā, kuru pamatā ir PVN un NKI, veic katru gadu decembra pirmajā darba dienā. 2014. gada korekcijas ietvēra galvenās NKI pārskatīšanas jau kopš 2002. gada. Tādējādi korekcijas bija bezprecedenta lielas, par kopējo summu EUR 9,5 miljardi visās ES dalībvalstīs.

Lai atrisinātu šo ārkārtas situāciju, Padome 2014. gada 18. decembrī pieņēmusi Komisijas priekšlikumu atļaut dalībvalstīm atlikt maksājumu līdz 2015. gada 1. septembrim, nerēķinot par to procentus, ievērojot stingrus nosacījumus. Attiecīgi sešas dalībvalstis izvēlējās samaksāt savas korekcijas 2015. gadā. Atlikto maksājumu summas EUR 5,4 miljardu apjomā, atbilstoši tabulā iepriekš norādītajam.

Atgūstamās summas saistībā ar ELGF un lauku attīstību

Atgūstamās summas saistībā ar ELGF un lauku attīstību

Šajā postenī galvenokārt iekļautas summas, ko dalībvalstis bija parādā 31. decembrī un ko dalībvalstis deklarējušas un apstiprinājušas 15. oktobrī. Tiek aplēsti debitoru parādi, kuri izveidojas pēc minētās deklarācijas laikā līdz 31. decembrim. Komisija arī veic aplēsi par daļēji norakstāmām summām saistībā ar līdzekļu saņēmēju parādiem, kuru atgūšana ir maz ticama. Tas, ka ir veikta šāda korekcija, nenozīmē, ka Komisija atsakās no tiesībām atgūt šīs summas nākotnē. Korekcijā ir iekļauts arī samazinājums 20 % apmērā, kas atbilst summām, ko dalībvalstis drīkst paturēt administratīvo izmaksu segšanai.

2.6.1.2.   Soda naudas

Soda naudas

Tās ir atgūstamas summas saistībā ar Komisijas uzliktajām soda naudām EUR 2  424 miljonu apmērā (2013. gadā – EUR 4  310 miljoni), no kurām atskaitīta daļēji norakstītā summa EUR 155 miljoni (2013. gadā – EUR 239 miljoni). Garantijas par kopējo summu EUR 1  916 miljoni saņemtas par soda naudām, kas nav nokārtotas gada beigās (2013. gadā – EUR 3  244 miljoni). Jāņem vērā, ka no šiem debitoru parādiem EUR 183 miljoniem samaksas termiņš bija pēc 2014. gada 31. decembra.

To soda naudu, kuras vēl var apstrīdēt, atlikuma gada beigās samazinājums radies tādēļ, ka sodi EUR 4,1 miljarda apjomā kļuva galīgi, un 2014. gadā tika ieskaitītas budžetā.

2.6.1.3.   Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi

Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 31.12.2014. | 31.12.2013. |
| Pašu resursu uzkrātie ieņēmumi | — | 2  424 |
| Kohēzija, lauksaimniecības un lauku attīstības fondi: finanšu korekcijas | 1  502 | 31 |
| Citi uzkrātie ienākumi | 83 | 201 |
| Uzkrāto ieņēmumu vērtības samazināšanās | — | — |
| Nākamo periodu izdevumi, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu | 101 | 85 |
| Kopā | 1  686 | 2  741 |
| Ilgtermiņa | 853 | — |
| Īstermiņa | 832 | 2  741 |

(miljoni EUR)

31.12.2014.

31.12.2013.

Pašu resursu uzkrātie ieņēmumi

—

2  424

Kohēzija, lauksaimniecības un lauku attīstības fondi: finanšu korekcijas

1  502

31

Citi uzkrātie ienākumi

83

201

Uzkrāto ieņēmumu vērtības samazināšanās

—

—

Nākamo periodu izdevumi, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

101

85

Kopā

Kopā

1  686

1  686

2  741

2  741

Ilgtermiņa

853

—

Īstermiņa

832

2  741

Jānorāda, ka pašu resursu uzkrātie ieņēmumi, kas galvenokārt ir muitas nodevas novembrī un decembrī, ir ietverti kategorijā īstermiņa atgūstamās summas.

2.6.2.   
  Debitoru parādi no komerciālas apmaiņas darījumiem

Debitoru parādi no komerciālas apmaiņas darījumiem

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 31.12.2014. | 31.12.2013. |
| Ilgtermiņa | | |
| Citi debitoru parādi | 40 | 20 |
| Kopā | 40 | 20 |
| Īstermiņa | | |
| Klienti | 211 | 381 |
| Klientu parādu vērtības samazinājums | (103) | (100) |
| Nākamo periodu izdevumi, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu | 219 | 352 |
| Citi | 224 | 71 |
| Kopā | 551 | 704 |
| Kopā | 591 | 724 |

(miljoni EUR)

31.12.2014.

31.12.2013.

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

Citi debitoru parādi

40

20

Kopā

40

40

20

20

Īstermiņa

Īstermiņa

Klienti

211

381

Klientu parādu vērtības samazinājums

(103)

(100)

Nākamo periodu izdevumi, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu

219

352

Citi

224

71

Kopā

551

551

704

704

Kopā

Kopā

591

591

724

724

2.7.   KRĀJUMI

KRĀJUMI

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 31.12.2014. | 31.12.2013. |
| Zinātniskie materiāli | 66 | 81 |
| Citi | 62 | 47 |
| Kopā | 128 | 128 |

(miljoni EUR)

31.12.2014.

31.12.2013.

Zinātniskie materiāli

66

81

Citi

62

47

Kopā

Kopā

128

128

128

128

2.8.   NAUDA UN NAUDAS EKVIVALENTI

NAUDA UN NAUDAS EKVIVALENTI

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Piezīme | 31.12.2014. | 31.12.2013. |
| Konti valstu kasēs un centrālajās bankās | | 11  840 | 2  505 |
| Norēķinu konti | | 303 | 168 |
| Avansa konti | | 4 | 4 |
| Pārvedumi (nauda ceļā) | | — | (1) |
| Citi termiņnoguldījumi | | 28 | 29 |
| Bankas konti budžeta izpildei un citi termiņnoguldījumi | 2.8.1. | 12  174 | 2  705 |
| Nauda, kas pieder finanšu instrumentiem | 2.8.2. | 1  275 | 1  406 |
| Nauda, kas attiecas uz sodu naudu | 2.8.3. | 2  738 | 4  165 |
| Naudu, kas attiecas uz citām iestādēm, aģentūrām un struktūrām | | 1  358 | 1  234 |
| Kopā | | 17  545 | 9  510 |

(miljoni EUR)

Piezīme

31.12.2014.

31.12.2013.

Konti valstu kasēs un centrālajās bankās

11  840

2  505

Norēķinu konti

303

168

Avansa konti

4

4

Pārvedumi (nauda ceļā)

—

(1)

Citi termiņnoguldījumi

28

29

Bankas konti budžeta izpildei un citi termiņnoguldījumi

Bankas konti budžeta izpildei un citi termiņnoguldījumi

2.8.1.

2.8.1.

12  174

12  174

2  705

2  705

Nauda, kas pieder finanšu instrumentiem

Nauda, kas pieder finanšu instrumentiem

2.8.2.

2.8.2.

1  275

1  275

1  406

1  406

Nauda, kas attiecas uz sodu naudu

Nauda, kas attiecas uz sodu naudu

2.8.3.

2.8.3.

2  738

2  738

4  165

4  165

Naudu, kas attiecas uz citām iestādēm, aģentūrām un struktūrām

Naudu, kas attiecas uz citām iestādēm, aģentūrām un struktūrām

1  358

1  358

1  234

1  234

Kopā

Kopā

17  545

17  545

9  510

9  510

2.8.1.   
  Bankas konti budžeta izpildei un citi termiņnoguldījumi

Bankas konti budžeta izpildei un citi termiņnoguldījumi

Šī kategorija ietver visus līdzekļus, kurus ES tur kontos katrā dalībvalstī un EBTA valstī (valsts kasē vai centrālajā bankā), kā arī norēķinu kontos, avansa kontos un kā skaidras naudas līdzekļus sīkiem izdevumiem.

Lielais atlikums 2014. gada beigās radies galvenokārt no pašu resursu iemaksām, kas attiecas uz PVN un NKI atlikumiem, ko dalībvalstis iemaksājušas 2014. decembrī, kā arī budžeta grozījumu dēļ, ar ko tika samazinātas dalībvalstu iemaksas, kas tika pieņemti 2014. gada decembrī un summas atdotas dalībvalstīm ar budžeta grozījumiem 2015. gada sākumā.

2.8.2.   
  Nauda, kas pieder finanšu instrumentiem

Nauda, kas pieder finanšu instrumentiem

Šajā izdevumu kategorijā uzrādītās naudas summas galvenokārt ir saistītas ar naudas ekvivalentiem, ko pārvalda fiduciāri Komisijas vārdā, lai īstenotu noteiktu finanšu instrumentu programmas, kuras tiek finansētas no ES budžeta. Naudu, kas pieder finanšu instrumentiem, var izmantot tikai noteiktā programmā.

2.8.3.   
  Nauda, kas attiecas uz sodu naudu

Nauda, kas attiecas uz sodu naudu

Šī nauda ir summas, kas saņemtas saistībā ar Komisijas uzliktajām soda naudām, kuru maksājumu vēl var apstrīdēt. Šīs summas tiek turētas īpašos noguldījuma kontos, kas netiek izmantoti citām darbībām. Ja ir iesniegta pārsūdzība vai nav zināms, vai otra puse iesniegs pārsūdzību, pamatā esošā summa tiek norādīta kā iespējamās saistības 5.2. paskaidrojumā.

5.2.

Šis atlikums ir samazinājies, jo kopš 2010. gada visas iepriekš ieturētās soda naudas Komisija pārvalda īpaši izveidotā fondā (BUFI), un tās tiek ieguldītas finanšu instrumentos, kas iedalīti kā pieejami pārdošanai (skatīt 2.4.1. paskaidrojumu).

BUFI

2.4.1.

SAISTĪBAS

SAISTĪBAS

2.9.   PENSIJAS UN CITI DARBINIEKU PABALSTI

PENSIJAS UN CITI DARBINIEKU PABALSTI

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Piezīme | 31.12.2014. | 31.12.2013. |
| Pensijas – darbinieki | 2.9.1. | 50  897 | 40  933 |
| Pensijas – citi | 2.9.2. | 1  322 | 1  016 |
| Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma | 2.9.3. | 6  396 | 4  869 |
| Kopā | | 58  616 | 46  818 |

(miljoni EUR)

Piezīme

31.12.2014.

31.12.2013.

Pensijas – darbinieki

2.9.1.

2.9.1.

50  897

40  933

Pensijas – citi

2.9.2.

2.9.2.

1  322

1  016

Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

2.9.3.

2.9.3.

6  396

4  869

Kopā

Kopā

58  616

58  616

46  818

46  818

Darbinieku pabalstu saistību ievērojamo palielinājumu var skaidrot ar piemērotās diskonta likmes apjomīgu samazinājumu, un rezultātā gadā veidojās lieli aktuārie zaudējumi (neto EUR 9,2 miljardi).

Kā parādīts turpmāk, faktiskā diskonta likme ir samazinājusies no 1,8 % līdz 0,7 %, atspoguļojot pamatā esošos ekonomiskos apstākļus. Šīs pārmaiņas vien veido gandrīz visu saistību palielinājumu, jo pārmaiņas citos mainīgajos (piemēram, jauni dalībnieki, pakalpojumu izmaksas un procentu izmaksas) atbilda iepriekšējā gada skaitļiem. Šādas svārstības ir sagaidāmas starptautiski lietoto grāmatvedības noteikumu un pašreizējās ekonomiskās vides dēļ – ja procentu likmes palielinātos, būtu sagaidāma pretēja ietekme.

Turklāt, tā kā tas ir aptuvens aktuāra kopējo saistību vērtības aprēķins konkrētā laikā – 2014. gada 31. decembrī – un tā pamatā ir dažādi šajā laikā spēkā esoši pieņēmumi, šie zaudējumi nenorāda faktiskos maksājumus ES budžetā. Šis novērtējums arī neietekmē tās summas, kas no ES budžeta nākamajos gados jāizmaksā pensionāriem – šie maksājumi jau tikuši aplēsti 2014.–2020. gada DFS un tiks iekļauti ikgadējā budžeta procesā.

2.9.1.   
  Pensijas – darbinieki

Pensijas – darbinieki

Saskaņā ar Civildienesta noteikumu 83. pantu pabalstu maksājumi, kas paredzēti darbinieku pensiju shēmā (PSEO: Eiropas Savienības ierēdņu pensiju shēma), tiek veikti no ES budžeta. Shēmai netiek veidoti naudas līdzekļi, bet dalībvalstis kolektīvi garantē šo pabalstu maksājumus atbilstīgi šo izdevumu finansēšanai noteiktajam apmēram. Turklāt vienu trešdaļu no šīs shēmas ilgtermiņa finansējuma veido ierēdņu obligātās iemaksas no algām.

PSEO

Pensiju shēmas saistības tika novērtētas, pamatojoties uz darbinieku un pensionēto darbinieku skaitu 2014. gada 31. decembrī un minētajā datumā piemērojamo Civildienesta noteikumu normām. Šo novērtējumu veica saskaņā ar 25. SPSGS noteikto metodiku (un attiecīgi arī 12. ES grāmatvedības noteikumu). Metodi, ko piemēro minēto saistību aprēķināšanā, sauc par plānotās vienības kredītmetodi. Galvenie aktuāra pieņēmumi, kas izmantoti, novērtējot darbinieku pensiju saistības, bija šādi:

| | 31.12.2014. | 31.12.2013. |
| --- | --- | --- |
| Nominālā diskonta likme | 2,0 % | 3,7 % |
| Paredzamais inflācijas līmenis | 1,3 % | 1,9 % |
| Faktiskā diskonta likme | 0,7 % | 1,8 % |
| Laulību varbūtība: vīrietis/sieviete | 81 %/49 % | 81 %/49 % |
| Vispārējais algu pieaugums/pensiju pārvērtēšana | (0,2) % | (0,2) % |
| Starptautiskā civildienesta ierēdņu dzīves ilguma tabula (ICSLT) | ICSLT 2013 | ICSLT 2013 |

31.12.2014.

31.12.2013.

Nominālā diskonta likme

2,0 %

3,7 %

Paredzamais inflācijas līmenis

1,3 %

1,9 %

Faktiskā diskonta likme

0,7 %

1,8 %

Laulību varbūtība: vīrietis/sieviete

81 %/49 %

81 %/49 %

Vispārējais algu pieaugums/pensiju pārvērtēšana

(0,2) %

(0,2) %

Starptautiskā civildienesta ierēdņu dzīves ilguma tabula (ICSLT)

ICSLT 2013

ICSLT 2013

2.9.2.   
  Pensijas – citi

Pensijas – citi

Šeit ietilpst pensiju saistības attiecībā uz Komisijas, Tiesas (un Vispārējās tiesas), Revīzijas palātas, Padomes ģenerālsekretāru, Ombuda, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja un Eiropas Savienības Civildienesta tiesas esošajiem un bijušajiem locekļiem. Šajā izdevumu kategorijā ietvertas arī saistības attiecībā uz Eiropas Parlamenta deputātu pensijām.

2.9.3.   
  Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

Tiek novērtētas arī aplēstās ES saistības attiecībā uz kopīgo veselības apdrošināšanas shēmu saistībā ar ES pensionētajiem darbiniekiem. Aprēķinā izmantotā diskonta likme un vispārējais algu pieaugums ir tāds pats kā tas, kas izmantots darbinieku pensiju vērtējumā, tādējādi pārmaiņu iemesli šīm saistībām ir līdzīgi pārmaiņām darbinieku pensiju saistībās.

Darbinieku pabalstu saistību pārmaiņas

Darbinieku pabalstu saistību pārmaiņas

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Pensijas – darbinieki | Pensijas – citi | Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma |
| Bruto saistības 31.12.2013. | 45  947 | 1  289 | 5  133 |
| Pakalpojumu/parastās izmaksas | 2  153 | 62 | — |
| Procentu izmaksas | 1  683 | 44 | 49 |
| Samaksātie pabalsti | (1  368) | (47) | (68) |
| Aktuārie zaudējumi (7) | 8  255 | 191 | 1  554 |
| Pārmaiņas saistībā ar jauniem darbiniekiem | 461 | 67 | — |
| Bruto saistības 31.12.2014. | 57  131 | 1  606 | 6  668 |
| Pensijām piemērotais korekcijas koeficients | 1  371 | Nav | Nav |
| Pensiju nodokļu atskaitījums | (7  605) | (119) | Nav |
| Plāna aktīvi | Nav | (165) | (272) |
| Bruto saistības 31.12.2014. | 50  897 | 1  322 | 6  396 |

(miljoni EUR)

Pensijas – darbinieki

Pensijas – citi

Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

Bruto saistības 31.12.2013.

45  947

1  289

5  133

Pakalpojumu/parastās izmaksas

2  153

62

—

Procentu izmaksas

1  683

44

49

Samaksātie pabalsti

(1  368)

(47)

(68)

Aktuārie zaudējumi (7)

7

8  255

191

1  554

Pārmaiņas saistībā ar jauniem darbiniekiem

461

67

—

Bruto saistības 31.12.2014.

Bruto saistības 31.12.2014.

57  131

57  131

1  606

1  606

6  668

6  668

Pensijām piemērotais korekcijas koeficients

1  371

Nav

Nav

Pensiju nodokļu atskaitījums

(7  605)

(119)

Nav

Plāna aktīvi

Nav

(165)

(272)

Bruto saistības 31.12.2014.

Bruto saistības 31.12.2014.

50  897

50  897

1  322

1  322

6  396

6  396

Pensiju un citu darbinieku pabalstu saistību piecu gadu tendence

Pensiju un citu darbinieku pabalstu saistību piecu gadu tendence

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 31.12.2010. | 31.12.2011. | 31.12.2012. | 31.12.2013. | 31.12.2014. |
| Darbinieku pabalstu saistības | 37  172 | 34  835 | 42  503 | 46  818 | 58  616 |

(miljoni EUR)

31.12.2010.

31.12.2011.

31.12.2012.

31.12.2013.

31.12.2014.

Darbinieku pabalstu saistības

37  172

34  835

42  503

46  818

58  616

2.10.   UZKRĀJUMI

UZKRĀJUMI

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Summa 31.12.2013. | Papildu uzkrājumi | Neizmantotās apvērstās summas | Izmantotās summas | Pārvietojums uz īstermiņa uzkrājumiem | Aplēses pārmaiņas | Summa 31.12.2014. |
| Tiesas prāvas | 487 | 567 | (97) | (229) | — | 0 | 728 |
| Kodolobjekta nojaukšana | 963 | — | — | (31) | — | 159 | 1  091 |
| Finanšu | 282 | 117 | (0) | (76) | — | 9 | 332 |
| Soda naudas | — | 30 | — | — | — | — | 30 |
| Citi | 135 | 94 | (53) | (73) | — | (0) | 102 |
| Kopā | 1  867 | 807 | (150) | (409) | — | 168 | 2  282 |
| Ilgtermiņa | 1  323 | 241 | (93) | (28) | (69) | 164 | 1  537 |
| Īstermiņa | 545 | 566 | (57) | (381) | 69 | 4 | 745 |

(miljoni EUR)

Summa 31.12.2013.

Papildu uzkrājumi

Neizmantotās apvērstās summas

Izmantotās summas

Pārvietojums uz īstermiņa uzkrājumiem

Aplēses pārmaiņas

Summa 31.12.2014.

Tiesas prāvas

487

567

(97)

(229)

—

0

728

Kodolobjekta nojaukšana

963

—

—

(31)

—

159

1  091

Finanšu

282

117

(0)

(76)

—

9

332

Soda naudas

—

30

—

—

—

—

30

Citi

135

94

(53)

(73)

—

(0)

102

Kopā

Kopā

1  867

1  867

807

807

(150)

(150)

(409)

(409)

—

168

168

2  282

2  282

Ilgtermiņa

1  323

241

(93)

(28)

(69)

164

1  537

Īstermiņa

545

566

(57)

(381)

69

4

745

Tiesas prāvas

Tiesas prāvas

Šī ir aplēse par summām, kas varētu būt jāmaksā pēc gada beigām saistībā ar vairākām notiekošām tiesas prāvām. Uzkrājumu pieauguma pamatā galvenokārt ir zaudētās tiesas prāvas, kas attiecas uz ERAF. Šo ievērojamo pieaugumu tikai daļēji kompensēja neizmantotās summas saistībā ar tradicionālo pašu resursu jautājuma izšķiršanu attiecībā uz cukura nodevām – skatīt arī 3.2. paskaidrojumu.

3.2.

Kodolobjekta nojaukšana

Kodolobjekta nojaukšana

Neatkarīgu ekspertu konsorcijs 2012. gadā atjaunināja savu 2008. gadā veikto pētījumu par tādu izmaksu aplēsēm, kas ir saistītas ar Kopīgā pētniecības centra (JRC) kodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšanas un atkritumu apsaimniekošanas programmu. Viņu aplēses EUR 989 miljonu apmērā (iepriekš EUR 1  222 miljoni) kļuva par sākotnējo vērtību krājumu pozīcijai. 2014. gadā šī krājumu sākotnējā vērtība tika vēlreiz atjaunināta saskaņā ar “2014. gadā atjaunināto JRC slēgšanas un atkritumu apsaimniekošanas stratēģiju” (D&WM). Tā atspoguļo neatkarīgo ekspertu izstrādātās “JRC D&WM programmas pārskata” izveidoto komentāru turpmāko izpildi. Saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem uzkrājumus indeksē atbilstīgi inflācijai un tad diskontē līdz to neto pašreizējai vērtībai (izmantojot euro nulles kupona mijmaiņas darījumu procentu likmju līkni). 2014. gada 31. decembrī uzkrājumu kopsumma bija EUR 1  091 miljoni, kuru veido summas, kuras paredzēts maksāt 2015. gadā (EUR 27 miljoni) un turpmāk (EUR 1  064 miljoni).

JRC

D&WM

JRC D&WM

Ņemot vērā minētās programmas paredzamo ilgumu (aptuveni 20 gadi), jāuzsver, ka pastāv zināma nenoteiktība saistībā ar šo aplēsi, un galīgās izmaksas varētu atšķirties no pašreiz iegrāmatotajām summām.

Finanšu uzkrājumi

Finanšu uzkrājumi

Tie ir uzkrājumi, kas galvenokārt atbilst paredzamajiem zaudējumiem, kas iestāsies saistībā ar garantijām, kas piešķirtas saskaņā ar dažādiem finanšu instrumentiem, kur Eiropas Investīciju fonds (EIF) un Eiropas Investīciju banka (EIB) Komisijas uzdevumā savā vārdā var izsniegt garantijas, kuru risku uzņemas Komisija. Tomēr ar izmantotām un neizmantotām garantijām saistītais finanšu risks ir ierobežots. Ilgtermiņa finanšu uzkrājumus diskontē līdz to neto pašreizējai vērtībai (izmantojot euro mijmaiņas darījumu gada procentu likmi).

2.11.   FINANŠU SAISTĪBAS

FINANŠU SAISTĪBAS

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Piezīme | 31.12.2014. | 31.12.2013. |
| Ilgtermiņa finanšu saistības | | | |
| Aizņēmumi | 2.11.1. | 49  743 | 54  153 |
| Citas finanšu saistības | 2.11.2. | 2  108 | 2  216 |
| Kopā | | 51  851 | 56  369 |
| Īstermiņa finanšu saistības | | | |
| Aizņēmumi | 2.11.1. | 8  727 | 3  065 |
| Citas finanšu saistības | 2.11.2. | 101 | 99 |
| Kopā | | 8  828 | 3  163 |
| Kopā | | 60  680 | 59  533 |

(miljoni EUR)

Piezīme

31.12.2014.

31.12.2013.

Ilgtermiņa finanšu saistības

Ilgtermiņa finanšu saistības

Aizņēmumi

2.11.1.

2.11.1.

49  743

54  153

Citas finanšu saistības

2.11.2.

2.11.2.

2  108

2  216

Kopā

51  851

51  851

56  369

56  369

Īstermiņa finanšu saistības

Īstermiņa finanšu saistības

Aizņēmumi

2.11.1.

2.11.1.

8  727

3  065

Citas finanšu saistības

2.11.2.

2.11.2.

101

99

Kopā

8  828

8  828

3  163

3  163

Kopā

Kopā

60  680

60  680

59  533

59  533

2.11.1.   
  Aizņēmumi

Aizņēmumi

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 31.12.2014. | 31.12.2013. |
| Aizņēmumi | 58  491 | 57  237 |
| Izmantošanas un ražošanas pārtraukšana: Garantiju fonds ārējai darbībai (8) | (20) | (20) |
| Kopā | 58  470 | 57  218 |

(miljoni EUR)

31.12.2014.

31.12.2013.

Aizņēmumi

58  491

57  237

Izmantošanas un ražošanas pārtraukšana: Garantiju fonds ārējai darbībai (8)

8

(20)

(20)

Kopā

Kopā

58  470

58  470

57  218

57  218

Aizņēmumi pa finanšu instrumentiem

Aizņēmumi pa finanšu instrumentiem

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | MFA | Euratom | MB | EFSM | Likvidējamā EOTK | Kopā |
| Kopā 31.12.2013. | 569 | 387 | 11  623 | 44  468 | 190 | 57  237 |
| Jauni aizņēmumi | 1  360 | — | — | 3  000 | — | 4  360 |
| Atmaksātās summas | (96) | (39) | (3  000) | — | — | (3  135) |
| Valūtas maiņas starpības | — | 1 | — | — | 14 | 15 |
| Uzskaites vērtību pārmaiņas | 9 | — | (33) | 39 | (1) | 14 |
| Kopā 31.12.2014. | 1  842 | 349 | 8  590 | 47  507 | 203 | 58  491 |
| Ilgtermiņa | 1  762 | 299 | 5  700 | 41  800 | 193 | 49  754 |
| Īstermiņa | 80 | 50 | 2  890 | 5  707 | 10 | 8  737 |

(miljoni EUR)

MFA

Euratom

MB

EFSM

Likvidējamā EOTK

Kopā

Kopā 31.12.2013.

Kopā 31.12.2013.

569

569

387

387

11  623

11  623

44  468

44  468

190

190

57  237

57  237

Jauni aizņēmumi

1  360

—

—

3  000

—

4  360

Atmaksātās summas

(96)

(39)

(3  000)

—

—

(3  135)

Valūtas maiņas starpības

—

1

—

—

14

15

Uzskaites vērtību pārmaiņas

9

—

(33)

39

(1)

14

Kopā 31.12.2014.

Kopā 31.12.2014.

1  842

1  842

349

349

8  590

8  590

47  507

47  507

203

203

58  491

58  491

Ilgtermiņa

1  762

299

5  700

41  800

193

49  754

Īstermiņa

80

50

2  890

5  707

10

8  737

Aizņēmumos iekļauti ar sertifikātiem apliecināti parādi EUR 58  261 miljona apmērā (2013. gadā – EUR 56  981 miljons). Uzskaites vērtības pārmaiņas atbilst uzkrāto procentu pārmaiņām.

Aizņēmumu īstermiņa/ilgtermiņa uzrādīšana Komisijas bilancē (piemēram, MFA, Euratom, MB un EFSM) ir uzlabojusies, jo iepriekš tika apskatīts tikai to galīgās atmaksas termiņš, bet šobrīd tiek apskatītas arī līdz gada beigām atmaksājamās summas.

Euratom

Aizņēmumu efektīvās procentu likmes (izteiktas kā procentu likmju diapazons) bija šādas:

Aizņēmumu efektīvās procentu likmes (izteiktas kā procentu likmju diapazons) bija šādas:

| | 31.12.2014. | 31.12.2013. |
| --- | --- | --- |
| Makrofinansiālais atbalsts (MFA) | 0,181 %–4,54 % | 0,27 %–4,54 % |
| Euratom | 0,138 %–5,6775 % | 0,291 %–5,6775 % |
| Maksājumu bilance (MB) | 2,375 %–3,625 % | 2,375 %–3,625 % |
| Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM) | 1,875 %–3,750 % | 2,375 %–3,750 % |
| Likvidējamā EOTK | 6,92 %–9,78 % | 6,92 %–9,78 % |

31.12.2014.

31.12.2013.

Makrofinansiālais atbalsts (MFA)

0,181 %–4,54 %

0,27 %–4,54 %

Euratom

0,138 %–5,6775 %

0,291 %–5,6775 %

Maksājumu bilance (MB)

2,375 %–3,625 %

2,375 %–3,625 %

Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM)

1,875 %–3,750 %

2,375 %–3,750 %

Likvidējamā EOTK

6,92 %–9,78 %

6,92 %–9,78 %

2.11.2.   
  Citas finanšu saistības

Citas finanšu saistības

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2014. | 31.12.2013. |
| Ilgtermiņa | | |
| Saistības par finanšu nomu | 1  674 | 1  756 |
| Pa daļām apmaksātās ēkas | 371 | 369 |
| Citi | 63 | 91 |
| Kopā | 2  108 | 2  216 |
| Īstermiņa | | |
| Saistības par finanšu nomu | 81 | 82 |
| Pa daļām apmaksātās ēkas | 20 | 17 |
| Kopā | 101 | 99 |
| Kopā | 2  209 | 2  315 |

miljoni EUR

31.12.2014.

31.12.2013.

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

Saistības par finanšu nomu

1  674

1  756

Pa daļām apmaksātās ēkas

371

369

Citi

63

91

Kopā

2  108

2  108

2  216

2  216

Īstermiņa

Īstermiņa

Saistības par finanšu nomu

81

82

Pa daļām apmaksātās ēkas

20

17

Kopā

101

101

99

99

Kopā

Kopā

2  209

2  209

2  315

2  315

Saistības par finanšu nomu

Saistības par finanšu nomu

| miljoni EUR |
| --- |
| | Nākamo periodu maksājumi |
| < 1 gads | 1–5 gadi | > 5 gadi | Saistības kopā |
| Zeme un ēkas | 75 | 358 | 1  309 | 1  742 |
| Pārējie materiālie aktīvi | 6 | 8 | — | 14 |
| Kopā 31.12.2014. | 81 | 366 | 1  309 | 1  755 |
| Procenti | 70 | 272 | 392 | 734 |
| Turpmāko periodu minimālie nomas maksājumi kopā 31.12.2014. | 151 | 638 | 1  700 | 2  489 |
| Turpmāko periodu minimālie nomas maksājumi kopā 31.12.2013. | 171 | 672 | 1  884 | 2  727 |

miljoni EUR

Nākamo periodu maksājumi

< 1 gads

1–5 gadi

> 5 gadi

Saistības kopā

Zeme un ēkas

75

358

1  309

1  742

Pārējie materiālie aktīvi

6

8

—

14

Kopā 31.12.2014.

Kopā 31.12.2014.

81

81

366

366

1  309

1  309

1  755

1  755

Procenti

70

272

392

734

Turpmāko periodu minimālie nomas maksājumi kopā 31.12.2014.

Turpmāko periodu minimālie nomas maksājumi kopā 31.12.2014.

151

151

638

638

1  700

1  700

2  489

2  489

Turpmāko periodu minimālie nomas maksājumi kopā 31.12.2013.

Turpmāko periodu minimālie nomas maksājumi kopā 31.12.2013.

171

171

672

672

1  884

1  884

2  727

2  727

2.12.   KREDITORU PARĀDI

KREDITORU PARĀDI

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Bruto summa | Korekcijas (9) | Neto apjoms |
| 2014 | | | |
| Izmaksu pieprasījumi un rēķini, kas saņemti no: | | | |
| dalībvalstīm: | | | |
| Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un citi lauku attīstības instrumenti | 318 | (23) | 295 |
| Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds | 19  928 | (2  306) | 17  622 |
| Eiropas Sociālais fonds | 5  893 | (272) | 5  621 |
| Citi | 751 | (93) | 658 |
| Privātās un publiskās struktūras | 1  718 | (106) | 1  612 |
| Kopā saņemtie izmaksu pieprasījumi un rēķini | 28  608 | (2  800) | 25  808 |
| Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds | 11  066 | Nav | 11  066 |
| Dažādi kreditoru parādi | 156 | Nav | 156 |
| Pašu resursu kreditoru parādi | 5  945 | Nav | 5  945 |
| Citi | 204 | Nav | 204 |
| Kopā 31.12.2014. | 45  980 | (2  800) | 43  180 |
| 2013 | | | |
| Kopā saņemtie izmaksu pieprasījumi un rēķini | 27  257 | (2  918) | 24  339 |
| Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds | 11  252 | Nav | 11  252 |
| Dažādi kreditoru parādi | 147 | Nav | 147 |
| Pašu resursu kreditoru parādi | 244 | Nav | 244 |
| Citi | 231 | Nav | 231 |
| Kopā 31.12.2013. | 39  131 | (2  918) | 36  213 |

(miljoni EUR)

Bruto summa

Korekcijas (9)

9

Neto apjoms

2014

2014

Izmaksu pieprasījumi un rēķini, kas saņemti no:

dalībvalstīm:

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un citi lauku attīstības instrumenti

318

(23)

295

Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds

19  928

(2  306)

17  622

Eiropas Sociālais fonds

5  893

(272)

5  621

Citi

751

(93)

658

Privātās un publiskās struktūras

1  718

(106)

1  612

Kopā saņemtie izmaksu pieprasījumi un rēķini

Kopā saņemtie izmaksu pieprasījumi un rēķini

28  608

28  608

(2  800)

(2  800)

25  808

25  808

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds

11  066

Nav

11  066

Dažādi kreditoru parādi

156

Nav

156

Pašu resursu kreditoru parādi

5  945

Nav

5  945

Citi

204

Nav

204

Kopā 31.12.2014.

Kopā 31.12.2014.

45  980

45  980

(2  800)

(2  800)

43  180

43  180

2013

2013

Kopā saņemtie izmaksu pieprasījumi un rēķini

Kopā saņemtie izmaksu pieprasījumi un rēķini

27  257

27  257

(2  918)

(2  918)

24  339

24  339

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds

11  252

Nav

11  252

Dažādi kreditoru parādi

147

Nav

147

Pašu resursu kreditoru parādi

244

Nav

244

Citi

231

Nav

231

Kopā 31.12.2013.

Kopā 31.12.2013.

39  131

39  131

(2  918)

(2  918)

36  213

36  213

Kreditoru parādi ietver izmaksu pārskatus, ko Komisija saņēmusi atbilstīgi dotāciju pasākumiem. Tos kreditē pieprasītās summas apmērā pieprasījuma saņemšanas laikā. Ja partneris ir dalībvalsts, tos iedala kā dalībvalsts kreditoru parādus. Rēķiniem un kredītnotām, ko saņem iepirkuma pasākuma ietvaros, piemēro tādu pašu kārtību. Attiecīgie izmaksu pieprasījumi tiek ņemti vērā gada noslēguma periodizācijas procedūrās. Pēc tam, kad ir veikti šie periodizācijas ieraksti, aplēstās attiecināmās summas tiek grāmatotas finanšu pārskatos kā izdevumi, savukārt atlikusī daļa tiek uzrādīta kā “aplēstās neattiecināmās summas un vēl neizmaksātās avansa summas” (skatīt turpmāk).

Pašu resursu kreditoru parādi attiecas uz dalībvalstu iemaksām ES budžetā, kas jāatmaksā gada beigās pēc pēdējiem 2014. gada budžeta grozījumiem (EUR 5,9 miljardi). Salīdzinot ar iepriekšējo gadu, bijis ievērojams pieaugums NKI pārskatīšanas dēļ, kas veikta gada beigās (skatīt arī 2.6.1.1. paskaidrojumu).

2.6.1.1.

Aplēstās neattiecināmās summas un vēl neizmaksātās avansa summas

Aplēstās neattiecināmās summas un vēl neizmaksātās avansa summas

Kreditoru parādi tiek samazināti par summu, kas atbilst tādu atlīdzības pieprasījumu daļai, kuri jau ir saņemti, bet vēl nav pārbaudīti un tiek uzskatīti par neattiecināmiem. Lielākās summas attiecas uz strukturālo darbību ģenerāldirektorātiem. Turklāt kreditoru parādi ir samazināti arī par tādu atlīdzības pieprasījumu daļu, kuri ir saņemti saistībā ar avansa maksājumiem dalībvalstīm (skatīt 2.5.2. paskaidrojumu), un tie vēl jāmaksā gada beigās (EUR 2 miljardi).

2.5.2.

Priekšfinansējuma pieprasījumi

Priekšfinansējuma pieprasījumi

Papildus iepriekš minētajām summām ir saņemti priekšfinansējuma pieprasījumi EUR 1,3 miljardu apjomā, bet gada beigās vēl nav samaksāti. Saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem šīs summas nav iegrāmatotas kā kreditoru parādi.

2.13.   UZKRĀTIE IZDEVUMI UN NĀKAMO PERIODU IENĀKUMI

UZKRĀTIE IZDEVUMI UN NĀKAMO PERIODU IENĀKUMI

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 31.12.2014. | 31.12.2013. |
| Uzkrātie izdevumi | 55  798 | 56  085 |
| Nākamo periodu ienākumi | 56 | 62 |
| Citi | 118 | 134 |
| Kopā | 55  973 | 56  282 |

(miljoni EUR)

31.12.2014.

31.12.2013.

Uzkrātie izdevumi

55  798

56  085

Nākamo periodu ienākumi

56

62

Citi

118

134

Kopā

Kopā

55  973

55  973

56  282

56  282

Uzkrāto izdevumu sadalījums ir šāds:

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 31.12.2014. | 31.12.2013. |
| Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds | 33  667 | 33  491 |
| Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un citi lauku attīstības instrumenti | 13  414 | 12  458 |
| Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds | 3  157 | 4  371 |
| Eiropas Sociālais fonds | 976 | 1  109 |
| Citi | 4  584 | 4  656 |
| Kopā | 55  798 | 56  085 |

(miljoni EUR)

31.12.2014.

31.12.2013.

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds

33  667

33  491

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un citi lauku attīstības instrumenti

13  414

12  458

Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds

3  157

4  371

Eiropas Sociālais fonds

976

1  109

Citi

4  584

4  656

Kopā

Kopā

55  798

55  798

56  085

56  085

NETO AKTĪVI

NETO AKTĪVI

2.14.   REZERVES

REZERVES

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Piezīme | 31.12.2014. | 31.12.2013. |
| Patiesās vērtības rezerve | 2.14.1. | 238 | 99 |
| Garantiju fonda rezerve | 2.14.2. | 2  372 | 2  125 |
| Citas rezerves | 2.14.3. | 1  825 | 1  849 |
| Kopā | | 4  435 | 4  073 |

(miljoni EUR)

Piezīme

31.12.2014.

31.12.2013.

Patiesās vērtības rezerve

2.14.1.

2.14.1.

238

99

Garantiju fonda rezerve

2.14.2.

2.14.2.

2  372

2  125

Citas rezerves

2.14.3.

2.14.3.

1  825

1  849

Kopā

Kopā

4  435

4  435

4  073

4  073

2.14.1.   
  Patiesās vērtības rezerve

Patiesās vērtības rezerve

Saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem pārdošanai pieejamo aktīvu patiesās vērtības korekcijas uzskaita, izmantojot patiesās vērtības rezervi.

Patiesās vērtības rezerves izmaiņas, kas attiecas uz pārdošanai pieejamajiem finanšu aktīviem perioda laikā:

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Iekļauts patiesās vērtības rezervē | 135 | (25) |
| Iekļauts paskaidrojumos par finanšu darbības rezultātu pārskatu | (10) | (25) |
| Kopā | 125 | (50) |

(miljoni EUR)

2014

2013

Iekļauts patiesās vērtības rezervē

135

(25)

Iekļauts paskaidrojumos par finanšu darbības rezultātu pārskatu

(10)

(25)

Kopā

Kopā

125

125

(50)

(50)

Turklāt summa EUR 15 miljonu apmērā patiesās vērtības rezerves kopējās pārmaiņās attiecas uz ieguldījumiem, kas uzskaitīti pēc pašu kapitāla metodes.

2.14.2.   
  Garantiju fonda rezerve

Garantiju fonda rezerve

Šī rezerve atspoguļo plānoto summu, kas ir 9 % no fonda piešķirtajām garantijām, kas jātur kā aktīvi.

2.14.3.   
  Citas rezerves

Citas rezerves

Summa galvenokārt attiecas uz likvidējamās EOTK rezervi (EUR 1  532 miljoni) Ogļu un tērauda pētniecības fonda aktīviem, kuru izveidoja saistībā ar EOTK darbības izbeigšanu.

2.15.   NO DALĪBVALSTĪM PIEPRASĀMĀS SUMMAS

NO DALĪBVALSTĪM PIEPRASĀMĀS SUMMAS

| (miljoni EUR) |
| --- |
| No dalībvalstīm pieprasāmās summas 31.12.2013. | 49  925 |
| 2013. gada budžeta pārpalikuma atdošana dalībvalstīm | 1  005 |
| Garantiju fonda rezerves pārmaiņas | 247 |
| Citu rezervju pārmaiņas | (15) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāti | 11  280 |
| Kopējās no dalībvalstīm pieprasāmās summas 31.12.2014. | 62  441 |

(miljoni EUR)

No dalībvalstīm pieprasāmās summas 31.12.2013.

49  925

2013. gada budžeta pārpalikuma atdošana dalībvalstīm

1  005

Garantiju fonda rezerves pārmaiņas

247

Citu rezervju pārmaiņas

(15)

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

11  280

Kopējās no dalībvalstīm pieprasāmās summas 31.12.2014.

Kopējās no dalībvalstīm pieprasāmās summas 31.12.2014.

62  441

62  441

Šī summa atspoguļo izdevumu daļu, kas ES radušies līdz 31. decembrim un kas jāsedz no turpmāko gadu budžetiem. Saskaņā ar uzkrāšanas principu grāmatvedībā daudzus izdevumus atzīst N gadā, lai gan faktiski tos varētu apmaksāt N+1 gadā (vai vēlāk), un tāpēc finansē, izmantojot N+1 gada (vai vēlāka gada) budžetu. Ja šīs saistības iekļauj finanšu pārskatos un attiecīgās summas finansē no turpmāko gadu budžetiem, gada beigās saistības ievērojami pārsniedz aktīvus. Nozīmīgākās norādāmās summas ir Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda pasākumi. Lielāko daļu pieprasāmo summu dalībvalstis faktiski apmaksā īsākā laikposmā nekā 12 mēneši pēc attiecīgā finanšu gada beigām, izmantojot nākamā gada budžetu.

Jāņem vērā arī tas, ka iepriekš minētais neietekmē budžeta izpildes rezultātus, – budžeta ieņēmumiem vienmēr ir jāsakrīt ar budžeta izdevumiem vai jābūt lielākiem par izdevumiem, un ieņēmumu pārpalikums tiek atdots dalībvalstīm.

3.   PASKAIDROJUMI PAR FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATU

IEŅĒMUMI

IEŅĒMUMI

IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS NAV SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS NAV SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

3.1.   NKI RESURSI

NKI RESURSI

Pašu resursu ieņēmumi ir ES pamatdarbības ieņēmumu galvenais elements. No trijām pašu resursu kategorijām – tradicionālie pašu resursi (TPR), PVN resursi un NKI resursi – NKI resursi EUR 1 04  688 miljonu (2013. gadā – EUR 1 10  194 miljonu) apmērā ir visnozīmīgākie.

3.2.   TRADICIONĀLIE PAŠU RESURSI

TRADICIONĀLIE PAŠU RESURSI

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Muitas nodokļi | 17  204 | 15  268 |
| Cukura nodevas | (67) | 199 |
| Kopā | 17  137 | 15  467 |

(miljoni EUR)

2014

2013

Muitas nodokļi

17  204

15  268

Cukura nodevas

(67)

199

Kopā

Kopā

17  137

17  137

15  467

15  467

Tradicionālie pašu resursi ietver muitas nodokļus un cukura nodevas. Dalībvalstis patur 20 % no tradicionālajiem pašu resursiem kā ieturēšanas izmaksas, un iepriekš minētās summas ir uzrādītas pēc šā samazinājuma atskaitīšanas.

Jāņem vērā arī tas, ka pēc tam, kad Tiesa pieņēma nolēmumu par cukura nodevas regulējumu un daži uzņēmumi un dalībvalstis to apstrīdēja, un summa EUR 200 miljonu apmērā 2014. gada beigās tika atmaksāta iesaistītajām personām. Saistītie uzkrājumi, kas sākotnēji tika iegrāmatoti 2012. gadā, tādējādi tika izmantoti 2014. gadā.

3.3.   PVN RESURSI

PVN RESURSI

Saskaņā ar Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par pašu resursiem PVN iemaksas aprēķina, piemērojot vienotu likmi 0,30 % apmērā katras dalībvalsts saskaņotajai PVN aprēķina bāzei. Vienlaikus šis lēmums paredzēja zemāku pieprasījuma likmi Austrijai (0,225 %), Vācijai (0,15 %), Nīderlandei un Zviedrijai (0,10 %). Tomēr šis izņēmums tika piešķirts tikai 2007.–2013. gada periodam. Tādējādi 2014. gadā visām dalībvalstīm atkal kļuva piemērojama vienota likme 0,30 % apmērā, un tāda tā paliks, līdz stāsies spēkā jauns lēmums par pašu resursiem. Tas izskaidro PVN ieņēmumu palielinājumu no EUR 14  019 miljoniem 2013. gadā līdz EUR 17  462 miljoniem 2014. gadā.

IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS NAV SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU: PĀRVIETOŠANA

IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS NAV SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU: PĀRVIETOŠANA

3.4.   SODA NAUDAS

SODA NAUDAS

Šie ieņēmumi (EUR 2  297 miljoni) attiecas uz Komisijas piemērotām soda naudām par noteikumu pārkāpumiem, galvenokārt saistībā ar konkurences jautājumiem. Debitoru parādus un saistītus ieņēmumus atzīst tad, kad ir pieņemts Komisijas lēmums par soda naudu piemērošanu un ir oficiāli informēts adresāts.

Galvenā summa 2014. gadā attiecas uz automobiļu gultņu tirgu. Komisija piemēroja naudas sodu automašīnu un kravas automašīnu gultņu ražotājiem par karteļa veidošanu par kopējo summu EUR 953 miljoni.

3.5.   IZDEVUMU ATGŪŠANA

IZDEVUMU ATGŪŠANA

| miljoni EUR |
| --- |
| | | 2014 | 2013 |
| Dalīta pārvaldība | | 3  328 | 1  628 |
| Tieša pārvaldība | | 45 | 69 |
| Netiešā pārvaldība | | 45 | 6 |
| Decentralizēta pārvaldība | | — | 41 |
| Kopīga pārvaldība | | — | 33 |
| Kopā | | 3  418 | 1  777 |

miljoni EUR

2014

2013

Dalīta pārvaldība

3  328

1  628

Tieša pārvaldība

45

69

Netiešā pārvaldība

45

6

Decentralizēta pārvaldība

—

41

Kopīga pārvaldība

—

33

Kopā

Kopā

3  418

3  418

1  777

1  777

Šī izdevumu kategorija atspoguļo Komisijas izdotos ieturēšanas rīkojumus, kas ir ieturēti vai kompensēti (t. i., atvilkti no) turpmākiem Komisijas grāmatvedības sistēmā iegrāmatotiem maksājumiem, lai atgūtu izdevumus, kas iepriekš izmaksāti no vispārējā budžeta. Šo operāciju pamatā ir pārbaudes, revīzijas vai attiecināmības analīze. Ir iekļauti arī ieturēšanas rīkojumi, kurus dalībvalstis izdevušas ELGF izdevumu saņēmējiem, kā arī uzkrāto ienākumu aplēses pārmaiņas no iepriekšējā gada beigām līdz šim brīdim.

Jāņem vērā, ka šie skaitļi rāda tikai ES korektīvo darbību ietekmi uz grāmatvedību, pamatojoties uz spēkā esošajiem ES grāmatvedības noteikumiem. Tādēļ šie skaitļi nevar uzrādīt un neuzrāda visus pasākumus, kas tiek veikti, lai aizsargātu ES budžetu, jo īpaši saistībā ar kohēzijas politiku, kur pastāv īpaši mehānismi, lai nodrošinātu neattiecināmu izdevumu korekcijas, no kurām lielākā daļa neietver ieturēšanas rīkojumu izdošanu. Kā ieņēmumi nav ietverta arī priekšfinansējuma summu atgūšana saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem. Sīkāku informāciju par finanšu korekcijām un izdevumu atgūšanu skatīt 6. paskaidrojumā.

6.

Dalīta pārvaldība veido lielāko daļu no kopsummas.

Lauksaimniecība: ELGF un lauku attīstība

Lauksaimniecība: ELGF un lauku attīstība

Saistībā ar ELGF un ELFLA summas, kas šajā izdevumu kategorijā grāmatotas kā gada ieņēmumi, ir gada finanšu korekcijas, kuru atmaksu dalībvalstis ir deklarējušas un kuras ir atgūtas gada laikā, kā arī dalībvalstu deklarēto neizmaksāto summu neto palielinājums, kas jāatgūst gada beigās un kas ir saistīts ar krāpšanu un pārkāpumiem.

Kohēzijas politika

Kohēzijas politika

Galvenās summas saistībā ar kohēzijas politiku ietver Komisijas izdotos ieturēšanas rīkojumus, lai atgūtu iepriekšējos gados veiktos nepamatotos izdevumus, summas, kas attiecas uz finanšu korekcijām, kas gada laikā īstenotas, izmantojot atvilkumus, kā arī atskaitījumus no izdevumiem, no kuriem atskaitīta uzkrāto ienākumu samazināšanās gada beigās.

Citi rīkojumi atgūt līdzekļus, kas izdoti saskaņā ar Kohēzijas politiku, attiecas uz priekšfinansējuma atgūšanu; skatīt 6.4. paskaidrojumu. Šādas summas netiek parādītas ieņēmumos, bet tiek kreditētas priekšfinansējuma izdevumu kategorijā bilancē.

6.4.

Kopējā izdevumu atgūšana ir gandrīz dubultojusies salīdzinājumā ar pagājušo gadu saistībā ar 2000.–2006. gada kohēzijas plānošanas perioda slēgšanu un veiktajiem atvilkumiem, kā arī nozīmīgām lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta 2014. gadā īstenotām korekcijām.

3.6.   CITI IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS NAV SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

CITI IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS NAV SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Aktīvu nodošana | 1  448 | — |
| Budžeta korekcijas | 794 | 1  187 |
| Darbinieku nodokļi un iemaksas | 1  276 | 1  137 |
| Finansējums no trešām valstīm | 336 | 373 |
| Lauksaimniecības nodevas | 409 | 48 |
| Uzkrājumu koriģēšana | 369 | 208 |
| Citi | 990 | 1  091 |
| Kopā | 5  623 | 4  045 |

(miljoni EUR)

2014

2013

Aktīvu nodošana

1  448

—

Budžeta korekcijas

794

1  187

Darbinieku nodokļi un iemaksas

1  276

1  137

Finansējums no trešām valstīm

336

373

Lauksaimniecības nodevas

409

48

Uzkrājumu koriģēšana

369

208

Citi

990

1  091

Kopā

Kopā

5  623

5  623

4  045

4  045

Aktīvu ieņēmumu nodošana attiecas uz satelītu nodošanu Copernicus programmas (bijušās GMES programmas) ietvaros no Eiropas Kosmosa aģentūras (EKA) Komisijai (skatīt 2.2. piezīmi). Atbilstoši ES grāmatvedības noteikumiem šī nodošana ir darījums, kas nav saistīts ar komerciālu apmaiņu un notiks nākamajos periodos ar atlikušajiem Copernicus satelītiem, kas pašlaik tiek būvēti.

Copernicus

GMES

2.2.

Copernicus

Budžeta korekcijas ietver budžeta pārpalikumu no 2013. gada (EUR 1  005 miljoni), ko netieši atmaksā dalībvalstīm, samazinot pašu resursu summas, kas tām jāpārskaita ES nākamajā gadā, tādējādi tās veido 2014. gada ieņēmumus.

Ieņēmumi no darbinieku nodokļiem un iemaksām galvenokārt veidojas, veicot atskaitījumus no darbinieku algām, un tos veido divas nozīmīgas summas: darbinieku pensiju iemaksas un ienākuma nodokļi.

Finansējums no trešām valstīm ir iemaksas no EBTA valstīm un kandidātvalstīm.

Lauksaimniecības nodevas attiecas uz piena nodevām, kas ir tirgus pārvaldības rīks, kura mērķis ir sodīt piena ražotājus, kuri pārsniedz references daudzumu. Tā kā tās nav saistītas ar Komisijas iepriekšējiem maksājumiem, praktiski tās tiek uzskatītas par ieņēmumiem īpašam mērķim. Piena nodevas pieaugums šogad ir saistīts ar to, ka astoņas dalībvalstis 2013./2014. gadā ir pārsniegušas to piegāžu piena kvotas, un tāpēc tām jāmaksā sods (pazīstams kā “papildu nodeva”). Piena kvotu režīms tika atcelts 2015. gada 1. aprīlī.

IEŅĒMUMI NO KOMERCIĀLAS APMAIŅAS DARĪJUMIEM

IEŅĒMUMI NO KOMERCIĀLAS APMAIŅAS DARĪJUMIEM

3.7.   FINANŠU IEŅĒMUMI

FINANŠU IEŅĒMUMI

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Procentu ienākumi no: | | |
| Priekšfinansējums | 16 | 29 |
| Novēloti maksājumi | 387 | 88 |
| Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi | 65 | 71 |
| Aizdevumi | 1  722 | 1  712 |
| Nauda un naudas ekvivalenti | 10 | 21 |
| Samazinātas vērtības finanšu aktīvi | 0 | — |
| Citi | 1 | 1 |
| Procentu ienākumi | 2  202 | 1  922 |
| Dividenžu ienākumi | 6 | 6 |
| Gūtā peļņa no finanšu aktīvu pārdošanas | 30 | 24 |
| Citi finanšu ienākumi | 61 | 40 |
| Kopā | 2  298 | 1  991 |

(miljoni EUR)

2014

2013

Procentu ienākumi no:

Priekšfinansējums

16

29

Novēloti maksājumi

387

88

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

65

71

Aizdevumi

1  722

1  712

Nauda un naudas ekvivalenti

10

21

Samazinātas vērtības finanšu aktīvi

0

—

Citi

1

1

Procentu ienākumi

Procentu ienākumi

2  202

2  202

1  922

1  922

Dividenžu ienākumi

Dividenžu ienākumi

6

6

6

6

Gūtā peļņa no finanšu aktīvu pārdošanas

Gūtā peļņa no finanšu aktīvu pārdošanas

30

30

24

24

Citi finanšu ienākumi

Citi finanšu ienākumi

61

61

40

40

Kopā

Kopā

2  298

2  298

1  991

1  991

Procentu ieņēmumi par aizdevumiem galvenokārt attiecas uz aizdevumiem, kurus piešķir no aizņemtiem līdzekļiem (skatīt 2.4.2. paskaidrojumu).

2.4.2.

Neto peļņa vai zaudējumi no finanšu aktīviem

Neto peļņa vai zaudējumi no finanšu aktīviem

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Neto peļņa/(zaudējumi) no pārdošanai pieejamajiem finanšu aktīviem | 13 | 24 |

(miljoni EUR)

2014

2013

Neto peļņa/(zaudējumi) no pārdošanai pieejamajiem finanšu aktīviem

13

24

3.8.   CITI IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

CITI IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Ar pamatlīdzekļiem saistīti ieņēmumi | 16 | 38 |
| Peļņa no ārvalstu valūtas maiņas | 478 | 336 |
| Citi | 571 | 1  070 |
| Kopā | 1  066 | 1  443 |

(miljoni EUR)

2014

2013

Ar pamatlīdzekļiem saistīti ieņēmumi

16

38

Peļņa no ārvalstu valūtas maiņas

478

336

Citi

571

1  070

Kopā

Kopā

1  066

1  066

1  443

1  443

Citi ieņēmumi no komerciālas apmaiņas darījumiem galvenokārt ir pārvaldības maksas ieņēmumi un ieņēmumi, kas saistīti ar iepriekš samazinātiem debitoru parādiem.

IZDEVUMI

IZDEVUMI

PĀRVEDUMU MAKSĀJUMI UN SUBSĪDIJAS PA PĀRVALDĪBAS REŽĪMIEM

PĀRVEDUMU MAKSĀJUMI UN SUBSĪDIJAS PA PĀRVALDĪBAS REŽĪMIEM

3.9.   DALĪTA PĀRVALDĪBA

DALĪTA PĀRVALDĪBA

| (miljoni EUR) |
| --- |
| Īstenojušas dalībvalstis | 2014 | 2013 |
| Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds | 44  465 | 45  067 |
| Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un citi lauku attīstības instrumenti | 14  046 | 13  585 |
| Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds | 43  345 | 47  767 |
| Eiropas Sociālais fonds | 12  651 | 12  126 |
| Citi | 2  307 | 1  525 |
| Kopā | 1 16  814 | 1 20  070 |

(miljoni EUR)

Īstenojušas dalībvalstis

2014

2013

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds

44  465

45  067

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un citi lauku attīstības instrumenti

14  046

13  585

Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds

43  345

47  767

Eiropas Sociālais fonds

12  651

12  126

Citi

2  307

1  525

Kopā

Kopā

1 16  814

1 16  814

1 20  070

1 20  070

Struktūrfondu programmas ir 2007.–2013. gada plānošanas perioda pēdējā posmā, bet arī 2014.–2020. gada plānošanas perioda uzsākšanas posmā.

Lielākā daļa samazinājuma salīdzinājumā ar 2013. gadu attiecas uz Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu. 2014. gadā atzītie izdevumi attiecas uz 2007.–2013. gada plānošanas periodu, jo par pašreizējo periodu izmaksas vēl nav iegrāmatotas saistībā ar programmu lēno uzsākšanu (dalībvalstīs ieviešana sākās tikai 2015. gadā).

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda izdevumu samazinājums var galvenokārt saistīt ar finanšu disciplīnas mehānismu ietekmi.

Apakškategorija “Citi” galvenokārt ietver: patvērumu un migrāciju (EUR 0,6 miljardi), iekšējo drošību (EUR 0,5 miljardi), zivsaimniecību un jūrlietas (EUR 0,5 miljardi), Eiropas Solidaritātes fondu (EUR 0,2 miljardi) un Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu (EUR 0,1 miljards).

3.10.   TIEŠA PĀRVALDĪBA

TIEŠA PĀRVALDĪBA

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Īstenojusi Komisija | 10  431 | 8  722 |
| Īstenojušas ES izpildaģentūras | 4  880 | 3  797 |
| Kopā | 15  311 | 12  519 |

(miljoni EUR)

2014

2013

Īstenojusi Komisija

10  431

8  722

Īstenojušas ES izpildaģentūras

4  880

3  797

Kopā

Kopā

15  311

15  311

12  519

12  519

Šīs summas galvenokārt attiecas uz pētniecības politikas (EUR 8,9 miljardi) un tīklu programmu (EUR 1,5 miljardi) īstenošanu, kā arī uz Eiropas kaimiņattiecību politikas (EUR 1,5 miljardi) un attīstības sadarbības (EUR 1,3 miljardi) instrumentu īstenošanu.

Summu palielinājums 2014. gadā galvenokārt radies saistībā ar attīstības sadarbību, jo tajā bija palielinājums par EUR 0,5 miljardiem (tostarp maksājums Ukrainai EUR 250 miljonu apmērā), saistībā ar enerģētiku (EUR 1,1 miljards) un izpildaģentūru pārvaldītām pētniecības programmām (EUR 1,1 miljards uzsākto projektu pieaugošā skaita dēļ).

3.11.   NETIEŠĀ PĀRVALDĪBA

NETIEŠĀ PĀRVALDĪBA

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras | 1  025 | 656 |
| Īstenojušas trešās valstis | 1  005 | 720 |
| Īstenojušas Starptautiskās organizācijas | 1  765 | 1  745 |
| Īstenojušas citas iestādes | 1  799 | 1  694 |
| Kopā | 5  594 | 4  815 |

(miljoni EUR)

2014

2013

Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras

1  025

656

Īstenojušas trešās valstis

1  005

720

Īstenojušas Starptautiskās organizācijas

1  765

1  745

Īstenojušas citas iestādes

1  799

1  694

Kopā

Kopā

5  594

5  594

4  815

4  815

3.12.   PERSONĀLA UN PENSIJU IZMAKSAS

PERSONĀLA UN PENSIJU IZMAKSAS

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Personāla izmaksas | 5  693 | 5  527 |
| Pensiju izmaksas | 3  970 | 3  531 |
| Kopā | 9  662 | 9  058 |

(miljoni EUR)

2014

2013

Personāla izmaksas

5  693

5  527

Pensiju izmaksas

3  970

3  531

Kopā

Kopā

9  662

9  662

9  058

9  058

Pensiju izmaksas atspoguļo tos pārmaiņu elementus, kas radušies pēc darbinieka pabalstu saistību aktuāra pārvērtēšanas, kas nav aktuāra pieņēmumi.

3.13.   IZMAIŅAS DARBINIEKU PABALSTU AKTUĀRA PIEŅĒMUMOS

IZMAIŅAS DARBINIEKU PABALSTU AKTUĀRA PIEŅĒMUMOS

Šajā kategorijā parādītie aktuārie zaudējumi EUR 9,2 miljardu apmērā attiecas uz darbinieka pabalstu saistībām, kas ir atzītas bilancē (skatīt 2.9. paskaidrojumu). Šī īpaši lielā summa radusies dramatiskā procentu likmju samazinājuma dēļ, kas atspoguļo pamatā esošos ekonomiskos apstākļus.

2.9.

3.14.   FINANSĒJUMA IZMAKSAS

FINANSĒJUMA IZMAKSAS

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Procentu izdevumi: | | |
| Aizņēmumi | 1  712 | 1  697 |
| Citi | 22 | 22 |
| Finanšu noma | 90 | 99 |
| Zaudējumi no pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu vērtības samazinājuma | 3 | 8 |
| Zaudējumi, kas radušies no aizdevumu un debitoru parādu vērtības samazināšanās | 1  030 | 469 |
| Realizētie zaudējumi no finanšu aktīvu pārdošanas | 17 | — |
| Citas finansējuma izmaksas | 51 | 87 |
| Kopā | 2  926 | 2  383 |

(miljoni EUR)

2014

2013

Procentu izdevumi:

Aizņēmumi

1  712

1  697

Citi

22

22

Finanšu noma

90

99

Zaudējumi no pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu vērtības samazinājuma

3

8

Zaudējumi, kas radušies no aizdevumu un debitoru parādu vērtības samazināšanās

1  030

469

Realizētie zaudējumi no finanšu aktīvu pārdošanas

17

—

Citas finansējuma izmaksas

51

87

Kopā

Kopā

2  926

2  926

2  383

2  383

Aizņēmumu procentu izdevumu apjoms atbilst aizdevumu procentu ieņēmumiem (kompensējošie darījumi).

3.15.   DAĻA KOPUZŅĒMUMU UN ASOCIĒTO IESTĀŽU NETO REZULTĀTĀ

DAĻA KOPUZŅĒMUMU UN ASOCIĒTO IESTĀŽU NETO REZULTĀTĀ

Saskaņā ar grāmatvedības pašu kapitāla metodi ES savā finanšu darbības rezultātu pārskatā iekļauj savu daļu kopuzņēmumu un asociēto iestāžu neto rezultātā (skatīt arī 2.3.1. un 2.3.2. paskaidrojumu).

2.3.1.

2.3.2.

3.16.   CITI IZDEVUMI

CITI IZDEVUMI

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Administratīvie un IT izdevumi | 2  070 | 2  034 |
| Ar pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi | 1  186 | 1  105 |
| Zaudējumi no ārvalstu valūtas maiņas | 370 | 395 |
| Uzkrājumu koriģēšana | 688 | 399 |
| Citi | 839 | 640 |
| Kopā | 5  152 | 4  572 |

(miljoni EUR)

2014

2013

Administratīvie un IT izdevumi

2  070

2  034

Ar pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

1  186

1  105

Zaudējumi no ārvalstu valūtas maiņas

370

395

Uzkrājumu koriģēšana

688

399

Citi

839

640

Kopā

Kopā

5  152

5  152

4  572

4  572

Administratīvajos un IT izdevumos iekļauti šādi izdevumi, kuri ir saistīti ar pētniecību un izstrādi:

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Pētniecības izmaksas | 353 | 335 |
| Nekapitalizētās izstrādes izmaksas | 54 | 74 |
| Kopā | 406 | 409 |

(miljoni EUR)

2014

2013

Pētniecības izmaksas

353

335

Nekapitalizētās izstrādes izmaksas

54

74

Kopā

Kopā

406

406

409

409

Pamatlīdzekļu izdevumos iekļauta summa EUR 369 miljonu apmērā (2013. gadā – EUR 388 miljoni), kas ir saistīta ar operatīvo izpirkumnomu. Summas, par kurām ir saistības tās samaksāt atlikušajā izpirkumnomas līguma darbības laikā, ir šādas:

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Nākamo periodu maksājumi | |
| | < 1 gads | 1–5 gadi | > 5 gadi | Kopā |
| Ēkas | 332 | 988 | 934 | 2  254 |
| IT materiāli un cits aprīkojums | 7 | 15 | 0 | 22 |
| Kopā | 339 | 1  003 | 934 | 2  276 |

(miljoni EUR)

Nākamo periodu maksājumi

< 1 gads

1–5 gadi

> 5 gadi

Kopā

Ēkas

332

988

934

2  254

IT materiāli un cits aprīkojums

7

15

0

22

Kopā

Kopā

339

339

1  003

1  003

934

934

2  276

2  276

3.17.   PĀRSKATU SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – PA DAUDZGADU FINANŠU SHĒMAS KATEGORIJĀM (DFS)

PĀRSKATU SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – PA DAUDZGADU FINANŠU SHĒMAS KATEGORIJĀM (DFS)

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Gudra un iekļaujoša izaugsme | Ilgtspējīga izaugsme | Drošība un pilsoniskums | Globālā Eiropa | Administrācija | Nav piešķirta DFS izdevumu kategorija (10) | Kopā |
| NKI resursi | — | — | — | — | — | 1 04  688 | 1 04  688 |
| Tradicionālie pašu resursi | — | — | — | — | — | 17  137 | 17  137 |
| PVN | — | — | — | — | — | 17  462 | 17  462 |
| Soda naudas | — | — | — | — | — | 2  297 | 2  297 |
| Izdevumu atgūšana | 1  136 | 2  226 | 3 | 53 | — | 0 | 3  418 |
| Citi | 1  981 | 508 | 4 | 53 | 4  590 | (1  513) | 5  623 |
| Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu | 3  117 | 2  734 | 6 | 106 | 4  590 | 1 40  072 | 1 50  625 |
| Finanšu ieņēmumi | 66 | 3 | 0 | 36 | 1 | 2  192 | 2  298 |
| Citi | 119 | (11) | (4) | 97 | 215 | 649 | 1  066 |
| Ieņēmumi no komerciālas apmaiņas darījumiem | 185 | (8) | (4) | 134 | 216 | 2  841 | 3  364 |
| Kopējie ieņēmumi | 3  302 | 2  726 | 2 | 240 | 4  806 | 1 42  913 | 1 53  989 |
| Izmaksas īstenojušas dalībvalstis: | | | | | | | |
| ELGF | — | (44  465) | — | — | — | — | (44  465) |
| ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti | — | (14  033) | — | (12) | — | — | (14  046) |
| ERAF un KF | (43  345) | — | — | — | — | — | (43  345) |
| ESF | (12  651) | — | — | — | — | — | (12  651) |
| Citi | (561) | (542) | (1  109) | (94) | — | — | (2  307) |
| Īstenojusi EK un izpildaģentūras | (9  809) | (339) | (1  114) | (4  046) | 9 | (12) | (15  311) |
| Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras | (789) | (58) | (473) | (40) | — | (334) | (1  025) |
| Īstenojušas trešās valstis un starptautiskās organizācijas | (246) | 4 | (8) | (2  520) | (0) | — | (2  770) |
| Īstenojušas citas iestādes | (1  317) | — | (5) | (478) | (0) | 1 | (1  799) |
| Personāla un pensiju izmaksas | (1  538) | (324) | (362) | (566) | (6  066) | (806) | (9  662) |
| Izmaiņas darbinieku pabalstu aktuāra pieņēmumos | — | — | — | — | (9  170) | — | (9  170) |
| Finansējuma izmaksas | (152) | (25) | (1) | (26) | (557) | (2  165) | (2  926) |
| Kopuzņēmumu un asociēto iestāžu neto deficīta daļa | (640) | — | — | — | — | — | (640) |
| Citi izdevumi | (1  397) | (60) | (115) | (126) | (3  069) | (385) | (5  152) |
| Kopējie izdevumi | (72  444) | (59  843) | (3  189) | (7  908) | (18  853) | (3  032) | (1 65  269) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāti | (69  141) | (57  117) | (3  186) | (7  668) | (14  047) | 1 39  880 | (11  280) |

(miljoni EUR)

Gudra un iekļaujoša izaugsme

Ilgtspējīga izaugsme

Drošība un pilsoniskums

Globālā Eiropa

Administrācija

Nav piešķirta DFS izdevumu kategorija (10)

10

Kopā

NKI resursi

—

—

—

—

—

1 04  688

1 04  688

Tradicionālie pašu resursi

—

—

—

—

—

17  137

17  137

PVN

—

—

—

—

—

17  462

17  462

Soda naudas

—

—

—

—

—

2  297

2  297

Izdevumu atgūšana

1  136

2  226

3

53

—

0

3  418

Citi

1  981

508

4

53

4  590

(1  513)

5  623

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

3  117

3  117

2  734

2  734

6

6

106

106

4  590

4  590

1 40  072

1 40  072

1 50  625

1 50  625

Finanšu ieņēmumi

66

3

0

36

1

2  192

2  298

Citi

119

(11)

(4)

97

215

649

1  066

Ieņēmumi no komerciālas apmaiņas darījumiem

Ieņēmumi no komerciālas apmaiņas darījumiem

185

185

(8)

(8)

(4)

(4)

134

134

216

216

2  841

2  841

3  364

3  364

Kopējie ieņēmumi

Kopējie ieņēmumi

3  302

3  302

2  726

2  726

2

2

240

240

4  806

4  806

1 42  913

1 42  913

1 53  989

1 53  989

Izmaksas īstenojušas dalībvalstis:

ELGF

—

(44  465)

—

—

—

—

(44  465)

ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti

—

(14  033)

—

(12)

—

—

(14  046)

ERAF un KF

(43  345)

—

—

—

—

—

(43  345)

ESF

(12  651)

—

—

—

—

—

(12  651)

Citi

(561)

(542)

(1  109)

(94)

—

—

(2  307)

Īstenojusi EK un izpildaģentūras

(9  809)

(339)

(1  114)

(4  046)

9

(12)

(15  311)

Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras

(789)

(58)

(473)

(40)

—

(334)

(1  025)

Īstenojušas trešās valstis un starptautiskās organizācijas

(246)

4

(8)

(2  520)

(0)

—

(2  770)

Īstenojušas citas iestādes

(1  317)

—

(5)

(478)

(0)

1

(1  799)

Personāla un pensiju izmaksas

(1  538)

(324)

(362)

(566)

(6  066)

(806)

(9  662)

Izmaiņas darbinieku pabalstu aktuāra pieņēmumos

—

—

—

—

(9  170)

—

(9  170)

Finansējuma izmaksas

(152)

(25)

(1)

(26)

(557)

(2  165)

(2  926)

Kopuzņēmumu un asociēto iestāžu neto deficīta daļa

(640)

—

—

—

—

—

(640)

Citi izdevumi

(1  397)

(60)

(115)

(126)

(3  069)

(385)

(5  152)

Kopējie izdevumi

Kopējie izdevumi

(72  444)

(72  444)

(59  843)

(59  843)

(3  189)

(3  189)

(7  908)

(7  908)

(18  853)

(18  853)

(3  032)

(3  032)

(1 65  269)

(1 65  269)

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

(69  141)

(69  141)

(57  117)

(57  117)

(3  186)

(3  186)

(7  668)

(7  668)

(14  047)

(14  047)

1 39  880

1 39  880

(11  280)

(11  280)

Ieņēmumu un izdevumu uzrādīšana pa DFS kategorijām balstās uz aplēsēm, jo ne visas saistības tiek piesaistītas kādai DFS kategorijai.

3.18.   2013. GADA RĀDĪTĀJU PĀRKLASIFICĒŠANA

2013. GADA RĀDĪTĀJU PĀRKLASIFICĒŠANA

Lai labāk atspoguļotu informāciju šo pārskatu lietotājiem, finansiālās darbības rezultātu pārskata izkārtojums 2014. gada pārskatos ir pārveidots. Saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem ir veikta 2013. gada rādītāju pārklasificēšana, norādot, ka mainīta ir tikai esošo skaitļu atspoguļošana, summas – ieņēmumi, izdevumi un rezultāts paliek tādi, kā sākotnēji publicēts 2013. gada pārskatos. Pārskats par pārmaiņu ietekmi ir sniegts turpmāk:

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Pašu resursu ieņēmumi un ieņēmumi no iemaksām | Citi pamatdarbības ieņēmumi | Pamatdarbības ieņēmumi kopā | Administratīvie izdevumi | Pamatdarbības izdevumi | Pamatdarbības izdevumi kopā | Pārpalikums no pamatdarbības | Finanšu ieņēmumi | Finanšu izdevumi | Pensiju un citu darbinieku pabalstu saistību pārmaiņas | Daļa kopuzņēmumu un asociēto iestāžu neto deficītā | Gada saimnieciskās darbības rezultāti | 2013. gads (pārklasificēts) |
| 2013. gads (publicēts) | 1 41  241 | 8  415 | 1 49  655 | (9  269) | (1 38  571) | (1 47  840) | 1  815 | 2  038 | (2  045) | (5  565) | (608) | (4  365) | |
| Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu | | | | | | | | | | | | | |
| NKI resursi | 1 10  194 | — | 1 10  194 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 1 10  194 |
| Tradicionālie pašu resursi | 15  467 | — | 15  467 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 15  467 |
| PVN | 14  019 | — | 14  019 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 14  019 |
| Soda naudas | — | 2  757 | 2  757 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 2  757 |
| Izdevumu atgūšana | | 1  777 | 1  777 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 1  777 |
| Citi | 1  561 | 2  484 | 4  045 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 4  045 |
| Kopā | 1 41  241 | 7  018 | 1 48  259 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 1 48  259 |
| Ieņēmumi no komerciālas apmaiņas darījumiem | | | | | | | | | | | | | |
| Finanšu ieņēmumi | — | — | — | — | — | — | — | 1  991 | — | — | — | — | 1  991 |
| Citi | — | 1  397 | 1  397 | — | — | — | — | 47 | — | — | — | — | 1  443 |
| Kopā | — | 1  397 | 1  397 | — | — | — | — | 2  038 | — | — | — | — | 3  434 |
| KOPĒJIE IEŅĒMUMI | 1 41  241 | 8  415 | 1 49  655 | — | — | — | — | 2  038 | — | — | — | — | 1 51  693 |

(miljoni EUR)

Pašu resursu ieņēmumi un ieņēmumi no iemaksām

Citi pamatdarbības ieņēmumi

Pamatdarbības ieņēmumi kopā

Administratīvie izdevumi

Pamatdarbības izdevumi

Pamatdarbības izdevumi kopā

Pārpalikums no pamatdarbības

Finanšu ieņēmumi

Finanšu izdevumi

Pensiju un citu darbinieku pabalstu saistību pārmaiņas

Daļa kopuzņēmumu un asociēto iestāžu neto deficītā

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

2013. gads (pārklasificēts)

2013. gads (publicēts)

2013. gads (publicēts)

1 41  241

1 41  241

8  415

8  415

1 49  655

1 49  655

(9  269)

(9  269)

(1 38  571)

(1 38  571)

(1 47  840)

(1 47  840)

1  815

1  815

2  038

2  038

(2  045)

(2  045)

(5  565)

(5  565)

(608)

(608)

(4  365)

(4  365)

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

NKI resursi

1 10  194

—

1 10  194

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1 10  194

Tradicionālie pašu resursi

15  467

—

15  467

—

—

—

—

—

—

—

—

—

15  467

PVN

14  019

—

14  019

—

—

—

—

—

—

—

—

—

14  019

Soda naudas

—

2  757

2  757

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2  757

Izdevumu atgūšana

1  777

1  777

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1  777

Citi

1  561

2  484

4  045

—

—

—

—

—

—

—

—

—

4  045

Kopā

Kopā

1 41  241

1 41  241

7  018

7  018

1 48  259

1 48  259

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1 48  259

1 48  259

Ieņēmumi no komerciālas apmaiņas darījumiem

Ieņēmumi no komerciālas apmaiņas darījumiem

Finanšu ieņēmumi

—

—

—

—

—

—

—

1  991

—

—

—

—

1  991

Citi

—

1  397

1  397

—

—

—

—

47

—

—

—

—

1  443

Kopā

Kopā

—

1  397

1  397

1  397

1  397

—

—

—

—

2  038

2  038

—

—

—

—

3  434

3  434

KOPĒJIE IEŅĒMUMI

KOPĒJIE IEŅĒMUMI

1 41  241

1 41  241

8  415

8  415

1 49  655

1 49  655

—

—

—

—

2  038

2  038

—

—

—

—

1 51  693

1 51  693

| miljoni EUR |
| --- |
| | Pašu resursu ieņēmumi un ieņēmumi no iemaksām | Citi pamatdarbības ieņēmumi | Kopā | Administratīvie izdevumi | Pamatdarbības izdevumi | Pamatdarbības izdevumi kopā | Pārpalikums no pamatdarbības | Finanšu ieņēmumi | Finanšu izdevumi | Pensiju un citu darbinieku pabalstu saistību pārmaiņas | Daļa kopuzņēmumu un asociēto iestāžu neto deficītā | Gada saimnieciskās darbības rezultāti | 2013. gads (pārklasificēts) |
| Izmaksas īstenojušas dalībvalstis: | | | | | | | | | | | | | |
| Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds | — | — | — | — | (45  067) | (45  067) | — | — | — | — | — | — | (45  067) |
| Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un citi lauku attīstības instrumenti | — | — | — | — | (13  585) | (13  585) | — | — | — | — | — | — | (13  585) |
| Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds | — | — | — | — | (47  767) | (47  767) | — | — | — | — | — | — | (47  767) |
| Eiropas Sociālais fonds | — | — | — | — | (12  126) | (12  126) | — | — | — | — | — | — | (12  126) |
| Citi | — | — | — | — | (1  525) | (1  525) | — | — | — | — | — | — | (1  525) |
| Īstenojusi Komisija un izpildaģentūras | — | — | — | — | (12  519) | (12  519) | — | — | — | — | — | — | (12  519) |
| Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras | — | — | — | — | (656) | (656) | — | — | — | — | — | — | (656) |
| Īstenojušas trešās valstis un starptautiskās organizācijas | — | — | — | — | (2  465) | (2  465) | — | — | — | — | — | — | (2  465) |
| Īstenojušas citas iestādes | — | — | — | — | (1  694) | (1  694) | — | — | — | — | — | — | (1  694) |
| Personāla un pensiju izmaksas | — | — | — | (5  527) | — | (5  527) | — | — | — | (3  531) | — | — | (9  058) |
| Izmaiņas darbinieku pabalstu aktuāra pieņēmumos | — | — | — | — | — | — | — | — | — | (2  033) | — | — | (2  033) |
| Finansējuma izmaksas | — | — | — | — | (469) | (469) | — | — | (1  914) | — | — | — | (2  383) |
| Daļa kopuzņēmumu un asociēto iestāžu neto deficītā | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | (608) | — | (608) |
| Citi izdevumi | — | — | — | (3  742) | (699) | (4  442) | — | — | (131) | — | — | — | (4  572) |
| KOPĒJIE IZDEVUMI | — | — | — | (9  269) | (1 38  571) | (1 47  840) | — | — | (2  045) | (5  565) | (608) | — | (1 56  058) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāti | 1 41  241 | 8  415 | 1 49  655 | (9  269) | (1 38  571) | (1 47  840) | 1  815 | 2  038 | (2  045) | (5  565) | (608) | — | (4  365) |

miljoni EUR

Pašu resursu ieņēmumi un ieņēmumi no iemaksām

Citi pamatdarbības ieņēmumi

Kopā

Administratīvie izdevumi

Pamatdarbības izdevumi

Pamatdarbības izdevumi kopā

Pārpalikums no pamatdarbības

Finanšu ieņēmumi

Finanšu izdevumi

Pensiju un citu darbinieku pabalstu saistību pārmaiņas

Daļa kopuzņēmumu un asociēto iestāžu neto deficītā

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

2013. gads (pārklasificēts)

Izmaksas īstenojušas dalībvalstis:

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds

—

—

—

—

(45  067)

(45  067)

—

—

—

—

—

—

(45  067)

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un citi lauku attīstības instrumenti

—

—

—

—

(13  585)

(13  585)

—

—

—

—

—

—

(13  585)

Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds

—

—

—

—

(47  767)

(47  767)

—

—

—

—

—

—

(47  767)

Eiropas Sociālais fonds

—

—

—

—

(12  126)

(12  126)

—

—

—

—

—

—

(12  126)

Citi

—

—

—

—

(1  525)

(1  525)

—

—

—

—

—

—

(1  525)

Īstenojusi Komisija un izpildaģentūras

—

—

—

—

(12  519)

(12  519)

—

—

—

—

—

—

(12  519)

Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras

—

—

—

—

(656)

(656)

—

—

—

—

—

—

(656)

Īstenojušas trešās valstis un starptautiskās organizācijas

—

—

—

—

(2  465)

(2  465)

—

—

—

—

—

—

(2  465)

Īstenojušas citas iestādes

—

—

—

—

(1  694)

(1  694)

—

—

—

—

—

—

(1  694)

Personāla un pensiju izmaksas

—

—

—

(5  527)

—

(5  527)

—

—

—

(3  531)

—

—

(9  058)

Izmaiņas darbinieku pabalstu aktuāra pieņēmumos

—

—

—

—

—

—

—

—

—

(2  033)

—

—

(2  033)

Finansējuma izmaksas

—

—

—

—

(469)

(469)

—

—

(1  914)

—

—

—

(2  383)

Daļa kopuzņēmumu un asociēto iestāžu neto deficītā

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

(608)

—

(608)

Citi izdevumi

—

—

—

(3  742)

(699)

(4  442)

—

—

(131)

—

—

—

(4  572)

KOPĒJIE IZDEVUMI

KOPĒJIE IZDEVUMI

—

—

—

(9  269)

(9  269)

(1 38  571)

(1 38  571)

(1 47  840)

(1 47  840)

—

—

(2  045)

(2  045)

(5  565)

(5  565)

(608)

(608)

—

(1 56  058)

(1 56  058)

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

Gada saimnieciskās darbības rezultāti

1 41  241

1 41  241

8  415

8  415

1 49  655

1 49  655

(9  269)

(9  269)

(1 38  571)

(1 38  571)

(1 47  840)

(1 47  840)

1  815

1  815

2  038

2  038

(2  045)

(2  045)

(5  565)

(5  565)

(608)

(608)

—

(4  365)

(4  365)

4.   PASKAIDROJUMI PAR NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATU

4.1.   NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATA MĒRĶIS UN SAGATAVOŠANA

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATA MĒRĶIS UN SAGATAVOŠANA

Naudas plūsmas informāciju izmanto, lai varētu novērtēt ES spēju ģenerēt naudu un naudas ekvivalentus un ES vajadzības izmantot šādas naudas plūsmas.

Naudas plūsmas pārskats ir sagatavots, izmantojot netiešo metodi. Tas nozīmē, ka finanšu gada saimnieciskās darbības rezultāts tiek koriģēts, ņemot vērā ietekmi, ko rada bezskaidras naudas darījumi, atlikti vai uzkrāti iepriekšējo vai nākamo periodu naudas ieņēmumi vai maksājumi no pamatdarbības un ieņēmumu vai izdevumu posteņi saistībā ar naudas plūsmām no ieguldījumu darbības.

Naudas plūsmas no darījumiem ārvalstu valūtā iegrāmato ES pārskata valūtā (euro), summai ārvalstu valūtā piemērojot euro un attiecīgās ārvalstu valūtas kursu naudas plūsmas datumā.

Šajā naudas plūsmas pārskatā ir tādas naudas plūsmas perioda laikā, kuras iedalītas pamatdarbības un ieguldījumu darbības naudas plūsmās (ES nav finansēšanas darbību).

4.2.   PAMATDARBĪBA

PAMATDARBĪBA

Pamatdarbība ir ES darbība, kas nav ieguldījumu darbība. Tā ir lielākā daļa no veiktajām darbībām. Saņēmējiem piešķirti aizdevumi (un vajadzības gadījumā attiecīgi aizņēmumi) netiek uzskatīti par ieguldījumu (vai finansēšanas) darbību, jo šī darbība ir vispārējo mērķu sastāvdaļa un tādējādi ES ikdienas darbība. Pamatdarbībā ir ietverti arī ieguldījumi, ko veic, piemēram, EIF, ERAB un riska kapitāla fondi. Šādu darbību mērķis ir sniegt ieguldījumu noteikto politikas rezultātu sasniegšanā.

4.3.   IEGULDĪJUMU DARBĪBA

IEGULDĪJUMU DARBĪBA

Ieguldījumu darbības ir nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu iegāde un atsavināšana un citi ieguldījumi, kuri nav iekļauti naudas ekvivalentos. Ieguldījumu darbība neietver aizdevumus, kas piešķirti saņēmējiem. Mērķis ir atspoguļot ES faktiskos ieguldījumus.

5.   IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS UN CITA NOZĪMĪGA INFORMĀCIJA

5.1.   IESPĒJAMIE AKTĪVI

IESPĒJAMIE AKTĪVI

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 31.12.2014. | 31.12.2013. |
| Saņemtās garantijas: | | |
| Izpildes garantijas | 400 | 441 |
| Citas garantijas | 27 | 39 |
| Citi iespējamie aktīvi | 49 | 16 |
| Kopā | 476 | 496 |

(miljoni EUR)

31.12.2014.

31.12.2013.

Saņemtās garantijas:

Izpildes garantijas

400

441

Citas garantijas

27

39

Citi iespējamie aktīvi

49

16

Kopā

Kopā

476

476

496

496

Izpildes garantijas tiek pieprasītas, lai nodrošinātu, ka ES finansējuma saņēmēji izpilda pienākumus, kas ir noteikti saņēmēju līgumos ar ES.

5.2.   IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Piezīme | 31.12.2014. | 31.12.2013. |
| Piešķirtās garantijas | 5.2.1. | 20  862 | 22  162 |
| Soda naudas | 5.2.2. | 5  602 | 5  227 |
| ELGF, lauku attīstība un pirmspievienošanās | 5.2.3. | 505 | 1  537 |
| Kohēzijas politika | 5.2.4. | 9 | 137 |
| Tiesā izskatāmas lietas un citi strīdi | 5.2.5. | 789 | 689 |
| Citas iespējamās saistības | | 5 | 52 |
| Kopā | | 27  772 | 29  805 |

(miljoni EUR)

Piezīme

31.12.2014.

31.12.2013.

Piešķirtās garantijas

5.2.1.

5.2.1.

20  862

22  162

Soda naudas

5.2.2.

5.2.2.

5  602

5  227

ELGF, lauku attīstība un pirmspievienošanās

5.2.3.

5.2.3.

505

1  537

Kohēzijas politika

5.2.4.

5.2.4.

9

137

Tiesā izskatāmas lietas un citi strīdi

5.2.5.

5.2.5.

789

689

Citas iespējamās saistības

5

52

Kopā

Kopā

27  772

27  772

29  805

29  805

Visas iespējamās saistības, izņemot saistībā ar soda naudām, tiks finansētas (ja pienāks to termiņš) no ES budžeta turpmākajos gados.

5.2.1.   
  Piešķirtās garantijas

Piešķirtās garantijas

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 31.12.2014. | 31.12.2013. |
| Garantijas attiecībā uz EIB izsniegtiem aizdevumiem | | |
| garantija 65 % apmērā | 18  283 | 19  077 |
| garantija 70 % apmērā | 447 | 1  361 |
| garantija 75 % apmērā | 168 | 257 |
| garantija 100 % apmērā | 300 | 461 |
| Kopā | 19  198 | 21  156 |
| Citas piešķirtās garantijas | 1  664 | 1  006 |
| Kopā | 20  862 | 22  162 |

(miljoni EUR)

31.12.2014.

31.12.2013.

Garantijas attiecībā uz EIB izsniegtiem aizdevumiem

garantija 65 % apmērā

18  283

19  077

garantija 70 % apmērā

447

1  361

garantija 75 % apmērā

168

257

garantija 100 % apmērā

300

461

Kopā

Kopā

19  198

19  198

21  156

21  156

Citas piešķirtās garantijas

1  664

1  006

Kopā

Kopā

20  862

20  862

22  162

22  162

ES budžets garantē aizdevumus, ko trešām valstīm parakstījusi un piešķīrusi EIB no pašu resursiem trešām valstīm 2014. gada 31. decembrī (tostarp aizdevumus, kas piešķirti dalībvalstīm pirms pievienošanās). Tomēr ES garantija ir ierobežota un nepārsniedz noteiktu procentuālo daļu no atļauto kredītlīniju maksimālā apjoma: 65 % (attiecībā uz nolīgumiem, kas parakstīti līdz 2007. gadam), 70 %, 75 % vai 100 %. Ja maksimālais apjoms netiek sasniegts, ES garantija summu sedz pilnībā. Nolīgumiem, kas noslēgti līdz 2007. gadam (saskaņā ar mandātu 2007.–2013. gadam un 2014.–2020. gadam), ES garantija ir ierobežota un nepārsniedz 65 % no aizdevuma atlikuma, nevis atļautajām kredītlīnijām. 2014. gada 31. decembrī nenokārtotā kopējā summa bija EUR 19  198 miljoni, tādēļ tā bija maksimālā summa, kādu ES uzņēmās. 2014. gada 31. decembrī aptuveni 82 % no EIB aizdevumu darbībām (aizdevumiem valstīm, reģioniem vai pašvaldībām) attiecās visaptveroša garantija, bet uz pārējām EIB darbībām attiecas tikai garantija pret politisko risku.

Citas piešķirtās garantijas galvenokārt attiecas uz Riska dalīšanas finanšu mehānismu (EUR 883 miljoni), uz “Apvārsnis 2020” (EUR 365 miljoni) un Aizdevumu garantijas instrumentu Ten-T projektiem (EUR 209 miljoni).

Ten-T

5.2.2.   
  Soda naudas

Soda naudas

Šīs summas attiecas uz tādām Komisijas piemērotām soda naudām par konkurences noteikumu pārkāpumiem, par kurām ir veikts sākotnējs maksājums un tās ir pārsūdzētas vai arī nav zināms, vai tās tiks pārsūdzētas. Iespējamās saistības saglabājas, līdz Tiesa pieņem galīgo lēmumu lietā. Saņemtie procenti par sākotnējiem maksājumiem ir iekļauti gada saimnieciskās darbības rezultātā un arī kā iespējamās saistības, lai atspoguļotu nenoteiktās Komisijas īpašumtiesības uz šīm summām.

5.2.3.   
  ELGF, lauku attīstība un pirmspievienošanās

ELGF, lauku attīstība un pirmspievienošanās

Šīs ir iespējamās saistības pret dalībvalstīm saistībā ar ELGF atbilstības lēmumiem un finanšu korekcijām attiecībā uz lauku attīstības un pirmspievienošanās atbalstu līdz Tiesas spriedumam. Saistību galīgā apjoma un tā gada noteikšana, kurā summas sekmīgas apelācijas rezultātā tiks izmaksātas no budžeta, būs atkarīga no Tiesas procesa ilguma.

5.2.4.   
  Kohēzijas politika

Kohēzijas politika

Šīs ir iespējamās saistības pret dalībvalstīm saistībā ar kohēzijas politikas darbībām, attiecībā uz kurām vēl nav noteikts mutiskās uzklausīšanas datums vai sniegts Tiesas spriedums.

5.2.5.   
  Tiesā izskatāmas lietas un citi strīdi

Tiesā izskatāmas lietas un citi strīdi

Šī izdevumu kategorija attiecas uz prasībām par zaudējumu atlīdzināšanu, kas patlaban ir iesniegtas pret Komisiju, citiem juridiskiem strīdiem un aplēstiem tiesu izdevumiem. Jāņem vērā, ka prasībā par zaudējumu atlīdzināšanu saskaņā ar EK līguma 288. pantu prasības iesniedzējam ir jāparāda, ka iestāde ir veikusi pietiekami nopietnu tādas tiesību normas pārkāpumu, ar kuru tiek paredzēta tiesību piešķiršana personām, iesniedzējam faktiski nodarītais kaitējums, kā arī tieša cēloņsakarība starp nelikumīgo rīcību un kaitējumu.

5.3.   CITA NOZĪMĪGA INFORMĀCIJA

CITA NOZĪMĪGA INFORMĀCIJA

5.3.1.   
  Nenokārtotās budžeta saistības, kas vēl nav iekļautas izdevumos

Nenokārtotās budžeta saistības, kas vēl nav iekļautas izdevumos

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 31.12.2014. | 31.12.2013. |
| Nenokārtotās budžeta saistības, kas vēl nav iekļautas izdevumos | 1 44  741 | 1 78  399 |

(miljoni EUR)

31.12.2014.

31.12.2013.

Nenokārtotās budžeta saistības, kas vēl nav iekļautas izdevumos

1 44  741

1 78  399

Norādītā summa ir budžeta saistību atlikums (RAL jeb Reste à Liquider), no kuras atskaitītas summas, kas jau iekļautas izdevumos 2014. gada finanšu darbības rezultātu pārskatā. Budžeta saistību atlikums ir summa, kas attiecas uz spēkā esošām saistībām, par kurām vēl nav veikti maksājumi un/vai saņemti saistību atbrīvojumi. Tā ir parasta parādība saistībā ar daudzgadu programmām. Kopējais budžeta saistību atlikums 2014. gada 31. decembrī bija EUR 1 89  585 miljoni (2013. gadā – EUR 2 22  410 miljoni).

RAL

Reste à Liquider

5.3.2.   
  Nozīmīgas juridiskās saistības

Nozīmīgas juridiskās saistības

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 31.12.2014. | 31.12.2013. |
| Strukturālas darbības | 4 33  527 | 150 |
| Protokols ar Vidusjūras reģiona valstīm | 264 | 264 |
| Zvejas nolīgumi | 176 | 79 |
| Galileo | 719 | — |
| Copernicus | 3  476 | — |
| Eiropas Transporta tīkls (TEN-T) | — | 850 |
| Citas līgumsaistības | 3  127 | 3  531 |
| Kopā | 4 41  288 | 4  873 |

(miljoni EUR)

31.12.2014.

31.12.2013.

Strukturālas darbības

4 33  527

150

Protokols ar Vidusjūras reģiona valstīm

264

264

Zvejas nolīgumi

176

79

Galileo

719

—

Copernicus

3  476

—

Eiropas Transporta tīkls (TEN-T)

—

850

Citas līgumsaistības

3  127

3  531

Kopā

Kopā

4 41  288

4 41  288

4  873

4  873

Šīs saistības izveidojušās tāpēc, ka Komisija noslēgusi ilgtermiņa līgumus saistībā ar summām, kuras budžetā vēl netiek segtas ar saistību apropriācijām. Tās var būt saistītas ar daudzgadu programmām, piemēram, strukturālas darbības vai summas, kuras Komisija ir apņēmusies izmaksāt nākotnē saskaņā ar bilances datumā pastāvošiem administratīviem līgumiem (piemēram, saistībā ar tādu pakalpojumu sniegšanu kā apsardze, uzkopšana utt., kā arī līgumsaistības attiecībā uz konkrētiem projektiem, piemēram, būvdarbiem). Ievērojams juridisko saistību pieaugums, kas attiecas uz strukturālām darbībām, radies tādēļ, ka pārskata periodā tika uzsākta DFS 2014.–2020. gadam.

Strukturālas darbības

Strukturālas darbības

Tabulā ir sniegts salīdzinājums starp juridiskajām saistībām, kas vēl nav iekļautas budžetā, un maksimālajām saistībām attiecībā uz summām, kuras paredzētas DFS 2014.–2020. gadam. Turpmākas saistības rāda nesamaksātās summas, kuras Komisija apņēmusies samaksāt pēc 2014. gada 31. decembra.

| (miljoni EUR) |
| --- |
| Fondi | 2014.–2020. gada finanšu shēma | Juridiskās saistības | Budžeta saistības | Saistību atbrīvojumi | Juridiskās saistības mīnus budžeta saistības | Turpmākās saistības |
| (A) | (B) | (C) | (D) | (= B – C + D) | (= A – C – D) |
| Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds | 2 59  799 | 1 33  163 | 16  837 | — | 1 16  325 | 2 42  962 |
| Eiropas Sociālais fonds | 89  624 | 57  828 | 9  273 | — | 48  555 | 80  350 |
| Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām | 3  814 | 3  723 | 501 | — | 3  222 | 3  313 |
| 1B IZDEVUMU KATEGORIJA: KOHĒZIJAS POLITIKAS FONDI | 3 53  236 | 1 94  714 | 26  611 | — | 1 68  102 | 3 26  625 |
| Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai | 99  348 | 20  707 | 3  295 | — | 17  413 | 96  053 |
| Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds | 5  749 | 140 | 19 | — | 121 | 5  730 |
| IZDEVUMU KATEGORIJA NR. 2: DABAS RESURSI | 1 05  097 | 20  847 | 3  314 | — | 17  533 | 1 01  783 |
| Patvēruma un migrācijas fonds | 2  752 | — | — | — | — | 2  752 |
| Iekšējās drošības fonds | 2  367 | — | — | — | — | 2  367 |
| IZDEVUMU KATEGORIJA NR. 3: DROŠĪBA UN PILSONISKUMS | 5  119 | — | — | — | — | 5  119 |
| Kopā | 4 63  452 | 2 15  561 | 29  925 | — | 1 85  636 | 4 33  527 |

(miljoni EUR)

Fondi

2014.–2020. gada finanšu shēma

Juridiskās saistības

Budžeta saistības

Saistību atbrīvojumi

Juridiskās saistības mīnus budžeta saistības

Turpmākās saistības

(A)

(B)

(C)

(D)

(= B – C + D)

(= A – C – D)

Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds

2 59  799

1 33  163

16  837

—

1 16  325

2 42  962

Eiropas Sociālais fonds

89  624

57  828

9  273

—

48  555

80  350

Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām

3  814

3  723

501

—

3  222

3  313

1B IZDEVUMU KATEGORIJA: KOHĒZIJAS POLITIKAS FONDI

1B IZDEVUMU KATEGORIJA: KOHĒZIJAS POLITIKAS FONDI

3 53  236

3 53  236

1 94  714

1 94  714

26  611

26  611

—

1 68  102

1 68  102

3 26  625

3 26  625

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai

99  348

20  707

3  295

—

17  413

96  053

Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds

5  749

140

19

—

121

5  730

IZDEVUMU KATEGORIJA NR. 2: DABAS RESURSI

IZDEVUMU KATEGORIJA NR. 2: DABAS RESURSI

1 05  097

1 05  097

20  847

20  847

3  314

3  314

—

17  533

17  533

1 01  783

1 01  783

Patvēruma un migrācijas fonds

2  752

—

—

—

—

2  752

Iekšējās drošības fonds

2  367

—

—

—

—

2  367

IZDEVUMU KATEGORIJA NR. 3: DROŠĪBA UN PILSONISKUMS

IZDEVUMU KATEGORIJA NR. 3: DROŠĪBA UN PILSONISKUMS

5  119

5  119

—

—

—

—

5  119

5  119

Kopā

Kopā

4 63  452

4 63  452

2 15  561

2 15  561

29  925

29  925

—

1 85  636

1 85  636

4 33  527

4 33  527

Protokoli ar Vidusjūras reģiona valstīm

Protokoli ar Vidusjūras reģiona valstīm

Šīs saistības attiecas uz finanšu protokoliem, kas noslēgti ar Vidusjūras reģiona valstīm, kas nav dalībvalstis. Šeit iekļautā summa ir starpība starp parakstīto protokolu kopējo summu un iegrāmatoto budžeta saistību summu. Minētie protokoli ir starptautiski līgumi, kuru darbību nevar pārtraukt bez abu pušu vienošanās, kaut arī patlaban notiek izbeigšanas procedūra. Minētie protokoli ir starptautiski līgumi, kuru darbību nevar pārtraukt bez abu pušu vienošanās, kaut arī patlaban notiek izbeigšanas procedūra.

Zvejas nolīgumi

Zvejas nolīgumi

Tās ir saistības, kas uzņemtas ar trešām valstīm par darbībām saskaņā ar starptautiskiem zvejas nolīgumiem.

Galileo

Galileo

Šīs summas ir paredzētas Galileo programmai, lai attīstītu Eiropas Globālo navigācijas satelītu sistēmu; skatīt arī 2.2. paskaidrojumu.

Galileo

2.2.

Copernicus

Copernicus

Copernicus ir Eiropas zemes novērošanas programma – skatīt arī 2.2. paskaidrojumu.

Copernicus

2.2.

TEN-T

TEN-T

Šī summa attiecas uz Eiropas Transporta tīkla (TEN-T) dotācijām 2013.–2007. gadam. Tā kā programmas ir pabeigta, nav nekādu jaunu juridisko saistību, neskaitot 2014. gada budžeta saistības.

TEN-T

Citas līgumsaistības

Citas līgumsaistības

Norādītās summas atbilst saistībām, kas jāmaksā līgumu darbības laikā. Lielākās šeit iekļautās summas attiecas uz EUR 1  933 miljoniem Kodolsintēzes enerģijas aģentūrai ITER projekta ietvaros un EUR 547 miljoniem galvenokārt Eiropas Parlamenta būvniecības līgumiem.

ITER

6.   ES BUDŽETA AIZSARDZĪBA

6.1.   ES BUDŽETA AIZSARDZĪBA – KOPSAVILKUMS

ES BUDŽETA AIZSARDZĪBA – KOPSAVILKUMS

Svarīgs apsvērums ES budžeta izpildē ir nepieciešamība nodrošināt atbilstīgu mehānismu kļūdu, pārkāpumu vai krāpšanas nepieļaušanai vai konstatēšanai un secīgai labošanai. Tiesa savā gada pārskatā sniedz ticamības deklarāciju par pārskatos iekļauto darījumu likumību un pareizību, kā arī novērojumus un statistiku par pārskatos iekļauto maksājumu kļūdu būtiskumu. Ticamības deklarāciju kopā ar šiem pārskatiem publicē Oficiālajā Vēstnesī.

Oficiālajā Vēstnesī

Komisija aizsargā ES budžetu, t. i., ES izdevumus, no nepamatotiem vai nepareiziem izdevumiem, izmantojot divus galvenos paņēmienus:

| 1) | novēršanas mehānismi un |
| --- | --- |

1)

novēršanas mehānismi un

| 2) | koriģējošie mehānismi (galvenokārt dalībvalstīm piemērotās vai ar tām saskaņotās finanšu korekcijas un – mazākā mērā – no ES maksājumu saņēmējiem atgūtie līdzekļi). |
| --- | --- |

2)

koriģējošie mehānismi (galvenokārt dalībvalstīm piemērotās vai ar tām saskaņotās finanšu korekcijas un – mazākā mērā – no ES maksājumu saņēmējiem atgūtie līdzekļi).

Koriģējošo mehānismu pamatā ir plaši pasākumi, ko piemēro gan pirms, gan pēc tam, kad Komisija veic (vai atmaksā) izdevumus.

Šā paskaidrojuma nolūks ir sniegt pārskatu un labākās aplēses par to, kā ES budžets ir aizsargāts no izdevumiem, kas pārkāpj likumu. Šajā paskaidrojumā norādīta brīvprātīgi sniegta informācija, ko nepieprasa grāmatvedības standarti, un ietverti dati, kuri netiek sagatavoti tieši no grāmatvedības sistēmas (skatīt turpmāk).

Sīkāka informācija par šiem skaitļiem un piemērojamos tiesību aktos ietvertajiem preventīvajiem un korektīvajiem mehānismiem atrodama Komisijas sagatavotajā paziņojumā par ES budžeta aizsardzību, kas katru gadu septembrī tiek nosūtīts budžeta izpildes apstiprinātājiestādei un Palātai; tas pieejams Budžeta ģenerāldirektorāta vietnē Europa. Paziņojumā sniegta ne tikai sīkāka informācija par skaitļiem paskaidrojumos (īpaši par finanšu korekcijām dalībvalstu dalījumā), bet arī papildinformācija (piemēram, dati par neto finanšu korekcijām, kuru rezultātā tiek piešķirti ES budžeta ieņēmumi, un dalībvalstu veikto korektīvo pasākumu rezultāti). Sīkāka informācija par korekciju kapacitāti pieejama arī paziņojumā: Komisijas 2014. gadā sasniegumu vadības jomā kopsavilkums (“Kopsavilkuma pārskats”, kas izdots 2015. gada jūnijā) – tas arī ir pieejams Eiropas tīmekļa vietnē.

Europa

6.1.1.   
  Finanšu korekcijas

Finanšu korekcijas

Saskaņā ar dalīto pārvaldību dalībvalstis galvenokārt atbild par pārvaldības un kontroles sistēmas nopietnu trūkumu novēršanu vai atklāšanu un atrisināšanu, savukārt Komisija nodrošina vispārējo uzraudzību. Ja nopietni pārkāpumi dalībvalstu vadības un kontroles sistēmās ir izraisījuši vai var izraisīt atsevišķu vai sistēmisku kļūdu, pārkāpumu vai krāpšanu, Komisija var piemērot finanšu korekcijas. Termins “finanšu korekcijas” aptver plašu darbību loku, kas izriet no Komisijas (un citu ES struktūru) uzraudzības un revīzijas funkcijas, tostarp gadījumos, kad Komisija korektīvos pasākumus pamato valstu iestāžu veiktajā darbā. Ja nepamatoti iztērētās summas nevar precīzi noteikt, Komisija var piemērot ekstrapolētu korekciju vai fiksētas likmes korekciju saskaņā ar nozaru noteikumiem.

Finanšu korekcijas šajā paskaidrojumā parāda divās galvenās kategorijās:

| 1) | apstiprinātās/izlemtās finanšu korekcijas (6.2.1. tabula): šīs summas attiecīgā dalībvalsts ir apstiprinājusi (t. i., tām piekritusi) vai ir pieņemts Komisijas lēmums. Labojumi ar Komisijas lēmumu tiek fiksēti grāmatvedības sistēmā kā ieņēmumi vai negatīvi izdevumi (skatīt 3.5. un 3.9. paskaidrojumu); |
| --- | --- |

1)

apstiprinātās/izlemtās finanšu korekcijas (6.2.1. tabula): šīs summas attiecīgā dalībvalsts ir apstiprinājusi (t. i., tām piekritusi) vai ir pieņemts Komisijas lēmums. Labojumi ar Komisijas lēmumu tiek fiksēti grāmatvedības sistēmā kā ieņēmumi vai negatīvi izdevumi (skatīt 3.5. un 3.9. paskaidrojumu);

apstiprinātās/izlemtās

6.2.1.

3.5.

3.9.

| 2) | īstenotās finanšu korekcijas (6.2.2. tabula): šīs summas rāda procesa pēdējo posmu, kad nepamatotu izdevumu pastāvēšanas gadījumā situācija tiek noteikti koriģēta. Nozaru regulējuma sistēmās ir paredzēti vairāki īstenošanas mehānismi. |
| --- | --- |

2)

īstenotās finanšu korekcijas (6.2.2. tabula): šīs summas rāda procesa pēdējo posmu, kad nepamatotu izdevumu pastāvēšanas gadījumā situācija tiek noteikti koriģēta. Nozaru regulējuma sistēmās ir paredzēti vairāki īstenošanas mehānismi.

īstenotās

6.2.2.

Abās kategorijās iekļautās ir “pirmavota korekcijas”, kas rodas, Komisijai īstenojot uzticēto uzraudzības funkciju (skatīt iepriekš). Šīs korekcijas tiek atrēķinātas, pirms tiek iesniegti izmaksu prasījumi vai pirms Komisija apstrādā maksājumus.

6.1.2.   
  Atgūtās summas

Atgūtās summas

Saskaņā ar dalīto pārvaldību un atbilstīgi Finanšu regulai un nozaru regulējumam dalībvalstis (nevis Komisija) ir primāri atbildīgas par to, lai nepamatoti samaksātās summas tiktu noteiktas un atgūtas no saņēmējiem saskaņā ar valsts noteikumiem un procedūrām. Saistībā ar ELGF no saņēmējiem atgūtās summas tiek ieskaitītas ES budžetā kā piešķirtie ieņēmumi pēc tam, kad dalībvalsts no tās ir atskaitījusi 20 %, lai segtu administratīvās izmaksas. Attiecībā uz ELFLA un Kohēzijas politiku atgūtās summas tiek ņemtas vērā turpmākās atlīdzības prasījumā, ko saņem Komisija, un tāpēc tās programmai plānošanas periodā var izmantot atkārtoti – pēc attiecināmības perioda beigām tās tiek ieskaitītas ES budžetā kā piešķirtie ieņēmumi.

Saskaņā ar tiešo un netiešo pārvaldību un atbilstīgi Finanšu regulai rīkojumus atgūt līdzekļus sagatavo kredītrīkotājs par nepamatoti izmaksātām summām. Līdzekļi tiek atgūti, izmantojot tiešu bankas pārvedumu, ko veic debitors, vai kompensējot šo summu ar citām summām, kuras Komisija ir parādā debitoram. Saskaņā ar Finanšu regulu pastāv papildu procedūras, lai nodrošinātu piedziņu laikā nesamaksātiem rīkojumiem atgūt līdzekļus, un uz tām attiecas īpaši pasākumi, kurus pēc tam veic Komisijas grāmatvedis. Komisijas dienesti īsteno arī līdzekļu atgūšanu “no pirmavota”, no veiktajiem maksājumiem atskaitot neattiecināmos izdevumus (kas ir noteikti iepriekšējos vai pašreizējos izmaksu prasījumos).

6.1.3.   
  Finanšu korekciju un līdzekļu atgūšanas ietekme

Finanšu korekciju un līdzekļu atgūšanas ietekme

Finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšanas galvenais mērķis ir nodrošināt, ka ES fondi tiek izmantoti atbilstoši tiesiskajam regulējumam. Tomēr izmantoto metožu un tādējādi korektīvo pasākumu ietekme būtiski atšķiras starp dažādām izdevumu jomām, kā arī starp dažādiem korektīvajiem pasākumiem. Finanšu korekciju un līdzekļu atgūšanas rezultātā, kas attiecas uz kopējo lauksaimniecības politiku (KLP), kā arī līdzekļu atgūšanas ELGF un iekšējās un ārējās politikas jomā ES budžetā tiek atmaksātas iepriekš nelikumīgi samaksātās summas. Nelikumīgi samaksātās summas, kas tika konstatētas Kohēzijas politikas jomā, un atgūtos līdzekļus lauku attīstības jomā līdz šim bieži labo attiecīgā dalībvalsts un attiecīgi aizstāj ar citiem piemērotiem projektiem – šīs summas neatgriežas ES budžetā. Tomēr pēc attiecināmības perioda beigām/pēc programmas slēgšanas summas tiek ieskaitītas ES budžetā kā ieņēmumi. Sīkāku informāciju skatīt 6.2.2. paskaidrojumā.

6.2.2.

Turklāt koriģējošās kapacitātes pamatā ir plaši pasākumi, ko piemēro gan pirms, gan pēc tam, kad Komisija veic (vai atmaksā) izdevumus. Komisija korekcijas piemēro pēc tam, kad dalībvalstis un citi saņēmēji iesniedz izmaksu prasījumus, un/vai Komisija veic maksājumus.

6.2.   FINANŠU KOREKCIJAS UN ATGŪTĀS SUMMAS 2014. GADĀ

FINANŠU KOREKCIJAS UN ATGŪTĀS SUMMAS 2014. GADĀ

6.2.1.   
  Finanšu korekcijas un atgūtās summas, kas apstiprinātas/par kurām lēmums pieņemts 2014. gadā

Finanšu korekcijas un atgūtās summas, kas apstiprinātas/par kurām lēmums pieņemts 2014. gadā

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Finanšu korekcijas | Atgūtās summas | Kopā 2014. gadā | Kopā 2013. gadā |
| Lauksaimniecība: | | | | |
| ELGF | 1  649 | 213 | 1  862 | 1  070 |
| Lauku attīstība | 220 | 165 | 385 | 386 |
| Kohēzijas politika: | | | | |
| ERAF (11) | 1  330 | — | 1  330 | 338 |
| Kohēzijas fonds | 292 | — | 292 | 220 |
| ESF | 342 | 1 | 343 | 874 |
| ZVFI/EZF | 39 | 29 | 67 | 34 |
| ELFLA | 13 | 5 | 18 | 3 |
| Citi | — | — | — | 16 |
| Iekšpolitikas jomas | 5 | 293 | 298 | 396 |
| Ārpolitikas jomas | Nav | 127 | 127 | 93 |
| Administrācija | Nav | 5 | 5 | 6 |
| Kopā apstiprināts/nolemts 2014. gadā | 3  890 | 838 | 4  728 | |
| Kopā apstiprināts/nolemts 2013. gadā | 2  495 | 941 | | 3  436 |

(miljoni EUR)

Finanšu korekcijas

Atgūtās summas

Kopā 2014. gadā

Kopā 2013. gadā

Lauksaimniecība:

ELGF

1  649

213

1  862

1  070

Lauku attīstība

220

165

385

386

Kohēzijas politika:

ERAF (11)

11

1  330

—

1  330

338

Kohēzijas fonds

292

—

292

220

ESF

342

1

343

874

ZVFI/EZF

39

29

67

34

ELFLA

13

5

18

3

Citi

—

—

—

16

Iekšpolitikas jomas

5

5

293

293

298

298

396

396

Ārpolitikas jomas

Nav

Nav

127

127

127

127

93

93

Administrācija

Nav

Nav

5

5

5

5

6

6

Kopā apstiprināts/nolemts 2014. gadā

Kopā apstiprināts/nolemts 2014. gadā

3  890

3  890

838

838

4  728

4  728

Kopā apstiprināts/nolemts 2013. gadā

Kopā apstiprināts/nolemts 2013. gadā

2  495

2  495

941

941

3  436

3  436

Iepriekš minētajās summās 2014. gadam ir ietvertas finanšu korekcijas un atgūtās summas, kas veiktas no pirmavota, un kopumā veido EUR 1  137 miljonus – lauksaimniecībā EUR 21 miljons, kohēzijā EUR 834 miljoni, iekšpolitikā EUR 207 miljoni, ārpolitikā EUR 71 miljons un administrācijā EUR 4 miljoni.

Pirmavota korekcijas ERAF un Kohēzijas fondam pirmo reizi ir parādītas 2014. gadā – abās tabulās 6.2.1. un 6.2.2. – tādēļ 2013. gada salīdzināmās summas neietver šādas korekcijas. Summas, kas šajos fondos tiek norādītas 2014. gadā, ir kumulatīvas un tādējādi ietver summas, kas attiecas uz iepriekšējiem gadiem.

6.2.1.

6.2.2.

6.2.2.   
  2014. gadā īstenotās finanšu korekcijas un atgūtās summas

2014. gadā īstenotās finanšu korekcijas un atgūtās summas

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Finanšu korekcijas | Atgūtās summas | Kopā 2014. gadā | Kopā 2013. gadā |
| Lauksaimniecība: | | | | |
| ELGF | 796 | 150 | 946 | 636 |
| Lauku attīstība | 86 | 167 | 252 | 359 |
| Kohēzijas politika: | | | | |
| ERAF (12) | 1  083 | 1 | 1  084 | 622 |
| Kohēzijas fonds | 236 | — | 236 | 277 |
| ESF | 289 | 1 | 290 | 882 |
| ZVFI/EZF | 41 | 25 | 66 | 28 |
| ELFLA | 13 | 5 | 18 | 16 |
| Citi | — | — | — | 16 |
| Iekšpolitikas jomas | 5 | 274 | 279 | 401 |
| Ārpolitikas jomas | Nav | 108 | 108 | 93 |
| Administrācija | Nav | 5 | 5 | 6 |
| Kopā īstenotas 2014. gadā | 2  549 | 736 | 3  285 | |
| Kopā īstenotas 2013. gadā | 2  472 | 862 | | 3  334 |

(miljoni EUR)

Finanšu korekcijas

Atgūtās summas

Kopā 2014. gadā

Kopā 2013. gadā

Lauksaimniecība:

ELGF

796

150

946

636

Lauku attīstība

86

167

252

359

Kohēzijas politika:

ERAF (12)

12

1  083

1

1  084

622

Kohēzijas fonds

236

—

236

277

ESF

289

1

290

882

ZVFI/EZF

41

25

66

28

ELFLA

13

5

18

16

Citi

—

—

—

16

Iekšpolitikas jomas

5

274

279

401

Ārpolitikas jomas

Nav

Nav

108

108

108

108

93

93

Administrācija

Nav

Nav

5

5

5

5

6

6

Kopā īstenotas 2014. gadā

Kopā īstenotas 2014. gadā

2  549

2  549

736

736

3  285

3  285

Kopā īstenotas 2013. gadā

Kopā īstenotas 2013. gadā

2  472

2  472

862

862

3  334

3  334

Iepriekš minētajās summās 2014. gadam ir ietvertas finanšu korekcijas un atgūtās summas, kas veiktas avotam, un kopumā veido EUR 782 miljonus – lauksaimniecībā EUR 6 miljoni, kohēzijā EUR 494 miljoni, iekšpolitikā EUR 207 miljoni, ārpolitikā EUR 71 miljons un administrācijā EUR 4 miljoni.

Lauksaimniecība un lauku attīstība

Lauksaimniecība un lauku attīstība

Finanšu korekcijas attiecas uz nepilnībām, kas konstatētas dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmās, pamatojoties uz Komisijas veiktajām revīzijām daudzgadu atbilstības noskaidrošanas procedūru ietvaros. Turklāt korekcijas rodas arī no ikgadējiem finanšu grāmatojumu noskaidrošanas lēmumiem. Finanšu korekcijas ir stimuls dalībvalstīm uzlabot to pārvaldības un kontroles sistēmas un kopā atgūtajām summām aizsargāt ES budžetu no izdevumiem, kas pārkāpj likumu.

Apstiprinātā/lēmumā ietvertā summa ietver atbilstības noskaidrošanas lēmumu 2015/103 (EUR 1  243 miljoni un EUR 166 miljoni attiecīgi ELGF un ELFLA), ko Komisijas dienesti izveidoja pirms gada beigām, bet Komisija formāli pieņēma tikai 2015. gada janvārī. Šīs summas ir iekļautas kā uzkrātie ienākumi 2014. gada 31. decembrī.

Finanšu korekcijas saistībā ar ELGF un ELFLA, kas ir augstākas par 0,01 % no IKP, pēc attiecīgās dalībvalsts lūguma var īstenot trīs ikgadējos maksājumos. Turklāt dažos gadījumos (dalībvalstīm, kurām ir piešķirta finanšu palīdzība saskaņā ar 2010. gada 7. jūnijā parakstīto Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta pamatnolīgumu) īstenošanas datums tika atlikts par 18 mēnešiem. Šīs metodes mērķis ir nodrošināt, ka attiecīgo dalībvalstu faktisko izdevumu atmaksu ES budžetā var pārvaldīt, nepakļaujot riskam valstu budžetus. Atliktajiem maksājumiem un maksājumiem ir EUR 566 miljonu (ELGF: EUR 515 miljoni un ELFLA: EUR 51 miljons) ietekme uz konstatēto starpību starp apstiprinātām/nolemtām summām un faktisko īstenošanu. Saistībā ar atlikušo summu paskaidrojums sniegts lēmumā 2015/103, kas apstiprināts 2014. gada decembrī, bet pieņemts tikai 2015. janvārī – skatīt iepriekš.

Atgūtās summas par pārkāpumiem, ko veikuši pilnvarotie maksātāji, samazina turpmākos dalībvalstu pieprasījumus Komisijai par atmaksāšanu. Attiecībā uz ELGF Komisija lauksaimniekiem samaksāto pilnā apjomā uzskaita izdevumos. Tā veidojas starpība starp maksājumiem, kas veikti lauksaimniekiem, un summām, kas atmaksātas pilnvarotajiem maksātājiem kā piešķirtie ieņēmumi, kas pieejami, lai finansētu lauksaimniecības izdevumus. Attiecībā uz ELFLA neto attiecināmās summas Komisija uzskaita izdevumos pēc korekciju un atgūto summu atskaitīšanas.

Kohēzijas politika

Kohēzijas politika

Atbilstoši Kohēzijas politikai finanšu korekcijas attiecas uz nepilnībām, kas konstatētas dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmās, pamatojoties uz Komisijas veiktajām revīzijām. Tās galvenokārt piemēro, ja dalībvalstu iestādes atceļ sākotnēji deklarētos izdevumus un aizstāj tos ar jauniem izdevumiem. Šādos gadījumos dalībvalstis nezaudē ES līdzekļus. Dalībvalstis var arī deklarēt papildu projektus, bet praksē tas būtu līdzvērtīgi mazāka līdzfinansējuma saņemšanai prioritātes ass/programmas līmenī, jo izslēgtus neattiecināmos izdevumus, iespējams, vajadzētu finansēt no valsts budžeta.

Ja šie pasākumi nav iespējami vai nav atļauti, tiek piemērotas finanšu korekcijas, kā rezultātā attiecīgā dalībvalsts zaudē ES līdzekļus. Tas var notikt pēc tam, kad programmas ir slēgtas, vai ja dalībvalstis nespēj uzrādīt attiecināmos izdevumus vai projektus.

Finanšu korekcijas, kas īstenotas 2014. gadā, attiecās uz korekcijām, kas tika apstiprinātas/nolemtas 2014. gadā (kas bija EUR 1365 miljoni) vai iepriekšējos periodos (EUR 297 miljoni).

Kohēzijas politikas jomā finanšu korekcijas 2014. gadā tika īstenotas šādi:

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | ERAF | Kohēzijas fonds | ESF | ZVFI/EZF | ELFLA | Kopā |
| Saistību atcelšana/atskaitīšana 2000.–2006. gada perioda slēgšanas brīdī | 448 | 136 | 114 | 8 | 8 | 714 |
| Dalībvalsts veikti atvilkumi 2007.–2013. gadā | 242 | 22 | 92 | 16 | — | 372 |
| Iekasēšanas rīkojumi | 24 | 17 | 19 | 17 | 5 | 82 |
| Avota korekcijas | 370 | 60 | 64 | — | — | 494 |
| Kopā īstenotas 2014. gadā | 1  083 | 236 | 289 | 41 | 13 | 1  662 |

(miljoni EUR)

ERAF

Kohēzijas fonds

ESF

ZVFI/EZF

ELFLA

Kopā

Saistību atcelšana/atskaitīšana 2000.–2006. gada perioda slēgšanas brīdī

448

136

114

8

8

714

Dalībvalsts veikti atvilkumi 2007.–2013. gadā

242

22

92

16

—

372

Iekasēšanas rīkojumi

24

17

19

17

5

82

Avota korekcijas

370

60

64

—

—

494

Kopā īstenotas 2014. gadā

Kopā īstenotas 2014. gadā

1  083

1  083

236

236

289

289

41

41

13

13

1  662

1  662

6.3.   KOMISIJAS PREVENTĪVIE MEHĀNISMI

KOMISIJAS PREVENTĪVIE MEHĀNISMI

Komisija izmanto virkni preventīvo mehānismu, lai aizsargātu ES budžetu. Saskaņā ar tiešo pārvaldību preventīvas darbības ir, piemēram, atbildīgo dienestu veiktas pārbaudes par saņēmēju pieprasīto izdevumu attiecināmību. Šāda ex ante kontrole ir iekļauta programmas pārvaldības procesos, un tās mērķis ir saņemt pamatotu apliecinājumu par veikto izdevumu likumību un pareizību. Komisijas dienesti arī var sniegt norādes, jo īpaši par līguma jautājumiem, lai nodrošinātu finansējuma pareizu un efektīvu pārvaldību un samazinātu pārkāpuma risku.

ex ante

Saskaņā ar dalīto pārvaldību (t. i., izdevumiem saistībā ar lauksaimniecību un kohēzijas politiku) dalībvalstis visā izdevumu veikšanas laikā galvenokārt atbild par to, lai no ES budžeta veiktie izdevumi būtu likumīgi un pareizi. Preventīvi mehānismi pastāv arī Komisijas līmenī, tai veicot uzraudzību. Komisija drīkst:

| — | pārtraukt maksājumu termiņus maksimāli līdz sešiem mēnešiem, ja:






  a) | ir pierādījumi, kas liecina, ka attiecīgās dalībvalsts vadības un kontroles sistēmu darbībā pastāv nozīmīgs trūkums; |
| --- | --- | --- |

—

pārtraukt maksājumu termiņus maksimāli līdz sešiem mēnešiem, ja:

a)

ir pierādījumi, kas liecina, ka attiecīgās dalībvalsts vadības un kontroles sistēmu darbībā pastāv nozīmīgs trūkums;

| b) | vai arī Komisijas dienestiem jāveic papildu pārbaudes pēc tam, kad ir saņemta informācija par to, ka izdevumi apstiprinātā izdevumu pārskatā ir saistīti ar nopietnu pārkāpumu un tas nav izlabots. |
| --- | --- |

b)

vai arī Komisijas dienestiem jāveic papildu pārbaudes pēc tam, kad ir saņemta informācija par to, ka izdevumi apstiprinātā izdevumu pārskatā ir saistīti ar nopietnu pārkāpumu un tas nav izlabots.

Tad, kad lieta ir slēgta (pēc tam, kad ir nosūtīta atcelšanas vēstule), pārtraukto summu var apstrādāt un izmaksāt dalībvalstu kompetentajām iestādēm ar nosacījumu, ka ir pieejami pietiekami kredīti un nav nekādu citu jautājumu, kas ietekmē programmu.

| — | apturēt visus starpposma maksājumus dalībvalstij vai kādu to daļu šādos trīs gadījumos:






  a) | ja ir pierādījumi, kas liecina, ka attiecīgās dalībvalsts vadības un kontroles sistēmā pastāv nozīmīgs trūkums un dalībvalsts nav veikusi nepieciešamos korektīvos pasākumus; |
| --- | --- | --- |

—

apturēt visus starpposma maksājumus dalībvalstij vai kādu to daļu šādos trīs gadījumos:

a)

ja ir pierādījumi, kas liecina, ka attiecīgās dalībvalsts vadības un kontroles sistēmā pastāv nozīmīgs trūkums un dalībvalsts nav veikusi nepieciešamos korektīvos pasākumus;

| b) | ja izdevumi apstiprinātā izdevumu pārskatā ir saistīti ar nopietnu pārkāpumu un tas nav labots; |
| --- | --- |

b)

ja izdevumi apstiprinātā izdevumu pārskatā ir saistīti ar nopietnu pārkāpumu un tas nav labots;

| c) | ja dalībvalsts ir nopietni pārkāpusi savu pienākumu saistībā ar vadību un kontroli. |
| --- | --- |

c)

ja dalībvalsts ir nopietni pārkāpusi savu pienākumu saistībā ar vadību un kontroli.

Ja dalībvalsts neveic nepieciešamos pasākumus, Komisija var nolemt piemērot finanšu korekcijas.

Pārtrauktie maksājumi:

Pārtrauktie maksājumi:

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 2007.–2013. gada plānošanas periods |
| Visas uzsāktās lietas 31.12.2013. | Jaunās lietas 2014. gadā | Slēgtās lietas 2014. gadā | Visas uzsāktās lietas 31.12.2014. |
| Fonds | Lietu skaits | Summa | Lietu skaits | Summa | Lietu skaits | Summa | Lietu skaits | Summa |
| ELFLA (13) | 2 | 1 | 15 | 79 | 17 | 80 | — | — |
| ERAF & Kohēzijas fonds | 101 | 1  608 | 134 | 6  227 | 137 | 3  998 | 98 | 3  837 |
| ESF | 20 | 272 | 31 | 1  323 | 19 | 625 | 32 | 970 |
| EZF | 10 | 97 | 13 | 103 | 15 | 186 | 8 | 14 |
| Kopā | 133 | 1  978 | 193 | 7  732 | 188 | 4  889 | 138 | 4  821 |

(miljoni EUR)

2007.–2013. gada plānošanas periods

Visas uzsāktās lietas 31.12.2013.

Jaunās lietas 2014. gadā

Slēgtās lietas 2014. gadā

Visas uzsāktās lietas 31.12.2014.

Fonds

Fonds

Lietu skaits

Summa

Lietu skaits

Summa

Lietu skaits

Summa

Lietu skaits

Summa

ELFLA (13)

13

2

1

15

79

17

80

—

—

ERAF & Kohēzijas fonds

101

1  608

134

6  227

137

3  998

98

3  837

ESF

20

272

31

1  323

19

625

32

970

EZF

10

97

13

103

15

186

8

14

Kopā

Kopā

133

133

1  978

1  978

193

193

7  732

7  732

188

188

4  889

4  889

138

138

4  821

4  821

Atlikšana un samazinājums:

Atlikšana un samazinājums:

Attiecībā uz ERAF un Kohēzijas fondu – 2013. gada beigās joprojām bija spēkā pieci lēmumi par maksājumu apturēšanu (viens atcelšanas lēmums tika pieņemts 2013. gadā, bet oficiāli paziņots 2014. gadā). 2014. gadā tika pieņemti lēmumi par divu programmu maksājumu apturēšanas atcelšanu. Trīs pārējie maksājumu apturēšanas lēmumi palika spēkā līdz 2014. gada beigām. 2014. gadā tika pieņemti četri jauni lēmumi par maksājumu apturēšanu. Gada beigās divi no tiem joprojām ir spēkā.

ERAF

Kohēzijas fondu

Attiecībā uz ESF viens lēmums par maksājumu apturēšanu tika pieņemts 2011. gadā un 2014. gada beigās joprojām bija spēkā. No vienpadsmit atlikšanas lēmumiem, kas pieņemti 2013. gadā, septiņi palika spēkā 2014. gada beigās. 2014. gadā tika pieņemti vienpadsmit jauni atlikšanas lēmumi, un tie joprojām bija spēkā 2014. gada beigās.

ESF

2014. gadā tika pieņemts viens apturēšanas lēmums EZF pēc tam, kad tika konstatēts trūkums dalībvalsts vadības un kontroles sistēmā, kas ir saistīts ar ES pasākumu samazināt pārmērīgu zvejas kapacitāti.

EZF

Saistībā ar ELFLA 2014. gadā netika pieņemts neviens lēmums par maksājumu apturēšanu. Attiecībā uz ELGF 2014. gadā tika veikts viens samazinājums, savukārt attiecībā uz ELFLA bija pieņemti trīs samazināšanas lēmumi. Gada beigās nebija pabeigta piecu ELFLA samazināšanas lietu izskatīšana.

ELFLA

ELGF

6.4.   NEIZMANTOTĀ PRIEKŠFINANSĒJUMA ATGŪŠANA

NEIZMANTOTĀ PRIEKŠFINANSĒJUMA ATGŪŠANA

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Lauksaimniecība: | | |
| ELGF | — | — |
| Lauku attīstība | — | — |
| Kohēzijas politika: | | |
| ERAF | — | 68 |
| Kohēzijas fonds | — | 4 |
| ESF | 9 | 53 |
| ZVFI/EZF | 10 | 7 |
| ELFLA | 6 | 3 |
| Iekšpolitikas jomas | 278 | 208 |
| Ārpolitikas jomas | 95 | 91 |
| Administrācija | 2 | 1 |
| Kopā atgūtās summas | 400 | 435 |

(miljoni EUR)

2014

2013

Lauksaimniecība:

ELGF

—

—

Lauku attīstība

—

—

Kohēzijas politika:

ERAF

—

68

Kohēzijas fonds

—

4

ESF

9

53

ZVFI/EZF

10

7

ELFLA

6

3

Iekšpolitikas jomas

278

208

Ārpolitikas jomas

95

91

Administrācija

2

1

Kopā atgūtās summas

Kopā atgūtās summas

400

400

435

435

Neizmantotu priekšfinansējuma summu atgūšanu nevajadzētu jaukt ar nepareizu izdevumu atgūšanu. Ja Komisijas dienesti konstatē un atgūst šādus izdevumus saistībā ar samaksātu priekšfinansējumu, tie tiek iekļauti iepriekš minētajos procesos saistībā ar parastām finanšu korekcijām vai summu atgūšanu. Sīkāku informāciju par priekšfinansējumu skatīt arī 2.5. paskaidrojumā

2.5.

7.   FINANŠU RISKU PĀRVALDĪBA

Turpmāk atklātā informācija par ES finanšu risku pārvaldību attiecas uz:

| — | aizdevumu un aizņēmumu darbībām, ko veic Eiropas Komisija, izmantojot EFSM, MB, MFA un Euratom pasākumus un likvidējamo EOTK, |
| --- | --- |

—

aizdevumu un aizņēmumu darbībām, ko veic Eiropas Komisija, izmantojot EFSM, MB, MFA un Euratom pasākumus un likvidējamo EOTK,

Euratom

| — | Komisijas veiktajām kases operācijām ES budžeta izpildei, tostarp soda naudu saņemšanai, |
| --- | --- |

—

Komisijas veiktajām kases operācijām ES budžeta izpildei, tostarp soda naudu saņemšanai,

| — | Garantiju fondam ārējai darbībai un |
| --- | --- |

—

Garantiju fondam ārējai darbībai un

| — | Finanšu instrumentiem, kurus finansē no budžeta. |
| --- | --- |

—

Finanšu instrumentiem, kurus finansē no budžeta.

7.1.   RISKU VEIDI

RISKU VEIDI

Tirgus risks ir risks, ka tirgus cenu pārmaiņu dēļ var svārstīties finanšu instrumenta patiesā vērtība vai nākotnes naudas plūsma. Tirgus risks ietver ne tikai iespējamos zaudējumus, bet arī iespējamo peļņu. Tas aptver valūtas risku, procentu likmju risku un citus cenu riskus (ES nav pakļauta nozīmīgam citam cenu riskam).

Tirgus risks

| (1) | Valūtas risks ir risks, ka ES operācijas vai ieguldījumu vērtību var ietekmēt valūtas kursa pārmaiņas. Šo risku rada tas, ka mainās vienas valūtas cena pret otru valūtu. |
| --- | --- |

(1)

Valūtas risks ir risks, ka ES operācijas vai ieguldījumu vērtību var ietekmēt valūtas kursa pārmaiņas. Šo risku rada tas, ka mainās vienas valūtas cena pret otru valūtu.

Valūtas risks

| (2) | Procentu likmes risks ir iespējamība, ka procentu likmju kāpuma dēļ samazināsies vērtspapīra, jo īpaši obligācijas, vērtība. Parasti augstākas procentu likmes izraisīs nemainīgas likmes obligāciju cenu kritumu un otrādi. |
| --- | --- |

(2)

Procentu likmes risks ir iespējamība, ka procentu likmju kāpuma dēļ samazināsies vērtspapīra, jo īpaši obligācijas, vērtība. Parasti augstākas procentu likmes izraisīs nemainīgas likmes obligāciju cenu kritumu un otrādi.

Procentu likmes risks

Kredītrisks ir risks ciest zaudējumus, kurus rada parādnieka/aizņēmēja neveikts maksājums par aizdevumu vai citu kredītlīniju (pamatsummas vai procentu, vai abu maksājums) vai citu līgumsaistību nepildīšana. Saistību neizpildes gadījumi ietver atmaksas kavēšanos, aizņēmēja maksājumu pārstrukturēšanu un bankrotu.

Kredītrisks

Likviditātes risks ir risks, kas rodas, ja ir grūtības pārdot aktīvu, piemēram, risks, ka konkrēto vērtspapīru vai aktīvu nevarēs pietiekami ātri pārdot tirgū, lai novērstu zaudējumus vai izpildītu saistības.

Likviditātes risks

7.2.   RISKA PĀRVALDĪBAS POLITIKA

RISKA PĀRVALDĪBAS POLITIKA

ES budžeta izpilde arvien vairāk ir atkarīga no finanšu instrumentu izmantošanas. Šīs jaunās pieejas pamatideja atšķirībā no tradicionālās budžeta izpildes metodes, kurā izsniedz dotācijas un subsīdijas, ir tāda, ka par katru euro, kas iztērēts no budžeta, izmantojot finanšu instrumentus, galīgais atbalsta saņēmējs sviras efekta dēļ saņem vairāk nekā vienu euro finansiālam atbalstam. Šāda gudra ES budžeta izmantošana maksimāli palielina pieejamo fondu ietekmi. Lai iegūtu vairāk informācijas par attiecīgajām summām, skatīt 2.4. paskaidrojumu.

2.4.

Lielākajai daļai finanšu instrumentu kopīgais ir tas, ka to īstenošanu deleģē EIB grupai (tostarp EIF), pamatojoties uz vienošanos starp EK un EIB, vai citiem finanšu starpniekiem. Nolīgumi, kas parakstīti ar šiem starpniekiem, ietver stingrus nosacījumus un nosaka starpnieku saistības, lai nodrošinātu pienācīgu ES naudas pārvaldību un pareizu pārskatu iesniegšanu. Tiklīdz ir veikta finanšu iemaksa kādā no instrumentiem, kas ir izdarīts, līdzekļi tiek nodoti speciāli izveidotā finanšu starpnieka bankas kontā (t. i., fiduciārajā kontā). Finanšu starpnieks atkarībā no attiecīgā instrumenta var izmantot šajā fiduciārajā kontā esošos līdzekļus aizdevumu sniegšanai, parāda instrumentu izsniegšanai u. c. Parasti ieņēmumi no finanšu instrumentiem tiek atmaksāti ES budžetā.

Attiecībā uz šiem finanšu instrumentiem risks parasti nepārsniedz maksimālo robežu, kas ir norādīts pamatā esošajos līgumos kā instrumentam budžetā paredzētā summa. Tā kā Komisija bieži uzņemas “pirmās kārtas zaudējumu daļu” un instrumenti ir paredzēti, lai finansētu riskantākus saņēmējus (kam ir grūtības iegūt finansējumu no komerciāliem aizdevējiem), ir iespējams, ka ES budžetam radīsies vismaz nelieli zaudējumi.

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

Aizdevumu un aizņēmumu darījumus, kā arī attiecīgo finanšu līdzekļu pārvaldību ES veic saskaņā ar attiecīgiem Padomes lēmumiem, ja tie ir piemērojami, un saskaņā ar iekšējām pamatnostādnēm. Ir izstrādātas rakstiskas procedūru rokasgrāmatas, kas aptver tādas konkrētas jomas kā aizņēmumi, aizdevumi un finanšu līdzekļu pārvaldība, un tās izmanto attiecīgās funkcionālās struktūrvienības. Vispārīgs noteikums ir, ka netiek veikta nekāda darbība, lai kompensētu procentu likmju pārmaiņas vai ārvalstu valūtu maiņas kursa pārmaiņas (riska ierobežošanas darbība), jo aizdevumu darbības parasti tiek finansētas, izmantojot kompensējošus aizņēmumus, tāpēc neveidojas atvērtas procentu likmju vai valūtas pozīcijas. Regulāri tiek uzraudzīta kompensējošās metodes piemērošana.

Kases operācijas

Kases operācijas

Komisijas veikto kases operāciju pārvaldības noteikumi un principi ir noteikti Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 1150/2000 (kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2028/2004 un Regulu (EK, Euratom) Nr. 105/2009), Finanšu regulā un tās īstenošanas kārtībā.

Saskaņā ar iepriekš minētajām regulām ir piemērojami turpmāk minētie galvenie principi.

| — | Pašu resursus apmaksā dalībvalstis, iemaksājot summas kontā, ko šajā nolūkā Komisijas vārdā atver valsts kase vai iestāde, ko izraugās katra dalībvalsts. Iepriekš minētos kontus Komisija drīkst izmantot tikai, lai nodrošinātu savas vajadzības pēc naudas līdzekļiem. |
| --- | --- |

—

Pašu resursus apmaksā dalībvalstis, iemaksājot summas kontā, ko šajā nolūkā Komisijas vārdā atver valsts kase vai iestāde, ko izraugās katra dalībvalsts. Iepriekš minētos kontus Komisija drīkst izmantot tikai, lai nodrošinātu savas vajadzības pēc naudas līdzekļiem.

| — | Dalībvalstis pašu resursus apmaksā savas valsts valūtā, turpretim Komisijas maksājumi galvenokārt tiek veikti euro. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstis pašu resursus apmaksā savas valsts valūtā, turpretim Komisijas maksājumi galvenokārt tiek veikti euro.

| — | Komisijas vārdā atvērtos bankas kontus nedrīkst pārtērēt. Šis ierobežojums neattiecas uz Komisijas pašu resursu kontiem gadījumā, ja nav izpildītas saistības attiecībā uz aizdevumiem, kas piešķirti vai garantēti saskaņā ar ES Padomes regulām un lēmumiem, kā arī nosacījumiem gadījumos, kad naudas līdzekļu prasības pārsniedz kontos esošos aktīvus. |
| --- | --- |

—

Komisijas vārdā atvērtos bankas kontus nedrīkst pārtērēt. Šis ierobežojums neattiecas uz Komisijas pašu resursu kontiem gadījumā, ja nav izpildītas saistības attiecībā uz aizdevumiem, kas piešķirti vai garantēti saskaņā ar ES Padomes regulām un lēmumiem, kā arī nosacījumiem gadījumos, kad naudas līdzekļu prasības pārsniedz kontos esošos aktīvus.

| — | Līdzekļus bankas kontos, kas ir citās valūtās, nevis euro, izmanto maksājumiem tajās pašās valūtās vai periodiski konvertē euro. |
| --- | --- |

—

Līdzekļus bankas kontos, kas ir citās valūtās, nevis euro, izmanto maksājumiem tajās pašās valūtās vai periodiski konvertē euro.

Papildus pašu resursu kontiem Komisija atver citus bankas kontus centrālajās bankās un komercbankās, lai veiktu maksājumus un saņemtu citus ieņēmumus, kas nav dalībvalstu iemaksas budžetā.

Kases un maksājumu operācijas lielā mērā ir automatizētas un balstītas uz modernām informācijas sistēmām. Tiek piemērotas īpašas procedūras, lai garantētu sistēmu drošību un nodrošinātu pienākumu sadali saskaņā ar Finanšu regulu, Komisijas iekšējās kontroles standartiem un revīzijas principiem.

Komisijas kases un maksājumu operāciju vadību regulē rakstveida pamatnostādņu un procedūru kopums, un mērķis ir samazināt darbības un finanšu risku un nodrošināt atbilstošu kontroles līmeni. Tās aptver dažādas darbības jomas (piemēram, maksājuma izpilde un naudas pārvaldība, naudas plūsmas prognozēšana, darbības nepārtrauktība utt.), turklāt pamatnostādņu un procedūru ievērošana regulāri tiek pārbaudīta. Turklāt Budžeta ĢD un Ekonomikas un finanšu lietu ĢD apmainās ar informāciju par riska pārvaldību un labākajiem riska darījumiem.

Soda naudas

Soda naudas

Provizoriski ieturētas soda naudas: depozīti

Provizoriski ieturētas soda naudas: depozīti

Summas, kas saņemtas pirms 2010. gada, paliek tādu banku kontos, kuras ir īpaši izvēlētas provizoriski ieturētu soda naudu noguldījumu veidošanai. Bankas tiek izvēlētas atbilstīgi Finanšu regulā noteiktajai konkursa procedūrai. Līdzekļu izvietošanu īpašā bankā nosaka saskaņā ar iekšējo riska pārvaldības politiku, kurā definētas kredītreitinga prasības un līdzekļu apjoms, kādu var izvietot un kas ir proporcionāls darījuma partnera pašu kapitālam. Tiek regulāri noteikti un novērtēti finanšu un darbības riski un pārbaudīta atbilstība iekšējai politikai un procedūrām.

Provizoriski ieturētas soda naudas: BUFI portfelis

Provizoriski ieturētas soda naudas:

portfelis

Sākot no 2010. gada, noteikto un provizoriski ieturēto soda naudu summas iegulda īpaši izveidotā fondā BUFI. Fonda galvenais mērķis ir samazināt ar finanšu tirgiem saistītos riskus un nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret visām struktūrām, kam tiek piemērota soda nauda, piedāvājot garantētu atdevi, ko aprēķina uz tāda paša pamata. Aktīvu pārvaldību provizoriski ieturētajām soda naudām veic Komisija saskaņā ar iekšējām aktīvu pārvaldības vadlīnijām. Ir izstrādātas procedūru rokasgrāmatas, kas aptver tādas konkrētas jomas kā kases operāciju pārvaldība, un tās izmanto attiecīgās funkcionālās struktūrvienības. Tiek regulāri noteikti un novērtēti finanšu un darbības riski un pārbaudīta atbilstība iekšējām pamatnostādnēm un procedūrām.

BUFI

Aktīvu pārvaldības mērķis ir ieguldīt Komisijai provizoriski samaksātās soda naudas tā, lai:

| a) | nodrošinātu līdzekļu vieglu pieejamību vajadzības gadījumā, vienlaikus |
| --- | --- |

a)

nodrošinātu līdzekļu vieglu pieejamību vajadzības gadījumā, vienlaikus

| b) | cenšoties parastos apstākļos panākt peļņu, kas vidēji ir vismaz vienāda ar BUFI standarta peļņu, no kuras atskaitītas izmaksas. |
| --- | --- |

b)

cenšoties parastos apstākļos panākt peļņu, kas vidēji ir vismaz vienāda ar BUFI standarta peļņu, no kuras atskaitītas izmaksas.

BUFI

Ieguldījumi ir ierobežoti un attiecas tikai uz šādām kategorijām: termiņnoguldījumi eurozonas centrālajās bankās, eurozonas valsts parāda aģentūrās, valstij pilnībā piederošās vai valsts garantētās bankās vai pārvalstu iestādēs, kā arī obligācijas, vekseļi un noguldījumu sertifikāti vai tādi ko emitējušas pārvalstiskas iestādes.

Banku garantijas

Banku garantijas

Ievērojamu daļu no finanšu iestāžu piešķirtām garantijām Komisija tur saistībā ar soda naudām, ko tā piemēro sabiedrībām par ES konkurences noteikumu pārkāpumiem (skatīt 2.6.1.2. paskaidrojumu). Sabiedrības, kurām tiek uzlikta soda nauda, izmanto šīs garantijas kā alternatīvu provizoriska maksājuma veikšanai. Garantijas tiek pārvaldītas atbilstīgi iekšējai riska pārvaldības politikai. Tiek regulāri noteikti un novērtēti finanšu un darbības riski un pārbaudīta atbilstība iekšējai politikai un procedūrām.

2.6.1.2.

Garantiju fonds

Garantiju fonds

Noteikumus un principus attiecībā uz Garantiju fonda aktīvu pārvaldību nosaka 1994. gada 25. novembra vienošanās starp Eiropas Komisiju un EIB un turpmākie grozījumi, kas izdarīti 1996. gada 17./23. septembrī, 2002. gada 8. maijā, 2008. gada 25. februārī un 2010. gada 9. novembrī. Garantiju fonda valūta ir tikai euro. Tas veic ieguldījumus tikai šajā valūtā, lai izvairītos no ārvalstu valūtas riska. Aktīvu pārvaldība balstās uz tradicionālajiem piesardzības noteikumiem, kas ir jāievēro attiecībā uz finanšu darbību. Īpaša uzmanība ir jāpievērš risku samazināšanai, un ir jānodrošina, lai pārvaldītos aktīvus varētu pārdot vai nodot bez lielas kavēšanās, ņemot vērā segtās saistības.

7.2.1.   
  Finanšu instrumentu uzskaites vērtības un patiesās vērtības saskaņošana

Finanšu instrumentu uzskaites vērtības un patiesās vērtības saskaņošana

Finanšu aktīvu uzskaites vērtības un patiesās vērtības saskaņošana pa kategorijām

Finanšu aktīvu uzskaites vērtības un patiesās vērtības saskaņošana pa kategorijām

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 31.12.2014. | 31.12.2013. |
| Uzskaites vērtība | Patiesā vērtība | Uzskaites vērtība | Patiesā vērtība |
| Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā | | | | |
| Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi | 9  406 | 9  406 | 7  870 | 7  870 |
| Nauda un naudas ekvivalenti | 17  545 | 17  545 | 9  510 | 9  510 |
| Kopā | 26  951 | 26  951 | 17  380 | 17  380 |
| Aktīvi, kurus uzskaita amortizētās izmaksās | | | | |
| Aizdevumi | 58  843 | 58  843 | 57  545 | 57  545 |
| Debitoru parādi no komerciālas apmaiņas un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas | 15  578 | 15  578 | 13  680 | 13  680 |
| Kopā | 74  421 | 74  421 | 71  225 | 71  225 |
| Kopā | 1 01  372 | 1 01  372 | 88  605 | 88  605 |

(miljoni EUR)

31.12.2014.

31.12.2013.

Uzskaites vērtība

Patiesā vērtība

Uzskaites vērtība

Patiesā vērtība

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

9  406

9  406

7  870

7  870

Nauda un naudas ekvivalenti

17  545

17  545

9  510

9  510

Kopā

26  951

26  951

26  951

26  951

17  380

17  380

17  380

17  380

Aktīvi, kurus uzskaita amortizētās izmaksās

Aktīvi, kurus uzskaita amortizētās izmaksās

Aizdevumi

58  843

58  843

57  545

57  545

Debitoru parādi no komerciālas apmaiņas un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

15  578

15  578

13  680

13  680

Kopā

74  421

74  421

74  421

74  421

71  225

71  225

71  225

71  225

Kopā

Kopā

1 01  372

1 01  372

1 01  372

1 01  372

88  605

88  605

88  605

88  605

Finanšu saistību uzskaites vērtības un patiesās vērtības saskaņošana pa kategorijām

Finanšu saistību uzskaites vērtības un patiesās vērtības saskaņošana pa kategorijām

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 31.12.2014. | 31.12.2013. |
| | Uzskaites vērtība | Patiesā vērtība | Uzskaites vērtība | Patiesā vērtība |
| Finanšu saistības patiesajā vērtībā | — | — | — | — |
| Finanšu saistības, kuras uzskaita amortizētās izmaksās | | | | |
| Aizņēmumi | 58  470 | 58  470 | 57  218 | 57  218 |
| Saistības par finanšu nomu | 1  755 | 1  755 | 1  838 | 1  838 |
| Kreditoru parādi | 43  180 | 43  180 | 36  213 | 36  213 |
| Citi | 454 | 454 | 477 | 477 |
| Kopā | 1 03  859 | 1 03  859 | 95  746 | 95  746 |

(miljoni EUR)

31.12.2014.

31.12.2013.

Uzskaites vērtība

Patiesā vērtība

Uzskaites vērtība

Patiesā vērtība

Finanšu saistības patiesajā vērtībā

Finanšu saistības patiesajā vērtībā

—

—

—

—

Finanšu saistības, kuras uzskaita amortizētās izmaksās

Finanšu saistības, kuras uzskaita amortizētās izmaksās

Aizņēmumi

58  470

58  470

57  218

57  218

Saistības par finanšu nomu

1  755

1  755

1  838

1  838

Kreditoru parādi

43  180

43  180

36  213

36  213

Citi

454

454

477

477

Kopā

Kopā

1 03  859

1 03  859

1 03  859

1 03  859

95  746

95  746

95  746

95  746

7.3.   VALŪTAS RISKS

VALŪTAS RISKS

ES finanšu instrumentu valūtas risks gada beigās – neto pozīcija

ES finanšu instrumentu valūtas risks gada beigās – neto pozīcija

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 31.12.2014. | 31.12.2013. |
| USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Citi | Kopā | USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Citi | Kopā |
| Finanšu aktīvi | | | | | | | | | | | | | | |
| Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi | 68 | 77 | 7 | 9 | 9  203 | 42 | 9  406 | 39 | 66 | 13 | 19 | 7  732 | — | 7  870 |
| Aizdevumi (14) | 2 | 0 | — | — | 303 | 28 | (334) | 1 | — | — | — | 277 | 8 | 286 |
| Debitoru parādi un atgūstamās summas | 2 | 4  102 | 50 | 88 | 11  197 | 140 | 15  578 | 1 | 1  050 | 42 | 79 | 12  284 | 224 | 13  680 |
| Nauda un naudas ekvivalenti | 44 | 1  157 | 471 | 928 | 14  180 | 764 | 17  545 | 39 | 140 | 446 | 257 | 8  225 | 403 | 9  510 |
| Kopā | 116 | 5  336 | 528 | 1  024 | 34  883 | 974 | 42  862 | 80 | 1  256 | 501 | 355 | 28  518 | 635 | 31  345 |
| Finanšu saistības | | | | | | | | | | | | | | |
| Kreditoru parādi | 0 | (10) | 0 | 0 | (43  168) | (2) | (43  180) | — | (5) | — | — | (36  156) | (52) | (36  213) |
| Kopā | 0 | (10) | 0 | 0 | (43  168) | (2) | (43  180) | — | (5) | — | — | (36  156) | (52) | (36  213) |
| Kopā | 116 | 5  326 | 528 | 1  024 | (8  284) | 972 | (318) | 80 | 1  251 | 501 | 355 | (7  638) | 583 | (4  868) |

(miljoni EUR)

31.12.2014.

31.12.2013.

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Citi

Kopā

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Citi

Kopā

Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

68

77

7

9

9  203

42

9  406

39

66

13

19

7  732

—

7  870

Aizdevumi (14)

14

2

0

—

—

303

28

(334)

1

—

—

—

277

8

286

Debitoru parādi un atgūstamās summas

2

4  102

50

88

11  197

140

15  578

1

1  050

42

79

12  284

224

13  680

Nauda un naudas ekvivalenti

44

1  157

471

928

14  180

764

17  545

39

140

446

257

8  225

403

9  510

Kopā

116

116

5  336

5  336

528

528

1  024

1  024

34  883

34  883

974

974

42  862

42  862

80

80

1  256

1  256

501

501

355

355

28  518

28  518

635

635

31  345

31  345

Finanšu saistības

Finanšu saistības

Kreditoru parādi

0

(10)

0

0

(43  168)

(2)

(43  180)

—

(5)

—

—

(36  156)

(52)

(36  213)

Kopā

0

0

(10)

(10)

0

0

0

0

(43  168)

(43  168)

(2)

(2)

(43  180)

(43  180)

—

(5)

(5)

—

—

(36  156)

(36  156)

(52)

(52)

(36  213)

(36  213)

Kopā

Kopā

116

116

5  326

5  326

528

528

1  024

1  024

(8  284)

(8  284)

972

972

(318)

(318)

80

80

1  251

1  251

501

501

355

355

(7  638)

(7  638)

583

583

(4  868)

(4  868)

Ja euro kurss pret citām valūtām būt kļuvis stiprāks par 10 %, tam būtu bijusi šāda ietekme:

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Ekonomiskais rezultāts |
| USD | GBP | DKK | SEK | Citi |
| 31.12.2014. | (4) | (483) | (47) | (92) | 0 |
| 31.12.2013. | (3) | (107) | (44) | (30) | — |

(miljoni EUR)

Ekonomiskais rezultāts

USD

GBP

DKK

SEK

Citi

31.12.2014.

(4)

(483)

(47)

(92)

0

31.12.2013.

(3)

(107)

(44)

(30)

—

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Neto aktīvi |
| USD | GBP | DKK | SEK | Citi |
| 31.12.2014. | (6) | (7) | (1) | (1) | — |
| 31.12.2013. | (4) | (6) | (1) | (2) | — |

(miljoni EUR)

Neto aktīvi

USD

GBP

DKK

SEK

Citi

31.12.2014.

(6)

(7)

(1)

(1)

—

31.12.2013.

(4)

(6)

(1)

(2)

—

Ja euro kurss pret šīm valūtām būt kļuvis vājāks par 10 %, tam būtu bijusi šāda ietekme:

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Ekonomiskais rezultāts |
| USD | GBP | DKK | SEK | Citi |
| 31.12.2014. | 5 | 591 | 58 | 113 | — |
| 31.12.2013. | 4 | 131 | 53 | 38 | — |

(miljoni EUR)

Ekonomiskais rezultāts

USD

GBP

DKK

SEK

Citi

31.12.2014.

5

591

58

113

—

31.12.2013.

4

131

53

38

—

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Neto aktīvi |
| USD | GBP | DKK | SEK | Citi |
| 31.12.2014. | 8 | 9 | 1 | 1 | — |
| 31.12.2013. | 4 | 7 | 1 | 2 | — |

(miljoni EUR)

Neto aktīvi

USD

GBP

DKK

SEK

Citi

31.12.2014.

8

9

1

1

—

31.12.2013.

4

7

1

2

—

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

Lielākā daļa finanšu aktīvu un saistību ir euro, tāpēc ES nav pakļauta ārvalstu valūtas riskam. Tomēr ES izsniedz aizdevumus ASV dolāros, izmantojot finanšu instrumentu Euratom, kurus finansē no aizņēmumiem ar līdzvērtīgu summu ASV dolāros (kompensējoša darbība). Bilances datumā ES nav ārvalstu valūtas riska attiecībā uz Euratom.

Euratom

Kases operācijas

Kases operācijas

Dalībvalstu samaksātie pašu resursi valūtās, kas nav euro, tiek turēti pašu resursu kontos saskaņā ar Regulu par pašu resursiem. Kad tie ir vajadzīgi maksājumu veikšanai, tos konvertē euro. Šo līdzekļu pārvaldības kārtību nosaka iepriekš minētā regula. Atsevišķos gadījumos šos līdzekļus izmanto tieši, lai veiktu maksājumus tajās pašās valūtās.

Komisijai komercbankās ir vairāki konti ES valūtās, kas nav euro, un konti ASV dolāros un Šveices frankos, lai veiktu maksājumus šajās valūtās. Šos kontus papildina atkarībā no veicamo maksājumu summas, tāpēc to atlikumi nav pakļauti valūtas riskam.

Ja dažādi ieņēmumi (izņemot pašu resursus) tiek saņemti valūtās, kas nav euro, tos pārskaita uz Komisijas kontiem attiecīgajās valūtās, ja tie ir vajadzīgi maksājumu izpildei, vai konvertē euro un pārskaita uz euro kontiem. Avansa konti, kas tiek turēti valūtās, kas nav euro, tiek papildināti atkarībā no aprēķināto vietējo īstermiņa maksājumu nepieciešamības attiecīgajā valūtā. Šo kontu atlikumi tiek uzturēti atbilstoši to attiecīgajiem limitiem.

Soda naudas

Soda naudas

Provizoriski ieturētas soda naudas (noguldījumi un BUFI portfelis) un banku garantijas

Provizoriski ieturētas soda naudas (noguldījumi un

portfelis) un banku garantijas

Tā kā visas soda naudas tiek noteiktas un maksātas euro, ārvalstu valūtas risks nepastāv.

Garantiju fonds

Garantiju fonds

Garantiju fonda finanšu aktīvi ir euro, tādēļ valūtas risks nepastāv. Aizdevumi, kurus ES pārņem garantiju fonda pieprasījumu rezultātā pēc tam, kad aizdevuma saņēmējs neveic maksājumus, tiek īstenoti to oriģinālajā valūtā un tādēļ pakļauj ES valūtas riskam. Ņemot vērā nenoteiktību attiecībā uz aizdevumu atmaksas grafiku, nav noteiktu pasākumu, kas kompensētu ārvalstu valūtas svārstības (“nodroses” darbības).

7.4.   PROCENTU LIKMES RISKS

PROCENTU LIKMES RISKS

Šajā tabulā ir attēlota pārdošanai pieejamajiem finanšu aktīvu procentu likmes jutīgums, pieņemot iespējamās izmaiņas procentu likmēs +/-1 %.

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Bāzes likmes palielinājums (+)/samazinājums (–) | Ietekme uz ekonomisko rezultātu un neto aktīviem |
| 31.12.2014.: Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi | + 100 | (138) |
| | - 100 | 149 |
| 31.12.2013.: Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi | + 100 | (94) |
| | - 100 | 95 |

(miljoni EUR)

Bāzes likmes palielinājums (+)/samazinājums (–)

Ietekme uz ekonomisko rezultātu un neto aktīviem

31.12.2014.: Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

- 100

(138)

- 100

149

31.12.2013.: Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

- 100

(94)

- 100

95

Jutīguma analīze ņem vērā tikai ietekmi uz pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu cenas risku (patiesā vērtība). Ietekme uz mainīgas procentu likmes instrumentu pārpalikumu vai deficītu nav aplūkota.

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

Aizņēmumi un aizdevumi ar mainīgām procentu likmēm

Aizņēmumi un aizdevumi ar mainīgām procentu likmēm

Aizdevumu un aizņēmumu darbības rakstura dēļ ES ir ievērojami aktīvi un saistības, par kuriem tiek maksāti procenti. Ar mainīgām likmēm izsniegtie MFA un Euratom aizdevumi rada ES procentu likmes risku. Tomēr procentu likmes riski, kas izriet no aizņēmumiem, tiek kompensēti ar aizdevumiem ar līdzvērtīgiem noteikumiem (kompensējošās darbības). Bilances datumā ES bija aizdevumi (nominālvērtību izteiksmē) ar mainīgām likmēm EUR 484 miljonu apmērā (2013. gadā – EUR 583 miljoni), un to cena tiek atkārtoti noteikta reizi sešos mēnešos.

Euratom

Aizņēmumi un aizdevumi ar nemainīgām procentu likmēm

Aizņēmumi un aizdevumi ar nemainīgām procentu likmēm

ES ir arī MFA un aizdevumi ar nemainīgām procentu likmēm, kuru kopējā summa 2014. gadā bija EUR 1  692 miljoni (2013. gadā – EUR 367 miljoni) un kuru galīgais atmaksas termiņš ir līdz vienam gadam (EUR 10 miljoni), no viena līdz pieciem gadiem (EUR 146 miljoni), un vairāk nekā pieci gadi (EUR 1  536 miljoni). Svarīgi ir arī tas, ka ES ir deviņi aizdevumi saskaņā ar maksājumu bilances finanšu instrumentu ar nemainīgām procentu likmēm, un to kopējā summa 2014. gadā bija EUR 8,4 miljardi (2013. gadā – EUR 11,4 miljardi) un kuru galīgais atmaksas termiņš ir līdz vienam gadam (EUR 2,7 miljardi), no viena gada līdz pieciem gadiem (EUR 5,5 miljardi) un vairāk nekā pieci gadi (EUR 0,2 miljardi). ES ir 21 aizdevums saskaņā ar EFSM finanšu instrumentu ar nemainīgām procentu likmēm, kuru kopējā summa 2014. gadā bija EUR 46,8 miljardi (2013. gadā – EUR 43,8 miljardi) un kuru galīgais atmaksas termiņš ir līdz vienam gadam (EUR 5 miljardi), no viena gada līdz pieciem gadiem (EUR 9,2 miljardi) un vairāk nekā pieci gadi (EUR 32,5 miljardi).

Kases operācijas

Kases operācijas

Komisijas kase neaizņemas naudas līdzekļus, un tādēļ tā nav pakļauta procentu likmes riskam. Tomēr tiek aprēķināti procenti par atlikumiem dažādos bankas kontos. Tāpēc Komisija ir ieviesusi pasākumus, lai nodrošinātu, ka gūtie procentu ienākumi no tās bankas kontiem regulāri atbilst tirgus procentu likmēm, kā arī to iespējamajām svārstībām.

Konti, kas ir atvērti dalībvalstu valsts kasēs pašu resursu ieņēmumiem, nesaņem procentu ienākumus un ir bezmaksas. Par kontu atlikumiem centrālajās bankās var saņemt atlīdzību saskaņā ar noteiktajām likmēm, ko piemēro katra iestāde.

Par komercbanku kontos turētajiem diennakts atlikumiem katru dienu maksā procentus. To pamatā ir mainīga tirgus likme, kurai piemēro līgumā noteikto peļņas normu (pozitīvu vai negatīvu). Procenti lielākajai daļai kontu tiek aprēķināti, pamatojoties uz EONIA (euro diennakts vidējais indekss), un tos koriģē, ņemot vērā jebkuras šīs likmes svārstības. Dažiem kontiem procentu aprēķins ir piesaistīts ECB minimālajai likmei, ko ECB izmanto galvenajām nefinansēšanas operācijām. Piemēroto likmju zemāko slieksni parasti līgumā nosaka nulles līmenī. Rezultātā ir novērsts risks, ka Komisija saņems procentus atbilstīgi likmēm, kas ir zemākas nekā tirgus likmes.

EONIA

Soda naudas

Soda naudas

Provizoriski ieturētas soda naudas (noguldījumi un BUFI portfelis) un banku garantijas

Provizoriski ieturētas soda naudas (noguldījumi un

portfelis) un banku garantijas

Noguldījumi un banku garantijas nav pakļautas procentu likmes riskam. Par noguldījumiem nopelnītie procenti atspoguļo tirgus procentu likmes un arī to iespējamās svārstības. BUFI portfelī nav obligāciju ar mainīgām procentu likmēm. Tāds procentu likmes jutīguma parametrs kā portfeļa ilgums ļoti tuvu atbilst BUFI indeksa ilgumam. Tādēļ ikviena negatīva ietekme uz aktīvu novērtējumu tiks saskaņota ar BUFI saistībām. Pastāv neliels procentu likmes risks, ja šāda negatīva ietekme soda naudas dzēšana termiņa laikā radītu vispārēju negatīvu indeksa darbību.

BUFI

BUFI

BUFI

Garantiju fonds

Garantiju fonds

Garantiju fonda parāda vērtspapīrus, kuri emitēti ar mainīgām procentu likmēm, ietekmē šo likmju svārstības, savukārt parāda vērtspapīriem ar nemainīgām likmēm pastāv ar to patieso vērtību saistīts risks. Nemainīgas procentu likmes obligācijas bilances datumā veido aptuveni 65 % no ieguldījumu portfeļa (2013. gadā – 58 %).

7.5.   KREDĪTRISKS

KREDĪTRISKS

Summas, kuras atspoguļo ES pakļautību kredītriskam pārskata perioda beigās, ir finanšu instrumentu uzskaites vērtības saskaņā ar 2. paskaidrojumā minēto.

2.

Finanšu aktīvi, kuru termiņš nav nokavēts un vērtība nav samazinājusies

Finanšu aktīvi, kuru termiņš nav nokavēts un vērtība nav samazinājusies

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Kopā | Termiņš nav nokavēts un vērtība nav samazinājusies | Kavēts termiņš, bet vērtība nav samazinājusies |
| < 1 gads | 1–5 gadi | > 5 gadi |
| Aizdevumi | 58  843 | 58  843 | — | — | — |
| Debitoru parādi un atgūstamās summas | 15  578 | 7  968 | 5  624 | 1  847 | 138 |
| Kopā 31.12.2014. | 74  421 | 66  811 | 5  624 | 1  847 | 138 |
| Aizdevumi | 57  544 | 57  542 | 1 | 1 | — |
| Debitoru parādi un atgūstamās summas | 13  680 | 10  029 | 1  091 | 2  117 | 443 |
| Kopā 31.12.2013. | 71  224 | 67  571 | 1  092 | 2  118 | 443 |

(miljoni EUR)

Kopā

Termiņš nav nokavēts un vērtība nav samazinājusies

Kavēts termiņš, bet vērtība nav samazinājusies

< 1 gads

1–5 gadi

> 5 gadi

Aizdevumi

58  843

58  843

—

—

—

Debitoru parādi un atgūstamās summas

15  578

7  968

5  624

1  847

138

Kopā 31.12.2014.

Kopā 31.12.2014.

74  421

74  421

66  811

66  811

5  624

5  624

1  847

1  847

138

138

Aizdevumi

57  544

57  542

1

1

—

Debitoru parādi un atgūstamās summas

13  680

10  029

1  091

2  117

443

Kopā 31.12.2013.

Kopā 31.12.2013.

71  224

71  224

67  571

67  571

1  092

1  092

2  118

2  118

443

443

Finanšu aktīvu kredītkvalitāte, kuru termiņš nav nokavēts un vērtība nav samazinājusies

Finanšu aktīvu kredītkvalitāte, kuru termiņš nav nokavēts un vērtība nav samazinājusies

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 31.12.2014. | 31.12.2013. |
| Pieejami pārdošanai | Aizdevumi un debitoru parādi | Nauda | Kopā | Pieejami pārdošanai | Aizdevumi un debitoru parādi | Nauda | Kopā |
| Darījuma partneri ar ārējo kredītreitingu | | | | | | | | |
| Pamata un augsta pakāpe | 7  511 | 2  951 | 13  947 | 24  409 | 6  226 | 4  779 | 7  121 | 18  126 |
| Augšējā vidējā pakāpe | 359 | 25  045 | 2  932 | 28  335 | 138 | 209 | 1  760 | 2  107 |
| Apakšējā vidējā pakāpe | 347 | 6  001 | 301 | 6  649 | 322 | 31  889 | 284 | 32  495 |
| Ārpus ieguldījuma kategorijas | 42 | 28  191 | 317 | 28  550 | 57 | 26  786 | 256 | 27  099 |
| Kopā | 8  259 | 62  188 | 17  497 | 87  944 | 6  743 | 63  663 | 9  421 | 79  827 |
| Darījuma partneri bez ārējā kredītreitinga | | | | | | | | |
| 1. grupa | — | 4  488 | 48 | 4  537 | — | 3  771 | 89 | 3  860 |
| 2. grupa | — | 136 | — | 136 | — | 137 | — | 137 |
| Kopā | — | 4  624 | 48 | 4  673 | — | 3  908 | 89 | 3  997 |
| Kopā | 8  259 | 66  812 | 17  545 | 92  616 | 6  743 | 67  571 | 9  510 | 83  824 |

(miljoni EUR)

31.12.2014.

31.12.2013.

Pieejami pārdošanai

Aizdevumi un debitoru parādi

Nauda

Kopā

Pieejami pārdošanai

Aizdevumi un debitoru parādi

Nauda

Kopā

Darījuma partneri ar ārējo kredītreitingu

Darījuma partneri ar ārējo kredītreitingu

Pamata un augsta pakāpe

7  511

2  951

13  947

24  409

6  226

4  779

7  121

18  126

Augšējā vidējā pakāpe

359

25  045

2  932

28  335

138

209

1  760

2  107

Apakšējā vidējā pakāpe

347

6  001

301

6  649

322

31  889

284

32  495

Ārpus ieguldījuma kategorijas

42

28  191

317

28  550

57

26  786

256

27  099

Kopā

8  259

8  259

62  188

62  188

17  497

17  497

87  944

87  944

6  743

6  743

63  663

63  663

9  421

9  421

79  827

79  827

Darījuma partneri bez ārējā kredītreitinga

Darījuma partneri bez ārējā kredītreitinga

1. grupa

—

4  488

48

4  537

—

3  771

89

3  860

2. grupa

—

136

—

136

—

137

—

137

Kopā

—

4  624

4  624

48

48

4  673

4  673

—

3  908

3  908

89

89

3  997

3  997

Kopā

Kopā

8  259

8  259

66  812

66  812

17  545

17  545

92  616

92  616

6  743

6  743

67  571

67  571

9  510

9  510

83  824

83  824

Finanšu aktīvi, kas nav iekļauti tabulā, ir pārdošanai pieejami finanšu aktīvi kapitāla instrumentu formā bez ārējā kredītreitinga. Četru iepriekš minēto riska kategoriju pamatā principā ir ārējā reitinga aģentūru vērtējuma kategorijas un atbilst:

| — | Pamata un augsta pakāpe: Moody P-1, Aaa – Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA – AA -; Fitch F1+, F1, AAA – AA- |
| --- | --- |

—

Pamata un augsta pakāpe: Moody P-1, Aaa – Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA – AA -; Fitch F1+, F1, AAA – AA-

Moody P-1, Aaa – Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA – AA -; Fitch F1+, F1, AAA – AA-

| — | Augšējā vidējā pakāpe: Moody P-2, A1 – A3; S&P A-2, A+ – A-; Fitch F2, A+ – A- |
| --- | --- |

—

Augšējā vidējā pakāpe: Moody P-2, A1 – A3; S&P A-2, A+ – A-; Fitch F2, A+ – A-

Moody P-2, A1 – A3; S&P A-2, A+ – A-; Fitch F2, A+ – A-

| — | Apakšējā vidējā pakāpe: Moody P-3, Baa1 – Baa3, S&P A-3, BBB+ – BBB-; Fitch F-3, BBBB+ – BBB- |
| --- | --- |

—

Apakšējā vidējā pakāpe: Moody P-3, Baa1 – Baa3, S&P A-3, BBB+ – BBB-; Fitch F-3, BBBB+ – BBB-

Moody P-3, Baa1 – Baa3, S&P A-3, BBB+ – BBB-; Fitch F-3, BBBB+ – BBB-

| — | Ārpus ieguldījuma kategorijas: Moody not prime, Ba1 – C; S&P B, C, BB+ – D; Fitch B, C, BB+ – D |
| --- | --- |

—

Ārpus ieguldījuma kategorijas: Moody not prime, Ba1 – C; S&P B, C, BB+ – D; Fitch B, C, BB+ – D

Moody not prime, Ba1 – C; S&P B, C, BB+ – D; Fitch B, C, BB+ – D

Jāņem vērā, ka ES šo ārējo aģentūru vērtējuma kategorijas izmanto kā atskaites punktu, jo īpaši attiecībā uz finanšu instrumentiem un komercbankām, bet pēc atsevišķu gadījumu analīzes ES var glabāt summas kādā no iepriekš minētajām riska kategorijām pat tad, ja viena vai vairākas no iepriekš minētajām kredītvērtējuma aģentūrām ir pazeminājušas atbilstošā darījuma partnera reitingu. Darījuma partneru bez reitinga vērtējuma 1. grupa attiecas uz parādniekiem, kuriem iepriekš nav bijuši saistību nepildīšanas gadījumi, bet 2. grupa attiecas uz parādniekiem, kuriem iepriekš ir bijuši saistību nepildīšanas gadījumi.

Summas, kas iepriekš parādītas aizdevumu kategorijā, un debitoru parādi, kas ietverti ārpus ieguldījumu kategorijas, galvenokārt attiecas uz finanšu atbalsta aizdevumiem, kurus Komisija izsniegusi finanšu grūtībās nonākušām dalībvalstīm, un atgūstamās summas pret noteiktām dalībvalstīm, kas balstītas uz pašu resursu noteikumiem vai kam ir cits juridiskais pamats. Summas, kas ietvertas kategorijā “Nauda” attiecas uz pašu resursu banku kontiem, kas atvērti dalībvalstu valsts kasē vai centrālajā bankā, lai glabātu pašu resursu iemaksas, kā tas paredzēts regulā. Iepriekšminētos kontus Komisija drīkst izmantot tikai, lai segtu tās vajadzības pēc naudas līdzekļiem budžeta izpildei.

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

Kredītrisku pārvalda, vispirms iegūstot valsts garantijas Euratom gadījumā, pēc tam izmantojot Garantiju fondu (MFA un Euratom), tad – izmantojot iespēju nepieciešamos līdzekļus iegūt no Komisijas pašu resursu kontiem dalībvalstīs un, visbeidzot, izmantojot ES budžetu. Tiesību aktos par pašu resursiem ir noteikta pašu resursu maksājumu maksimālā robeža – 1,23 % no dalībvalstu NKI, un 2014. gadā maksājumu apropriāciju segšanai faktiski bija izmantoti 1,06 %. Tas nozīmē, ka 2014. gada 31. decembrī šo garantiju segšanai bija pieejama rezerve 0,17 % apmērā. Garantiju fonds ārējai darbībai tika izveidots 1994. gadā, lai segtu saistību neizpildes risku saistībā ar aizņēmumiem, no kuriem finansē aizdevumus valstīm ārpus ES. Jebkurā gadījumā kredītrisku samazina iespēja izmantot Komisijas pašu resursu kontus dalībvalstīs, pārsniedzot šajos kontos esošos aktīvus, gadījumā, ja parādnieks nespētu pilnībā atmaksāt maksājamās summas. Šajā nolūkā ES ir tiesības vērsties pie visām dalībvalstīm, lai nodrošinātu ES juridiskā pienākuma izpildi pret aizdevējiem.

Euratom

Euratom

Attiecībā uz kases operācijām ir jāievēro pamatnostādnes par darījumu partneru izvēli. Tas nozīmē, ka funkcionālā struktūrvienība varēs slēgt darījumus tikai ar attiecināmām bankām, kurām ir pietiekami ierobežojumi kā darījuma partnerim.

Kases operācijas

Kases operācijas

Lielākā daļa Komisijas finanšu līdzekļu saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 par pašu resursiem tiek turēti kontos, kurus dalībvalstis atvērušas savu iemaksu veikšanai (pašu resursi). Visi šie konti ir atvērti dalībvalstu Valsts kasēs vai centrālajās bankās. Šīs iestādes nodrošina Komisijai zemāko kredīta (vai darījuma partnera) risku, jo risku uzņemas dalībvalstis. Attiecībā uz Komisijas finanšu līdzekļiem komercbankās, kurus tur maksājumu izpildes vajadzībām, šos kontus papildina nepieciešamības brīdī, un tos automātiski pārvalda kases naudas vadības sistēma. Katrā kontā tur mazāko naudas apjomu, kas atbilst vidējai no šāda konta veikto ikdienas maksājumu summai. Rezultātā šajos kontos turētās summas diennaktī vienmēr ir nelielas (vidēji no EUR 1 miljona līdz EUR 20 miljoniem, kas ir sadalīti starp vairāk nekā 20 kontiem), un tādējādi Komisijai pastāv ierobežots risks. Šīs summas ir jāvērtē kontekstā ar dienas vispārējiem atlikumiem kasē, kuri 2014. gadā svārstījās no EUR 100 miljoniem līdz EUR 34 miljardiem, kā arī ar vispārējo 2014. gadā veikto maksājumu kopsummu EUR 142 miljardu apmērā.

Turklāt komercbanku atlasei piemēro īpašas pamatnostādnes, lai vēl vairāk samazinātu darījuma partnera risku, kas pastāv Komisijai:

| — | visas komercbankas tiek izvēlētas konkursa kārtībā. Minimālais īstermiņa kredītreitings, kas nepieciešams, lai piedalītos konkursā, ir Moody's P-1 vai līdzvērtīgs. Īpašos un pietiekami pamatotos gadījumos ir pieņemams arī zemāks līmenis; |
| --- | --- |

—

visas komercbankas tiek izvēlētas konkursa kārtībā. Minimālais īstermiņa kredītreitings, kas nepieciešams, lai piedalītos konkursā, ir Moody's P-1 vai līdzvērtīgs. Īpašos un pietiekami pamatotos gadījumos ir pieņemams arī zemāks līmenis;

Moody's P-1

| — | to komercbanku kredītreitings, kurās Komisijai ir konti, tiek pārbaudīts ik dienas. Pastiprināti uzraudzības pasākumi un ikdienas pārskats par komercbanku reitingiem tika pieņemts finanšu krīzes kontekstā, un tos turpināja piemērot arī 2014. gadā; |
| --- | --- |

—

to komercbanku kredītreitings, kurās Komisijai ir konti, tiek pārbaudīts ik dienas. Pastiprināti uzraudzības pasākumi un ikdienas pārskats par komercbanku reitingiem tika pieņemts finanšu krīzes kontekstā, un tos turpināja piemērot arī 2014. gadā;

| — | delegācijās ārpus ES avansa konti tiek turēti vietējās bankās, kuras tiek izvēlētas, izmantojot vienkāršotu konkursa procedūru. Reitinga prasības ir atkarīgas no vietējās situācijas un var būtiski atšķirties katrā valstī. Lai ierobežotu risku, šo kontu atlikumi tiek turēti zemākajā iespējamā līmenī (ņemot vērā darbības vajadzības); tie tiek regulāri papildināti, un piemēroto augstāko līmeni katru gadu pārskata. |
| --- | --- |

—

delegācijās ārpus ES avansa konti tiek turēti vietējās bankās, kuras tiek izvēlētas, izmantojot vienkāršotu konkursa procedūru. Reitinga prasības ir atkarīgas no vietējās situācijas un var būtiski atšķirties katrā valstī. Lai ierobežotu risku, šo kontu atlikumi tiek turēti zemākajā iespējamā līmenī (ņemot vērā darbības vajadzības); tie tiek regulāri papildināti, un piemēroto augstāko līmeni katru gadu pārskata.

Soda naudas

Soda naudas

Provizoriski ieturētas soda naudas: depozīti

Provizoriski ieturētas soda naudas: depozīti

Bankas, kurās tiek turēti noguldījumi soda naudām, kas provizoriski ieturētas līdz 2010. gadam, tiek izvēlētas konkursa kārtībā atbilstīgi riska pārvaldības politikai, kas nosaka kredītreitinga prasības un līdzekļu apjomu, kādu var turēt proporcionāli darījuma partnera pašu kapitālam.

Komercbankām, kuras ir īpaši atlasītas provizoriski ieturētu soda naudu glabāšanai, parasti ir jāatbilst arī minimālajam ilgtermiņa reitingam A (S&P vai līdzvērtīga aģentūra) un vispārīgi tiek prasīts minimālais īstermiņa reitings A-1 (S&P vai līdzvērtīga aģentūra). Gadījumā, ja šīs grupas bankām pazemina reitingu, veic īpašus pasākumus. Turklāt katrā bankā glabātā summa ir ierobežota un nepārsniedz noteiktu procentuālo daļu no tās pašu kapitāla, kas mainās atkarībā no katras iestādes reitinga līmeņa. Šāda ierobežojuma aprēķināšanā vērā tiek ņemta arī tādu nenokārtoto garantiju summa, kuras Komisijai izsniegusi viena un tā pati iestāde. Regulāri tiek pārskatīta visu noguldījumu atbilstība piemērotajām politikas prasībām.

A

S&P

A-1

S&P

Provizoriski ieturētas soda naudas: BUFI portfelis

Provizoriski ieturētas soda naudas:

portfelis

Attiecībā uz provizoriski ieturētu soda naudu ieguldījumiem Komisija uzņemas kredītrisku, kas ir risks, ka darījuma partneris nevarēs pilnībā samaksāt summas termiņā. Vislielākā riska darījumu koncentrācija ir ar Franciju un Vāciju, jo portfeļa kopējā nominālā apjomā šīm valstīm ir attiecīgi 43 % un 27 %.

Banku garantijas

Banku garantijas

Ievērojamu daļu finanšu iestāžu izsniegto garantiju Komisija tur saistībā ar soda naudām, ko tā piemēro sabiedrībām, kas pārkāpj ES konkurences noteikumus (skatīt 2.6.1.2. paskaidrojumu). Sabiedrības, kurām tiek uzlikta soda nauda, izmanto šīs garantijas kā alternatīvu provizoriska maksājuma veikšanai. 2012. gadā tika pārskatīta riska pārvaldības politika šādu garantiju pieņemšanai un tika definēta jauna pieeja, apvienojot kredītreitinga prasības un ierobežotu procentos izteiktu daļu vienam darījuma partnerim (proporcionāli katra darījuma partnera pašu kapitālam), ņemot vērā pašreizējo finanšu situāciju ES. Arī turpmāk Komisijai tiks nodrošināta augsta kredītkvalitāte. Tiek regulāri pārskatīta piešķirto garantiju atbilstība politikas prasībām.

2.6.1.2.

Garantiju fonds

Garantiju fonds

Saskaņā ar līgumu starp ES un EIB par Garantiju fonda pārvaldību visiem starpbanku ieguldījumiem noteiktais minimālais reitings ir Moody's P-1 vai līdzvērtīgs. 2014. gada 31. decembrī nemainīga termiņa noguldījumi ar šādiem darījuma partneriem bija EUR 147 miljoni (2013. gadā – EUR 151 miljons).

7.6.   LIKVIDITĀTES RISKS

LIKVIDITĀTES RISKS

Finanšu saistību termiņu analīze pa atlikušajiem līgumā noteiktajiem termiņiem

Finanšu saistību termiņu analīze pa atlikušajiem līgumā noteiktajiem termiņiem

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | < 1 gads | 1–5 gadi | > 5 gadi | Kopā |
| Aizņēmumi | 8  727 | 15  386 | 34  357 | 58  470 |
| Saistības par finanšu nomu | 81 | 366 | 1  309 | 1  755 |
| Kreditoru parādi | 43  180 | — | — | 43  180 |
| Citi | 20 | 97 | 336 | 454 |
| Kopā 31.12.2014. | 52  008 | 15  849 | 36  002 | 1 03  859 |
| Aizņēmumi | 3  065 | 21  454 | 32  699 | 57  218 |
| Saistības par finanšu nomu | 82 | 353 | 1  403 | 1  838 |
| Kreditoru parādi | 36  213 | — | — | 36  213 |
| Citi | 17 | 84 | 375 | 477 |
| Kopā 31.12.2013. | 39  377 | 21  891 | 34  477 | 95  746 |

(miljoni EUR)

< 1 gads

1–5 gadi

> 5 gadi

Kopā

Aizņēmumi

8  727

15  386

34  357

58  470

Saistības par finanšu nomu

81

366

1  309

1  755

Kreditoru parādi

43  180

—

—

43  180

Citi

20

97

336

454

Kopā 31.12.2014.

Kopā 31.12.2014.

52  008

52  008

15  849

15  849

36  002

36  002

1 03  859

1 03  859

Aizņēmumi

3  065

21  454

32  699

57  218

Saistības par finanšu nomu

82

353

1  403

1  838

Kreditoru parādi

36  213

—

—

36  213

Citi

17

84

375

477

Kopā 31.12.2013.

Kopā 31.12.2013.

39  377

39  377

21  891

21  891

34  477

34  477

95  746

95  746

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

Likviditātes risks no aizņēmumiem parasti tiek kompensēts ar aizdevumiem uz līdzvērtīgiem noteikumiem (kompensējošās darbības). Saistībā ar makrofinansiālo atbalstu un Euratom Garantiju fonds kalpo par likviditātes rezervi (vai drošības tīklu) gadījumā, ja aizņēmējs neveic maksājumu vai kavējas ar maksājuma veikšanu. Attiecībā uz maksājumu bilanci Padomes Regulā (EK) Nr. 431/2009 paredzēta procedūra, kas nodrošina pietiekamu laiku, lai iegūtu līdzekļus, izmantojot Komisijas pašu resursu kontus dalībvalstīs. Padomes Regulā (ES) Nr. 407/2010 ir noteikta līdzīga procedūra attiecībā uz EFSM.

Euratom

Kases operācijas

Kases operācijas

ES budžeta principi nodrošina, lai vispārējie naudas resursi gadam vienmēr būtu pietiekami visu maksājumu veikšanai. Faktiski dalībvalstu kopējās iemaksas ir vienādas ar maksājumu apropriāciju summu budžeta gadam. Tomēr dalībvalstu iemaksas tiek saņemtas pa daļām 12 mēnešos gada laikā, savukārt maksājumiem ir raksturīgs noteikts sezonāls raksturs. Turklāt atbilstīgi Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 (pašu resursu regula) dalībvalstu iemaksas saistībā ar budžetu (budžeta grozījumiem), kas tiek apstiprinātas pēc mēneša (N) 16. datuma, ir pieejamas tikai N+2 mēnesī, savukārt saistīto personu apropriācijas ir pieejamas nekavējoties. Lai nodrošinātu, ka resursi kasē vienmēr ir pietiekami, lai segtu konkrētajā mēnesī veicamos maksājumus, ir ieviesta kārtība regulārai naudas līdzekļu prognozēšanai, un vajadzības gadījumā dalībvalstīm var pieprasīt veikt pašu resursu vai papildu līdzekļu iemaksas avansā un noteikt tām īpašus nosacījumus. Izdevumu sezonālā rakstura un vispārējo budžeta ierobežojumu dēļ ir vairāk jāuzrauga maksājumu ritms gada laikā. Papildus iepriekš minētajam Komisijas ikdienas kases operāciju kontekstā automatizēti naudas pārvaldības rīki nodrošina pietiekamu likviditāti ikvienā Komisijas bankas kontā katru dienu.

Garantiju fonds

Garantiju fonds

Fondu pārvalda, ievērojot principu, ka aktīviem jābūt pietiekami likvīdiem un izmantojamiem attiecīgajām saistībām. Fonda portfelī jātur vismaz EUR 100 miljoni ar termiņu mazāku par 12 mēnešiem, veicot ieguldījumus monetāros instrumentos. 2014. gada 31. decembrī šādi ieguldījumi, tostarp naudas līdzekļi, bija EUR 148 miljoni. Turklāt vismaz 20 % no fonda nominālvērtības jāveido monetāriem instrumentiem, nemainīgas likmes obligācijām, kuru atlikušais dzēšanas termiņš nepārsniedz vienu gadu, un mainīgas likmes obligācijām. 2014. gada 31. decembrī šī attiecība bija 49 %.

8.   INFORMĀCIJA PAR SAISTĪTĀM PERSONĀM

8.1.   SAISTĪTĀS PERSONAS

SAISTĪTĀS PERSONAS

ES saistītās personas ir citas ES konsolidētās struktūras un šo struktūru augstākie vadītāji. Darījumi starp šīm struktūrām notiek ES ikdienas darbību ietvaros, un attiecīgi saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem šiem darījumiem nav paredzētas sevišķas prasības par informācijas atklāšanu.

8.2.   AUGSTĀKAJIEM VADĪTĀJIEM PIEŠĶIRTĀS SUMMAS

AUGSTĀKAJIEM VADĪTĀJIEM PIEŠĶIRTĀS SUMMAS

Lai sniegtu informāciju par saistīto personu darījumiem attiecībā uz ES augstāko vadību, šādas personas iedala piecās kategorijās:

1. kategorija: Eiropadomes priekšsēdētājs, Komisijas priekšsēdētājs un Eiropas Savienības Tiesas priekšsēdētājs;

1. kategorija:

2. kategorija: Komisijas priekšsēdētāja vietnieks un Eiropas Savienības Augstais pārstāvis ārpolitikas un drošības politikas jautājumos, kā arī citi Komisijas priekšsēdētāja vietnieki;

2. kategorija:

3. kategorija: Padomes ģenerālsekretārs, Komisijas locekļi, Tiesas tiesneši un ģenerāladvokāti, Vispārējās tiesas priekšsēdētājs un locekļi, Eiropas Civildienesta tiesas priekšsēdētājs un locekļi, Ombuds un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs;

3. kategorija:

4. kategorija: Eiropas Revīzijas palātas priekšsēdētājs un locekļi;

4. kategorija:

5. kategorija: iestāžu un aģentūru augstāko kategoriju ierēdņi.

5. kategorija:

Kopsavilkums par piešķirtajām summām ir sniegts turpmāk, un papildinformāciju var atrast Eiropas Savienības tīmekļa vietnē Europa publicētajos Civildienesta noteikumos, kas ir oficiāls dokuments, kurā aprakstītas ES ierēdņu tiesības un pienākumi. Augstākie vadītāji nav saņēmuši no ES aizdevumus ar atvieglotiem noteikumiem.

Europa

AUGSTĀKAJAI VADĪBAI PIEŠĶIRTĀS FINANŠU SUMMAS

AUGSTĀKAJAI VADĪBAI PIEŠĶIRTĀS FINANŠU SUMMAS

| (EUR) |
| --- |
| Piešķirtās summas (vienam darbiniekam) | 1. kategorija | 2. kategorija | 3. kategorija | 4. kategorija | 5. kategorija |
| Pamatalga (mēnesī) | 25  352 | 22  964 | 18  371 | 19  840 | 11  775 |
| | | -  23  882 | -  20  667 | -  21  126 | -  18  518 |
| | | | | | |
| Uzturēšanās/pārcelšanās pabalsts | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 0-4 %–16 % |
| | | | | | |
| Ģimenes piemaksas: | | | | | |
| Mājsaimniecība (% no algas) | 2 % +
  171,88 | 2 % + 
  171,88 | 2 % + 
  171,88 | 2 % +
  171,88 | 2 % +
  171,88 |
| Apgādājams bērns | 375,59 | 375,59 | 375,59 | 375,59 | 375,59 |
| Pirmskola | 91,75 | 91,75 | 91,75 | 91,75 | 91,75 |
| Izglītība vai | 254,83 | 254,83 | 254,83 | 254,83 | 254,83 |
| Izglītība ārpus darbavietas | 509,66 | 509,66 | 509,66 | 509,66 | 509,66 |
| Pabalsts tiesnešiem, kuri pilda priekšsēdētāja funkcijas | Nav | Nav | 554,17 – 607,71 | Nav | Nav |
| | | | | | |
| Reprezentācijas pabalsts | 1  418,07 | 0–911,38 | 554,17—607,71 | Nav | Nav |
| | | | | | |
| Ikgadējie ceļa izdevumi | Nav | Nav | Nav | Nav | Nav |
| | | | | | |
| Pārvedumi uz dalībvalstīm: | | | | | |
| Pabalsts izglītībai (15) | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā |
| % no algas (15) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % no algas bez KK | maks. 25 % | maks. 25 % | maks. 25 % | maks. 25 % | maks. 25 % |
| Reprezentācijas izdevumi | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Nav | Nav |
| | | | | | |
| Sākot pildīt pienākumus: | | | | | |
| Iekārtošanās izdevumi | 50  703,52 | 45  927,10 | 36  741,68 | 39  681,02 | Atmaksā |
| | | -  47  764,18 | -  41  334,40 | -  42  252,94 | |
| Ģimenes ceļa izdevumi | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā |
| Pārcelšanās izdevumi | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā |
| Beidzot pildīt pienākumus: | | | | | |
| Izdevumi par iekārtošanos citā dzīvesvietā | 25  352 | 22  964 | 18  371 | 19  840 | Atmaksā |
| | | -  23  882 | -  20  667 | -  21  126 | |
| Ģimenes ceļa izdevumi | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā |
| Pārcelšanās izdevumi | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā |
| Pāreja (% no algas) (16) | 40 %–65 % | 40 %–65 % | 40 %–65 % | 40 %–65 % | Nav |
| Veselības apdrošināšana | Sedz | Sedz | Sedz | Sedz | Sedz |
| Pensija (% no algas, pirms nodokļiem) | maks. 70 % | maks. 70 % | maks. 70 % | maks. 70 % | maks. 70 % |
| | | | | | |
| Atskaitījumi: | | | | | |
| Algas nodoklis | 8 %–45 % | 8 %–45 % | 8 %–45 % | 8 %–45 % | 8 %–45 % |
| Veselības apdrošināšana (% no algas) | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % |
| Īpaša algas nodeva | 7 % | 7 % | 7 % | 7 % | 6–7 % |
| Pensijas atskaitījums | Nav | Nav | Nav | Nav | 10,9—10,1 % (17) |
| Personu skaits gada beigās | 3 | 8 | 93 | 28 | 112 |

(EUR)

Piešķirtās summas (vienam darbiniekam)

1. kategorija

2. kategorija

3. kategorija

4. kategorija

5. kategorija

Pamatalga (mēnesī)

Pamatalga (mēnesī)

25  352

25  352

22  964

22  964

18  371

18  371

19  840

19  840

11  775

11  775

-  23  882

-  23  882

-  20  667

-  20  667

-  21  126

-  21  126

-  18  518

-  18  518

Uzturēšanās/pārcelšanās pabalsts

Uzturēšanās/pārcelšanās pabalsts

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

0-4 %–16 %

0-4 %–16 %

Ģimenes piemaksas:

Ģimenes piemaksas:

Mājsaimniecība (% no algas)

2 % +

171,88

2 % +

171,88

2 % +

171,88

2 % +

171,88

2 % +

171,88

Apgādājams bērns

375,59

375,59

375,59

375,59

375,59

Pirmskola

91,75

91,75

91,75

91,75

91,75

Izglītība vai

254,83

254,83

254,83

254,83

254,83

Izglītība ārpus darbavietas

509,66

509,66

509,66

509,66

509,66

Pabalsts tiesnešiem, kuri pilda priekšsēdētāja funkcijas

Pabalsts tiesnešiem, kuri pilda priekšsēdētāja funkcijas

Nav

Nav

Nav

Nav

554,17 – 607,71

554,17 – 607,71

Nav

Nav

Nav

Nav

Reprezentācijas pabalsts

Reprezentācijas pabalsts

1  418,07

1  418,07

0–911,38

0–911,38

554,17—607,71

554,17—607,71

Nav

Nav

Nav

Nav

Ikgadējie ceļa izdevumi

Ikgadējie ceļa izdevumi

Nav

Nav

Nav

Nav

Nav

Nav

Nav

Nav

Nav

Nav

Pārvedumi uz dalībvalstīm:

Pārvedumi uz dalībvalstīm:

Pabalsts izglītībai (15)

15

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

% no algas (15)

15

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% no algas bez KK

maks. 25 %

maks. 25 %

maks. 25 %

maks. 25 %

maks. 25 %

Reprezentācijas izdevumi

Reprezentācijas izdevumi

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Nav

Nav

Nav

Nav

Sākot pildīt pienākumus:

Sākot pildīt pienākumus:

Iekārtošanās izdevumi

50  703,52

45  927,10

36  741,68

39  681,02

Atmaksā

-  47  764,18

-  41  334,40

-  42  252,94

Ģimenes ceļa izdevumi

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Pārcelšanās izdevumi

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Beidzot pildīt pienākumus:

Beidzot pildīt pienākumus:

Izdevumi par iekārtošanos citā dzīvesvietā

25  352

22  964

18  371

19  840

Atmaksā

-  23  882

-  20  667

-  21  126

Ģimenes ceļa izdevumi

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Pārcelšanās izdevumi

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Pāreja (% no algas) (16)

16

40 %–65 %

40 %–65 %

40 %–65 %

40 %–65 %

Nav

Veselības apdrošināšana

Sedz

Sedz

Sedz

Sedz

Sedz

Pensija (% no algas, pirms nodokļiem)

Pensija (% no algas, pirms nodokļiem)

maks. 70 %

maks. 70 %

maks. 70 %

maks. 70 %

maks. 70 %

maks. 70 %

maks. 70 %

maks. 70 %

maks. 70 %

maks. 70 %

Atskaitījumi:

Atskaitījumi:

Algas nodoklis

8 %–45 %

8 %–45 %

8 %–45 %

8 %–45 %

8 %–45 %

Veselības apdrošināšana (% no algas)

Veselības apdrošināšana (% no algas)

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

Īpaša algas nodeva

7 %

7 %

7 %

7 %

6–7 %

Pensijas atskaitījums

Nav

Nav

Nav

Nav

10,9—10,1 % (17)

17

Personu skaits gada beigās

Personu skaits gada beigās

3

3

8

8

93

93

28

28

112

112

9.   NOTIKUMI PĒC BILANCES DATUMA

Komisijas grāmatvedim šo pārskatu nodošanas dienā papildus turpmāk sniegtajai informācijai nebija zināmi nekādi būtiski apstākļi, nedz arī viņam tika ziņots par tādiem, kas būtu atsevišķi jāatspoguļo šajā iedaļā. Finanšu pārskati un attiecīgi paskaidrojumi tika sagatavoti, izmantojot visjaunāko pieejamo informāciju, un tā ir atspoguļota iepriekš.

10.   KONSOLIDĀCIJAS DARBĪBAS JOMA

A.   KONTROLĒTAS STRUKTŪRAS (52)

KONTROLĒTAS STRUKTŪRAS (52)

1.   Iestādes un padomdevējas struktūras (11)

Iestādes un padomdevējas struktūras (11)

Eiropas Parlaments

Eiropadome

Eiropas Komisija

Reģionu komiteja

Eiropas Savienības Tiesa

Eiropas Ārējās darbības dienests

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ombuds

Eiropas Revīzijas palāta

Eiropas Savienības Padome

2.   ES aģentūras (39)

ES aģentūras (39)

2.1.   Izpildaģentūras (6)

Izpildaģentūras (6)

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra

Patērētāju, veselības, lauksaimniecības un pārtikas izpildaģentūra

Pētniecības izpildaģentūra

Mazo un vidējo uzņēmumu izpildaģentūra (EASME)

EASME

Inovācijas un tīklu izpildaģentūra

Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra

2.2.   Decentralizētas aģentūras (33)

Decentralizētas aģentūras (33)

Eiropas Jūras drošības aģentūra

Eiropas Zāļu aģentūra

Eiropas GNSS uzraudzības iestāde

Eiropas Ķīmikāliju aģentūra

Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām (Eiropas Kopuzņēmums ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām)

ITER

Eurojust

Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs

Eiropas Vides aģentūra

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs

Eiropas Energoregulatoru sadarbības aģentūra

Eiropas Banku iestāde

Eiropas Patvēruma atbalsta birojs

Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru organizācijas birojs

Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām

EU-LISA (Eiropas Aģentūra lielapajoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā)

EU-LISA

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

Eiropas Dzelzceļa aģentūra

Kopienas Augu šķirņu birojs

Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs

Eiropas Policijas akadēmija (CEPOL)

CEPOL

Eiropas Policijas birojs (EUROPOL)

EUROPOL

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra

Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra

Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestāde

Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde

Eiropas Izglītības fonds

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds

Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs (preču zīmes un dizainparaugi)

3.   Citas kontrolētās struktūras (2)

Citas kontrolētās struktūras (2)

Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (likvidēšanas procesā)

Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts

B.   KOPUZŅĒMUMI (7)

KOPUZŅĒMUMI (7)

Starptautiskā kodolsintēzes enerģijas organizācija ITER

ITER

Kopuzņēmums SESAR

SESAR

Kopuzņēmums “Kurināmā elementi un ūdeņradis 2”

Kopuzņēmums Clean Sky 2

Clean Sky 2

Likvidējamais kopuzņēmums Galileo

Galileo

Novatorisku zāļu ierosmes 2. kopuzņēmums

Kopuzņēmums ECSEL
   (18)

ECSEL

18

C.   ASOCIĒTĀS IESTĀDES (1)

ASOCIĒTĀS IESTĀDES (1)

Eiropas Investīciju fonds

KOPSAVILKUMA PĀRSKATI PAR BUDŽETA IZPILDI UN PASKAIDROJUMI (19)

19

SATURS

SATURS

| ES BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTI | 101 |
| --- | --- |

ES BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTI

| SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTU SASKAŅOŠANA AR BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTIEM | 102 |
| --- | --- |

SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTU SASKAŅOŠANA AR BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTIEM

| BUDŽETA UN FAKTISKO SUMMU SALĪDZINĀJUMA PĀRSKATS | 103 |
| --- | --- |

BUDŽETA UN FAKTISKO SUMMU SALĪDZINĀJUMA PĀRSKATS

| PASKAIDROJUMI KOPSAVILKUMA PĀRSKATIEM PAR BUDŽETA IZPILDI | 106 |
| --- | --- |

PASKAIDROJUMI KOPSAVILKUMA PĀRSKATIEM PAR BUDŽETA IZPILDI

| 1. | ES BUDŽETA CIKLS | 106 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | DAUDZGADU FINANŠU SHĒMA 2014.–2020. GADAM | 106 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | POLITIKAS JOMAS | 107 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | GADA BUDŽETS | 107 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 2. | ES BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTU PASKAIDROJUMI | 108 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTU APRĒĶINS | 108 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | 2014. GADA ES BUDŽETA IZPILDE | 109 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 3. | PASKAIDROJUMI SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTU SASKAŅOŠANAI AR BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTIEM | 110 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | ES BUDŽETA IEŅĒMUMU IZPILDE | 111 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | KOPSAVILKUMS PAR BUDŽETA IEŅĒMUMU IZPILDI | 111 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | IEŅĒMUMU IZPILDE | 114 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 5. | ES BUDŽETA IZDEVUMU IZPILDE | 117 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | DFS: SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU SADALĪJUMS UN PĀRMAIŅAS | 117 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | DFS: SAISTĪBU APROPRIĀCIJU IZPILDE | 118 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | DFS: MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE | 119 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 5.4. | DFS: NENOKĀRTOTO SAISTĪBU PĀRMAIŅAS PA POLITIKAS JOMĀM (RAL) | 120 |
| --- | --- | --- |

5.4.

| 5.5. | DFS: NENOKĀRTOTO SAISTĪBU SADALĪJUMS PA GADIEM, KAD TĀS RADUŠĀS | 121 |
| --- | --- | --- |

5.5.

| 5.6. | POLITIKAS JOMA: SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU SADALĪJUMS UN PĀRMAIŅAS | 122 |
| --- | --- | --- |

5.6.

| 5.7. | POLITIKAS JOMA: SAISTĪBU APROPRIĀCIJU IZPILDE | 126 |
| --- | --- | --- |

5.7.

| 5.8. | POLITIKAS JOMA: MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE | 130 |
| --- | --- | --- |

5.8.

| 5.9. | POLITIKAS JOMA: NENOKĀRTOTO SAISTĪBU PĀRMAIŅAS PA POLITIKAS JOMĀM | 132 |
| --- | --- | --- |

5.9.

| 5.10. | POLITIKAS JOMA: NENOKĀRTOTO SAISTĪBU SADALĪJUMS PA GADIEM, KAD TĀS RADUŠĀS | 134 |
| --- | --- | --- |

5.10.

| 5.11. | 2014. GADA IZDEVUMU ĪSTENOŠANA | 137 |
| --- | --- | --- |

5.11.

| 6. | IESTĀŽU UN AĢENTŪRU BUDŽETA IZPILDE | 138 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | IESTĀDES: KOPSAVILKUMS PAR BUDŽETA IEŅĒMUMU IZPILDI | 138 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | IESTĀDES: SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE | 139 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.3. | AĢENTŪRU IENĀKUMI: BUDŽETA PROGNOZES, PIEŠĶIRTĀS UN SAŅEMTĀS SUMMAS | 141 |
| --- | --- | --- |

6.3.

| 6.4. | SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJAS PA AĢENTŪRĀM | 142 |
| --- | --- | --- |

6.4.

| 6.5. | BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTI, IESKAITOT AĢENTŪRAS | 144 |
| --- | --- | --- |

6.5.

ES BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTI

ES BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTI

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Piezīme | 2014 | 2013 |
| Finanšu gada ieņēmumi | 4.1. | 1 43  940 | 1 49  504 |
| Maksājumi no kārtējā gada budžeta apropriācijām | 5.3. | (1 41  193) | (1 47  567) |
| Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu | | (1  787) | (1  329) |
| Tādu neizmantoto maksājumu apropriāciju anulēšana, kuras pārnestas no N–1 gada | | 25 | 34 |
| Piešķirto ieņēmumu izpilde | | 336 | 403 |
| Valūtas maiņas starpības gadā | | 110 | (42) |
| Budžeta izpildes rezultāti
   (20) | 2.2 | 1  432 | 1  002 |

(miljoni EUR)

Piezīme

2014

2013

Finanšu gada ieņēmumi

4.1.

1 43  940

1 49  504

Maksājumi no kārtējā gada budžeta apropriācijām

5.3.

(1 41  193)

(1 47  567)

Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu

(1  787)

(1  329)

Tādu neizmantoto maksājumu apropriāciju anulēšana, kuras pārnestas no N–1 gada

25

34

Piešķirto ieņēmumu izpilde

336

403

Valūtas maiņas starpības gadā

110

(42)

Budžeta izpildes rezultāti
   (20)

Budžeta izpildes rezultāti

20

2.2

2.2

1  432

1  432

1  002

1  002

SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTU SASKAŅOŠANA AR BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTIEM

SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTU SASKAŅOŠANA AR BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTIEM

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTI | (11  280) | (4  365) |
| Ieņēmumi | | |
| Kārtējā gadā izveidotās tiesības, kuru summas vēl nav ieturētas | (6  573) | (2  071) |
| Iepriekšējos gados izveidotās tiesības, kuru summas ieturētas kārtējā gadā | 4  809 | 3  357 |
| Uzkrātie ieņēmumi (neto) | (4  877) | (134) |
| Izdevumi | | |
| Uzkrātie izdevumi (neto) | 9  223 | 3  216 |
| Iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā | (821) | (1  123) |
| Priekšfinansējuma neto ietekme | 457 | (902) |
| Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz nākamo gadu | (1  979) | (1  528) |
| Maksājumi, kas veikti saistībā ar neizmantoto maksājumu apropriāciju pārnešanu un anulēšanu | 1  858 | 1  538 |
| Uzkrājumu pārmaiņas | 12  164 | 4  136 |
| Citi | (1  719) | (1  027) |
| Saimnieciskās darbības rezultāti aģentūrām un EOTK | 170 | (93) |
| GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTI | 1  432 | 1  002 |

(miljoni EUR)

2014

2013

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTI

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTI

(11  280)

(11  280)

(4  365)

(4  365)

Ieņēmumi

Ieņēmumi

Kārtējā gadā izveidotās tiesības, kuru summas vēl nav ieturētas

(6  573)

(2  071)

Iepriekšējos gados izveidotās tiesības, kuru summas ieturētas kārtējā gadā

4  809

3  357

Uzkrātie ieņēmumi (neto)

(4  877)

(134)

Izdevumi

Izdevumi

Uzkrātie izdevumi (neto)

9  223

3  216

Iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā

(821)

(1  123)

Priekšfinansējuma neto ietekme

457

(902)

Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz nākamo gadu

(1  979)

(1  528)

Maksājumi, kas veikti saistībā ar neizmantoto maksājumu apropriāciju pārnešanu un anulēšanu

1  858

1  538

Uzkrājumu pārmaiņas

12  164

4  136

Citi

(1  719)

(1  027)

Saimnieciskās darbības rezultāti aģentūrām un EOTK

Saimnieciskās darbības rezultāti aģentūrām un EOTK

170

170

(93)

(93)

GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTI

GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTI

1  432

1  432

1  002

1  002

Papildu paskaidrojumus par saimnieciskās darbības rezultātu saskaņošanu ar budžeta izpildes rezultātiem skatīt 3. paskaidrojumā.

3.

BUDŽETA UN FAKTISKO SUMMU SALĪDZINĀJUMA PĀRSKATS

BUDŽETA UN FAKTISKO SUMMU SALĪDZINĀJUMA PĀRSKATS

BUDŽETA IEŅĒMUMI

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Sākotnēji pieņemtais budžets | Budžeta grozīšana | Galīgais pieņemtais budžets | Ieņēmumi |
| 1. | Pašu resursi | 1 33  960 | (5  572) | 1 28  388 | 1 28  867 |
| | T. sk. muitas nodevas | 16  186 | (12) | 16  174 | 16  499 |
| | T. sk. PVN | 17  882 | (192) | 17  690 | 17  746 |
| | T. sk. NKI | 99  767 | (5  154) | 94  614 | 94  863 |
| 3. | Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas | — | 5  101 | 5  101 | 5  100 |
| 4. | Uzkrātie ieņēmumi no personām, kuras strādā iestādēs un citās ES struktūrās | 1  275 | — | 1  275 | 1  251 |
| 5. | Uzkrātie ieņēmumi no iestāžu administratīvās darbības | 54 | — | 54 | 578 |
| 6. | Iemaksas un kompensācijas saistībā ar ES nolīgumiem un programmām | 60 | — | 60 | 3  225 |
| 7. | Procenti par kavētiem maksājumiem un soda naudas | 123 | 3  850 | 3  973 | 4  607 |
| 8. | Aizņēmumu un aizdevumu darbības | 2 | 151 | 153 | 297 |
| 9. | Dažādi ieņēmumi | 30 | — | 30 | 15 |
| Kopā | 1 35  505 | 3  530 | 1 39  034 | 1 43  940 |

(miljoni EUR)

Sākotnēji pieņemtais budžets

Budžeta grozīšana

Galīgais pieņemtais budžets

Ieņēmumi

1.

Pašu resursi

1 33  960

(5  572)

1 28  388

1 28  867

T. sk. muitas nodevas

T. sk. muitas nodevas

16  186

16  186

(12)

(12)

16  174

16  174

16  499

16  499

T. sk. PVN

T. sk. PVN

17  882

17  882

(192)

(192)

17  690

17  690

17  746

17  746

T. sk. NKI

T. sk. NKI

99  767

99  767

(5  154)

(5  154)

94  614

94  614

94  863

94  863

3.

Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas

—

5  101

5  101

5  100

4.

Uzkrātie ieņēmumi no personām, kuras strādā iestādēs un citās ES struktūrās

1  275

—

1  275

1  251

5.

Uzkrātie ieņēmumi no iestāžu administratīvās darbības

54

—

54

578

6.

Iemaksas un kompensācijas saistībā ar ES nolīgumiem un programmām

60

—

60

3  225

7.

Procenti par kavētiem maksājumiem un soda naudas

123

3  850

3  973

4  607

8.

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

2

151

153

297

9.

Dažādi ieņēmumi

30

—

30

15

Kopā

Kopā

1 35  505

1 35  505

3  530

3  530

1 39  034

1 39  034

1 43  940

1 43  940

Sīkāku informāciju par 2014. ieņēmumu izpildi skatīt 4. paskaidrojumā.

4.

BUDŽETA IZDEVUMI: SAISTĪBAS PA DAUDZGADU FINANŠU SHĒMAS (DFS) IZDEVUMU KATEGORIJĀM

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Sākotnēji pieņemtais budžets | Budžeta grozīšana un pārvedumi | Galīgais pieņemtais budžets | Papildu apropriācijas (21) | Kopējās pieejamās apropriācijas | Veiktās saistības |
| 1. | Gudra un iekļaujoša izaugsme | 63  986 | — | 63  986 | 3  625 | 67  611 | 45  972 |
| | 1 a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai | 16  484 | — | 16  484 | 2  645 | 19  129 | 18  018 |
| | 1 b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija | 47  502 | — | 47  502 | 980 | 48  482 | 27  954 |
| 2. | Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi | 59  267 | (76) | 59  191 | 2  105 | 61  296 | 48  263 |
| | t. sk. ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi | 43  778 | — | 43  778 | 1  724 | 45  502 | 44  293 |
| 3. | Drošība un pilsoniskums | 2  172 | — | 2  172 | 84 | 2  256 | 1  507 |
| 4. | Globālā Eiropa | 8  325 | 98 | 8  423 | 577 | 9  000 | 8  489 |
| 5. | Administrācija | 8  405 | (1) | 8  405 | 766 | 9  171 | 8  884 |
| | t. sk.: iestāžu administratīvie izdevumi | 3  532 | (0) | 3  531 | 400 | 3  931 | 3  789 |
| 6. | Kompensācijas | 29 | — | 29 | — | 29 | 29 |
| 8. | Negatīvā rezerve | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Īpaši instrumenti | 456 | 29 | 485 | 92 | 577 | 64 |
| Kopā | 1 42  640 | 50 | 1 42  690 | 7  249 | 1 49  939 | 1 13  208 |

(miljoni EUR)

Sākotnēji pieņemtais budžets

Budžeta grozīšana un pārvedumi

Galīgais pieņemtais budžets

Papildu apropriācijas (21)

21

Kopējās pieejamās apropriācijas

Veiktās saistības

1.

Gudra un iekļaujoša izaugsme

63  986

—

63  986

3  625

67  611

45  972

1 a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

1 a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

16  484

16  484

—

16  484

16  484

2  645

2  645

19  129

19  129

18  018

18  018

1 b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija

1 b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija

47  502

47  502

—

47  502

47  502

980

980

48  482

48  482

27  954

27  954

2.

Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

59  267

(76)

59  191

2  105

61  296

48  263

t. sk. ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

t. sk. ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

43  778

43  778

—

43  778

43  778

1  724

1  724

45  502

45  502

44  293

44  293

3.

Drošība un pilsoniskums

2  172

—

2  172

84

2  256

1  507

4.

Globālā Eiropa

8  325

98

8  423

577

9  000

8  489

5.

Administrācija

8  405

(1)

8  405

766

9  171

8  884

t. sk.: iestāžu administratīvie izdevumi

t. sk.: iestāžu administratīvie izdevumi

3  532

3  532

(0)

(0)

3  531

3  531

400

400

3  931

3  931

3  789

3  789

6.

Kompensācijas

29

—

29

—

29

29

8.

Negatīvā rezerve

—

—

—

—

—

—

9.

Īpaši instrumenti

456

29

485

92

577

64

Kopā

Kopā

1 42  640

1 42  640

50

50

1 42  690

1 42  690

7  249

7  249

1 49  939

1 49  939

1 13  208

1 13  208

BUDŽETA IZDEVUMI: MAKSĀJUMI PA DAUDZGADU FINANŠU SHĒMAS (DFS) IZDEVUMU KATEGORIJĀM

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Sākotnēji pieņemtais budžets | Budžeta grozīšana un pārvedumi | Galīgais pieņemtais budžets | Papildu apropriācijas (22) | Kopējās pieejamās apropriācijas | Veiktie maksājumi |
| 1. | Gudra un iekļaujoša izaugsme | 62  393 | 3  470 | 65  863 | 3  836 | 69  699 | 67  683 |
| | 1 a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai | 11  441 | 415 | 11  857 | 3  451 | 15  308 | 13  331 |
| | 1 b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija | 50  951 | 3  055 | 54  006 | 385 | 54  392 | 54  352 |
| 2. | Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi | 56  459 | (500) | 55  959 | 2  003 | 57  962 | 56  584 |
| | t. sk. ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi | 43  777 | (1) | 43  776 | 1  738 | 45  514 | 44  287 |
| 3. | Drošība un pilsoniskums | 1  677 | (17) | 1  660 | 88 | 1  747 | 1  711 |
| 4. | Globālā Eiropa | 6  191 | 734 | 6  925 | 556 | 7  481 | 7  206 |
| 5. | Administrācija | 8  406 | 0 | 8  406 | 1  634 | 10  040 | 8  819 |
| | t. sk.: iestāžu administratīvie izdevumi | 3  532 | (0) | 3  531 | 944 | 4  475 | 3  729 |
| 6. | Kompensācijas | 29 | — | 29 | — | 29 | 29 |
| 8. | Negatīvā rezerve | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Īpaši instrumenti | 350 | (157) | 193 | 344 | 536 | 465 |
| Kopā | 1 35  505 | 3  530 | 1 39  034 | 8  460 | 1 47  495 | 1 42  497 |
| |

(miljoni EUR)

Sākotnēji pieņemtais budžets

Budžeta grozīšana un pārvedumi

Galīgais pieņemtais budžets

Papildu apropriācijas (22)

22

Kopējās pieejamās apropriācijas

Veiktie maksājumi

1.

Gudra un iekļaujoša izaugsme

62  393

3  470

65  863

3  836

69  699

67  683

1 a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

1 a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

11  441

11  441

415

415

11  857

11  857

3  451

3  451

15  308

15  308

13  331

13  331

1 b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija

1 b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija

50  951

50  951

3  055

3  055

54  006

54  006

385

385

54  392

54  392

54  352

54  352

2.

Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

56  459

(500)

55  959

2  003

57  962

56  584

t. sk. ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

t. sk. ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

43  777

43  777

(1)

(1)

43  776

43  776

1  738

1  738

45  514

45  514

44  287

44  287

3.

Drošība un pilsoniskums

1  677

(17)

1  660

88

1  747

1  711

4.

Globālā Eiropa

6  191

734

6  925

556

7  481

7  206

5.

Administrācija

8  406

0

8  406

1  634

10  040

8  819

t. sk.: iestāžu administratīvie izdevumi

t. sk.: iestāžu administratīvie izdevumi

3  532

3  532

(0)

(0)

3  531

3  531

944

944

4  475

4  475

3  729

3  729

6.

Kompensācijas

29

—

29

—

29

29

8.

Negatīvā rezerve

—

—

—

—

—

—

9.

Īpaši instrumenti

350

(157)

193

344

536

465

Kopā

Kopā

1 35  505

1 35  505

3  530

3  530

1 39  034

1 39  034

8  460

8  460

1 47  495

1 47  495

1 42  497

1 42  497

Sīkāku informāciju par izdevumu izpildi 2014. gadā skatīt 5. paskaidrojumā un skaidrojumu 5.11. paskaidrojumā.

5.

5.11.

PASKAIDROJUMI KOPSAVILKUMA PĀRSKATIEM PAR BUDŽETA IZPILDI

PASKAIDROJUMI KOPSAVILKUMA PĀRSKATIEM PAR BUDŽETA IZPILDI

1.   ES BUDŽETA CIKLS

Budžeta konti tiek turēti atbilstīgi Finanšu regulai (FR) un tās piemērošanas noteikumiem. Vispārējais budžets ir galvenais Savienības finanšu politikas instruments, kurā ir paredzēti un apstiprināti Savienības ieņēmumi un izdevumi katram gadam. Atbilstoši FR pastāv divi galvenie elementi: daudzgadu finanšu sistēma (DFS), kas nosaka galvenos limitus 7 gadu periodam un ikgadējās budžeta procedūras.

1.1.   DAUDZGADU FINANŠU SHĒMA 2014.–2020. GADAM

DAUDZGADU FINANŠU SHĒMA 2014.–2020. GADAM

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Kopā |
| 1. | Gudra un iekļaujoša izaugsme |

(miljoni EUR)

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Kopā

1.

Gudra un iekļaujoša izaugsme

63  973

66  813

69  304

72  342

75  271

78  752

82  466

5 08  921

| 1.a | – Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai |
| --- | --- |

1.a

– Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

16  560

17  666

18  467

19  925

21  239

23  082

25  191

1 42  130

| 1.b | – Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija |
| --- | --- |

1.b

– Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija

47  413

49  147

50  837

52  417

54  032

55  670

57  275

3 66  791

| 2. | Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi |
| --- | --- |

2.

Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

59  303

59  599

59  909

60  191

60  267

60  344

60  421

4 20  034

t. sk. ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

43  779

44  313

44  624

44  859

44  885

44  912

44  937

3 12  309

| 3. | Drošība un pilsoniskums |
| --- | --- |

3.

Drošība un pilsoniskums

2  179

2  246

2  378

2  514

2  656

2  801

2  951

17  725

| 4. | Globālā Eiropa |
| --- | --- |

4.

Globālā Eiropa

8  335

8  749

9  143

9  432

9  825

10  268

10  510

66  262

| 5. | Administrācija |
| --- | --- |

5.

Administrācija

8  721

9  076

9  483

9  918

10  346

10  786

11  254

69  584

t. sk.: iestāžu administratīvie izdevumi

7  056

7  351

7  679

8  007

8  360

8  700

9  071

56  224

| 6. | Kompensācijas |
| --- | --- |

6.

Kompensācijas

29

—

—

—

—

—

—

29

Saistību apropriācijas:

Saistību apropriācijas:

1 42  540

1 42  540

1 46  483

1 46  483

1 50  217

1 50  217

1 54  397

1 54  397

1 58  365

1 58  365

1 62  951

1 62  951

1 67  602

1 67  602

1 0 82  555

1 0 82  555

Maksājumu apropriācijas kopā:

Maksājumu apropriācijas kopā:

1 35  866

1 35  866

1 41  901

1 41  901

1 44  685

1 44  685

1 42  771

1 42  771

1 49  074

1 49  074

1 53  362

1 53  362

1 56  295

1 56  295

1 0 23  954

1 0 23  954

Tabulā iepriekš ir parādīti DFS limiti faktiskajās cenās. 2014. gads bija pirmais finanšu gads, uz kuru attiecās jaunais 2014.–2020. gada DFS. Kopējā maksimālā robeža saistību apropriācijām 2014. gadā bija EUR 1 42  540 miljoni, kas ir līdzvērtīga 1,06 % no NKI, savukārt attiecīgi maksimālā robeža maksājumu apropriācijam bija EUR 1 35  866 miljoni jeb 1,01 % no NKI.

2014.–2020. gada perioda DFS ir panākta vienošanās par jauniem elastīguma noteikumiem. Viens no jaunajiem noteikumiem ir iespēja mobilizēt neparedzēto izdevumu rezervi (izņēmuma gadījumos). Tas ļauj mobilizēt apropriācijas, kas pārsniedz attiecīgajā gadā noteikto maksimālo robežu, paredzot attiecīgu samazinājumu citos gados, lai nepalielinātu maksājumu un saistību apropriāciju kopsummu 2014.–2020. gada periodā kopumā. 2014. gadā mobilizēja neparedzēto izdevumu rezervi, lai nodrošinātu EUR 3  168 miljonus maksājumu apropriācijās, kas pārsniedz 2014. gada maksājumu maksimālo robežu.

2015. aprīlī tika panākta vienošanās par neizmantoto 2014. gada saistību apropriāciju pārcelšanu uz 2015. un 2016. gadu (atbilstoši DFS 19. pantam), pārskatot DFS maksimālās robežas un attiecīgi grozot 2015. gada budžetu. 2015. gadā vislielākā ietekme bija uz 1.b kategoriju (EUR 11,2 miljardi) un 2. kategoriju (EUR 5 miljardi), savukārt 2016. gadā galvenās pārmaiņas skāra 2. kategoriju (EUR 4,4 miljardi).

Turpmāk ir sniegts paskaidrojums par dažādām DFS izdevumu kategorijām.

1. izdevumu kategorija. Gudra un iekļaujoša izaugsme

1. izdevumu kategorija. Gudra un iekļaujoša izaugsme

Šī izdevumu kategorija ir sadalīta divās atsevišķās, bet savstarpēji saistītās daļās.

| — | Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai, tostarp izdevumi pētniecībai un inovācijām, izglītībai un apmācībai, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentam, sociālajai politikai, iekšējam tirgum un saistītām politikas jomām. |
| --- | --- |

—

Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai, tostarp izdevumi pētniecībai un inovācijām, izglītībai un apmācībai, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentam, sociālajai politikai, iekšējam tirgum un saistītām politikas jomām.

| — | Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija, kas paredzēta, lai sekmētu vismazāk attīstīto dalībvalstu un reģionu konverģenci, papildinātu ES ilgtspējīgas attīstības stratēģiju ārpus mazāk turīgajiem reģioniem un atbalstītu reģionu sadarbību |
| --- | --- |

—

Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija, kas paredzēta, lai sekmētu vismazāk attīstīto dalībvalstu un reģionu konverģenci, papildinātu ES ilgtspējīgas attīstības stratēģiju ārpus mazāk turīgajiem reģioniem un atbalstītu reģionu sadarbību

2. izdevumu kategorija. Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

2. izdevumu kategorija. Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

2. izdevumu kategorija ietver kopējo lauksaimniecības un zivsaimniecības politiku, lauku attīstību un vides aizsardzības pasākumus, jo īpaši Natura 2000.

Natura 2000

3. izdevumu kategorija. Drošība un pilsoniskums

3. izdevumu kategorija. Drošība un pilsoniskums

3. izdevumu kategorija (Drošība un pilsoniskums) atspoguļo tādu jomu augošo nozīmi, kurās ES ir noteikti jauni uzdevumi: tieslietas un iekšlietas, robežu aizsardzība, imigrācijas un patvēruma politika, sabiedrības veselība un patērētāju aizsardzība kultūra, jaunatne, informācija un dialogs ar pilsoņiem.

4. izdevumu kategorija. Globālā Eiropa

4. izdevumu kategorija. Globālā Eiropa

4. izdevumu kategorijā ietilpst visas ārējās darbības, tostarp sadarbība attīstības jomā, humānā palīdzība, pirmspievienošanās un kaimiņattiecību instrumenti. EAF paliek ārpus ES budžeta un tas neietilpst DFS.

5. izdevumu kategorija. Administrācija

5. izdevumu kategorija. Administrācija

Šī izdevumu kategorija attiecas uz visu iestāžu administratīvajiem izdevumiem, pensijām un Eiropas skolām. Iestādēm, izņemot Komisiju, šīs izmaksas veido to kopējos izdevumus.

6. izdevumu kategorija. Kompensācijas

6. izdevumu kategorija. Kompensācijas

Saskaņā ar politisku vienošanos par to, ka jaunās dalībvalstis nekļūst par budžeta neto maksātājām savas līdzdalības sākumposmā, šajā izdevumu kategorijā bija paredzēta kompensācija. Šī summa tām bija pieejama pārvietojumu veidā, lai līdzsvarotu to budžeta ieņēmumus un iemaksas.

1.2.   POLITIKAS JOMAS

POLITIKAS JOMAS

Atbilstīgi uz darbību vērstai vadībai (ABM) Komisija savā plānošanas un vadības procesā īsteno budžeta līdzekļu sadali pa darbības jomām (ABB). Budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām ietver budžeta struktūru, kurā budžeta sadaļas atbilst politikas jomām un budžeta nodaļas – darbībām. ABB mērķis ir nodrošināt skaidru pamatu Komisijas politikas mērķu pārvēršanai rīcībā, izmantojot likumdošanas, finanšu vai citus publiskas politikas līdzekļus. Strukturējot Komisijas darbu pēc tās darbībām, ir skaidri redzami Komisijas pasākumi un vienlaikus tiek izveidots kopējs prioritāšu noteikšanas mehānisms. Budžeta procedūras laikā prioritātēm tiek piešķirti resursi, izmantojot darbības kā pamatelementus budžeta plānošanas nolūkā. Izveidojot šādu saikni starp darbībām un tām piešķirtajiem resursiem, ABB mērķis ir paaugstināt Komisijā resursu izlietošanas efektivitāti un lietderīgumu.

ABM

ABB

ABB

ABB

Politikas jomu var definēt kā tādu darbību homogēnu grupēšanu, kuras veido Komisijas darba daļas un ir nozīmīgas lēmumu pieņemšanas procesā. Katra politikas joma parasti atbilst kādam ĢD un ietver vidēji sešas vai septiņas atsevišķas darbības. Politikas jomas pārsvarā ir vērstas uz darbību, jo to pamatdarbību mērķi ir priekšrocības trešo personu saņēmējiem to attiecīgajās darbības jomās. Darbības budžets ir sagatavots ar vajadzīgajiem administratīviem izdevumiem katrai politikas jomai.

1.3.   GADA BUDŽETS

GADA BUDŽETS

Komisija katru gadu aplēš visus iestāžu gada ieņēmumus un izdevumus un sagatavo budžeta projektu, ko nosūta budžeta lēmējinstitūcijai. Pamatojoties uz budžeta projektu, Padome izklāsta pozīciju, ko abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes pēc tam apspriež. Parlamenta priekšsēdētājs paziņo par kopīgā budžeta projekta galīgu pieņemšanu, un tādējādi tas kļūst izpildāms. Attiecīgā gada laikā pieņem budžeta grozījumus. Par budžeta izpildi galvenokārt atbild Komisija.

Komisijas budžeta struktūru veido administratīvās apropriācijas un darbības apropriācijas. Pārējām iestādēm ir tikai administratīvās apropriācijas. Turklāt budžetā izšķir divu veidu apropriācijas – nediferencētās un diferencētās. Nediferencētās apropriācijas izmanto, lai finansētu vienam gadam paredzētas darbības (atbilstīgi gada pārskata principam). Diferencētās apropriācijas izmanto, lai gada pārskata principu saskaņotu ar vajadzību pārvaldīt daudzgadu darbības. Diferencētās apropriācijas tiek iedalītas saistību apropriācijās un maksājumu apropriācijās:

| — | saistību apropriācijas sedz tādu juridisko saistību kopējās izmaksas, kuras rodas kārtējā finanšu gadā saistībā ar darbībām, kas ilgst vairākus gadus. Tomēr budžeta saistības darbībām, kuru ilgums pārsniedz vienu finanšu gadu, var tikt sadalītas, veicot gada maksājumus vairāku gadu laikā, ja tas paredzēts pamatdokumentā, |
| --- | --- |

—

saistību apropriācijas sedz tādu juridisko saistību kopējās izmaksas, kuras rodas kārtējā finanšu gadā saistībā ar darbībām, kas ilgst vairākus gadus. Tomēr budžeta saistības darbībām, kuru ilgums pārsniedz vienu finanšu gadu, var tikt sadalītas, veicot gada maksājumus vairāku gadu laikā, ja tas paredzēts pamatdokumentā,

saistību apropriācijas

| — | maksājumu apropriācijas sedz izdevumus par saistībām, kas radušās kārtējā un/vai iepriekšējos finanšu gados. |
| --- | --- |

—

maksājumu apropriācijas sedz izdevumus par saistībām, kas radušās kārtējā un/vai iepriekšējos finanšu gados.

maksājumu apropriācijas

Apropriāciju izcelsme

Apropriāciju izcelsme

Galvenais apropriāciju avots ir kārtējam gadam pieņemtais ES budžets. Tomēr citu veidu apropriācijas veidojas, īstenojot Finanšu regulas noteikumus. Tās rodas no iepriekšējiem finanšu gadiem vai ārējiem avotiem.

| — | Budžeta apropriācijas no sākotnēji pieņemtā budžeta un budžeta grozījumiem |
| --- | --- |

—

Budžeta apropriācijas no sākotnēji pieņemtā budžeta un budžeta grozījumiem

Budžeta apropriācijas

| — | Apropriācijas, kas pārnestas no iepriekšējā gada |
| --- | --- |

—

Apropriācijas, kas pārnestas no iepriekšējā gada

Apropriācijas,

| — | Piešķirtie ieņēmumi, ko veido kompensācijas, EBTA apropriācijas, ieņēmumi no trešajām personām/citām valstīm, darbs trešo personu uzdevumā un apropriācijas, kas atkal pieejamas saistībā ar maksājumu atmaksu kontā |
| --- | --- |

—

Piešķirtie ieņēmumi, ko veido kompensācijas, EBTA apropriācijas, ieņēmumi no trešajām personām/citām valstīm, darbs trešo personu uzdevumā un apropriācijas, kas atkal pieejamas saistībā ar maksājumu atmaksu kontā

Piešķirtie ieņēmumi

Kopējā pieejamā budžeta sastāvs

Kopējā pieejamā budžeta sastāvs

| — | Sākotnēji pieņemtais budžets = apropriācijas, par kurām balso N–1 gadā |
| --- | --- |

—

Sākotnēji pieņemtais budžets = apropriācijas, par kurām balso N–1 gadā

| — | Pieņemtie budžeta grozījumi |
| --- | --- |

—

Pieņemtie budžeta grozījumi

| — | Papildu apropriācijas = piešķirtie ieņēmumi + apropriācijas, kas tiek pārnestas no iepriekšējā finanšu gada vai kas atkārtoti ir pieejamas pēc saistību atcelšanas |
| --- | --- |

—

Papildu apropriācijas = piešķirtie ieņēmumi + apropriācijas, kas tiek pārnestas no iepriekšējā finanšu gada vai kas atkārtoti ir pieejamas pēc saistību atcelšanas

2.   ES BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTU PASKAIDROJUMI

2.1.   BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTU APRĒĶINS

BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTU APRĒĶINS

ES budžeta izpildes rezultāti tiek atdoti dalībvalstīm nākamā gada laikā, samazinot summas, kas dalībvalstīm jāmaksā attiecīgajā gadā.

Pašu resursu summas, ko iegrāmato kontos, ir summas, ko gada laikā dalībvalstu valdības ieskaita Komisijas vārdā atvērtajos kontos. Pārpalikuma gadījumā ieņēmumi attiecas arī uz budžeta izpildes rezultātu iepriekšējā finanšu gadā. Citi ieņēmumi, kurus grāmato kontos, ir summas, kas faktiski saņemtas gada laikā.

Lai aprēķinātu gada budžeta izpildes rezultātu, izdevumos tiek iekļauti maksājumi, kas tiek veikti no gada maksājumu apropriācijām, kā arī visas attiecīgā gada apropriācijas, ko pārnes uz nākamo gadu. Maksājumi, kas veikti no gada maksājumu apropriācijām, ir maksājumi, ko grāmatvedis veic līdz finanšu gada 31. decembrim. ELGF gadījumā maksājumi ir tie, ko dalībvalstis veikušas laikposmā no N–1 gada 16. oktobra līdz N gada 15. oktobrim, ar nosacījumu, ka grāmatvedim par saistībām un apstiprinājumu ir paziņots līdz N+1 gada 31. janvārim. Saistībā ar ELGF pēc kontroles veikšanas dalībvalstīs var pieņemt atbilstības lēmumu.

Budžeta izpildes rezultātos ietver divus elementus – Eiropas Savienības rezultātus un EEZ ietilpstošo EBTA valstu līdzdalības rezultātus. Saskaņā ar 15. pantu Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 par pašu resursiem minētais rezultāts atspoguļo starpību starp:

| — | kopējiem ieņēmumiem, kas saņemti attiecīgajā finanšu gadā, un |
| --- | --- |

—

kopējiem ieņēmumiem, kas saņemti attiecīgajā finanšu gadā, un

| — | kopējiem maksājumiem, kas veikti no kārtējā gada apropriācijām, pieskaitot tādu attiecīgā gada apropriāciju kopsummu, kuras pārnestas uz nākamo gadu. |
| --- | --- |

—

kopējiem maksājumiem, kas veikti no kārtējā gada apropriācijām, pieskaitot tādu attiecīgā gada apropriāciju kopsummu, kuras pārnestas uz nākamo gadu.

Aprēķinā iegūtajam skaitlim pieskaita vai no tā atņem šādas vērtības:

| — | no iepriekšējiem gadiem pārnesto anulēto maksājumu apropriāciju neto atlikumu un visus maksājumus, kas euro kursa svārstību dēļ pārsniedz nediferencētās apropriācijas, kas pārnestas no iepriekšējā gada; |
| --- | --- |

—

no iepriekšējiem gadiem pārnesto anulēto maksājumu apropriāciju neto atlikumu un visus maksājumus, kas euro kursa svārstību dēļ pārsniedz nediferencētās apropriācijas, kas pārnestas no iepriekšējā gada;

| — | piešķirto ieņēmumu izpildi, un |
| --- | --- |

—

piešķirto ieņēmumu izpildi, un

| — | gada laikā iegrāmatoto neto valūtas maiņas kursa peļņas vai zaudējumu atlikumu. |
| --- | --- |

—

gada laikā iegrāmatoto neto valūtas maiņas kursa peļņas vai zaudējumu atlikumu.

No iepriekšējā finanšu gada pārnestās apropriācijas attiecībā uz trešo personu iemaksām un darbu trešo personu uzdevumā, kuras atbilstoši definīcijai nekad netiek anulētas, ir iekļautas kā papildu apropriācijas attiecīgajam finanšu gadam. Ar to ir skaidrojama atšķirība starp pārnestajām apropriācijām no iepriekšējā gada 2014. gada budžeta izpildes pārskatos un tām, kas pārnestas uz nākamo gadu 2013. gada budžeta izpildes pārskatos. Apropriācijas, kas ir atkārtoti pieejamas pēc maksājumu atmaksas kontā, netiek ņemtas vērā, aprēķinot budžeta izpildes rezultātu.

Pārnestās maksājumu apropriācijas ietver automātiskus pārnesumus un pārnesumus atbilstīgi lēmumam. Tādu neizmantoto maksājumu apropriāciju anulēšana, kuras ir pārnestas no iepriekšējā gada, rāda tādu apropriāciju anulēšanu, kuras ir pārnestas automātiski un atbilstīgi lēmumam.

2.2.   2014. GADA ES BUDŽETA IZPILDE

2014. GADA ES BUDŽETA IZPILDE

Budžeta pārpalikums EUR 1,4 miljardu apmērā:

Budžeta pārpalikums EUR 1,4 miljardu apmērā:

| — | pārpalikums galvenokārt rodas no ieņēmumiem (EUR 1,2 miljardi), no pārmērīgas muitas nodokļu ieturēšanas (EUR 0,5 miljardi) un papildu, budžetā neietvertām soda naudām (EUR 0,6 miljardi), |
| --- | --- |

—

pārpalikums galvenokārt rodas no ieņēmumiem (EUR 1,2 miljardi), no pārmērīgas muitas nodokļu ieturēšanas (EUR 0,5 miljardi) un papildu, budžetā neietvertām soda naudām (EUR 0,6 miljardi),

| — | ir neliels izdevumu pārpalikums (EUR 142 miljoni), kas galvenokārt ir no citām iestādēm, jo Komisijas īstenošanas koeficients faktiski ir 100 %, |
| --- | --- |

—

ir neliels izdevumu pārpalikums (EUR 142 miljoni), kas galvenokārt ir no citām iestādēm, jo Komisijas īstenošanas koeficients faktiski ir 100 %,

| — | atlikušie EUR 110 miljoni pārpalikumā ir no valūtas kursa svārstībām. |
| --- | --- |

—

atlikušie EUR 110 miljoni pārpalikumā ir no valūtas kursa svārstībām.

Ieņēmumi:

Ieņēmumi:

| — | ieņēmumi kopumā bija EUR 143,9 miljardi, par EUR 4,9 miljardiem pārsniedzot galīgo pieņemto budžetu, galvenokārt piešķirto ieņēmumu dēļ 5. un 6. ieņēmumu kategorijās – skatīt 4.1. tabulas turpmāk, |
| --- | --- |

—

ieņēmumi kopumā bija EUR 143,9 miljardi, par EUR 4,9 miljardiem pārsniedzot galīgo pieņemto budžetu, galvenokārt piešķirto ieņēmumu dēļ 5. un 6. ieņēmumu kategorijās – skatīt 4.1. tabulas turpmāk,

4.1.

| — | ieņēmumi no soda naudām EUR 4,2 miljardu apmērā tika izmantoti, lai segtu lielāku vajadzību finansēt maksājumu apropriācijas, |
| --- | --- |

—

ieņēmumi no soda naudām EUR 4,2 miljardu apmērā tika izmantoti, lai segtu lielāku vajadzību finansēt maksājumu apropriācijas,

| — | 2014. gadā tika veikta ļoti liela NKI pašu resursu pārskatīšana (EUR 9,5 miljardi) par laika posmu kopš 2002. gada. Tam tomēr uz budžeta ieņēmumiem 2014. gadā bija niecīga ietekme, jo summas faktiski tika koriģētas starp dalībvalstīm (dažām bija jāsaņem kompensācijas, citām bija jāveic maksājumi) un turklāt lielākā daļa summu ir atliktas līdz 2015. gadam. |
| --- | --- |

—

2014. gadā tika veikta ļoti liela NKI pašu resursu pārskatīšana (EUR 9,5 miljardi) par laika posmu kopš 2002. gada. Tam tomēr uz budžeta ieņēmumiem 2014. gadā bija niecīga ietekme, jo summas faktiski tika koriģētas starp dalībvalstīm (dažām bija jāsaņem kompensācijas, citām bija jāveic maksājumi) un turklāt lielākā daļa summu ir atliktas līdz 2015. gadam.

Izdevumi:

Izdevumi:

| — | sākotnējās maksājumu apropriācijas (EUR 135,5 miljardi) bija ļoti zemas – par 6 % zemākas, nekā galīgajā pieņemtajā 2013. gada budžetā. Vēlāk budžeta grozījumos palielināja galīgās pieņemtās apropriācijas līdz EUR 139 miljoniem – skatīt 5.1. tabulu, |
| --- | --- |

—

sākotnējās maksājumu apropriācijas (EUR 135,5 miljardi) bija ļoti zemas – par 6 % zemākas, nekā galīgajā pieņemtajā 2013. gada budžetā. Vēlāk budžeta grozījumos palielināja galīgās pieņemtās apropriācijas līdz EUR 139 miljoniem – skatīt 5.1. tabulu,

5.1.

| — | kopējie maksājumi sasniedza EUR 142,5 miljardus (2013. gadā – 148,5 miljardi) – skatīt 5.3. tabulu, |
| --- | --- |

—

kopējie maksājumi sasniedza EUR 142,5 miljardus (2013. gadā – 148,5 miljardi) – skatīt 5.3. tabulu,

5.3.

| — | maksājumu nepilnīgā īstenošana (pēc pārnesumiem) EUR 32 miljonu apmērā ir viena no viszemākajām reģistrētajām, apstiprinot stingros ierobežojumus, kas uzlikti maksājumu apropriācijām. |
| --- | --- |

—

maksājumu nepilnīgā īstenošana (pēc pārnesumiem) EUR 32 miljonu apmērā ir viena no viszemākajām reģistrētajām, apstiprinot stingros ierobežojumus, kas uzlikti maksājumu apropriācijām.

Saistības un RAL:

Saistības un RAL

| — | pieejamās saistību apropriācijas EUR 149,9 miljardu euro apmērā vispārējā līmenī tika īstenotas tikai par 76 %, un liels apropriāciju apjoms tika pārnests vai pārplānots uz 2015. gadu – skatīt 5.2. tabulu, |
| --- | --- |

—

pieejamās saistību apropriācijas EUR 149,9 miljardu euro apmērā vispārējā līmenī tika īstenotas tikai par 76 %, un liels apropriāciju apjoms tika pārnests vai pārplānots uz 2015. gadu – skatīt 5.2. tabulu,

5.2.

| — | nenokārtotās saistības (RAL) ievērojami samazinājās no EUR 222,4 miljardiem 2013. gada beigās līdz EUR 189,6 miljardiem 2014. gada beigās – skatīt 5.9. tabulu. Tas atspoguļo zemo saistību īstenošanas apjomu, sākoties jaunajam plānošanas periodam – ja 2014. gadā jaunajām programmām būtu veiktas visas apropriācijas, RAL būtu saglabājušās tādā pašā līmenī kā 2013. gadā. |
| --- | --- |

—

nenokārtotās saistības (RAL) ievērojami samazinājās no EUR 222,4 miljardiem 2013. gada beigās līdz EUR 189,6 miljardiem 2014. gada beigās – skatīt 5.9. tabulu. Tas atspoguļo zemo saistību īstenošanas apjomu, sākoties jaunajam plānošanas periodam – ja 2014. gadā jaunajām programmām būtu veiktas visas apropriācijas, RAL būtu saglabājušās tādā pašā līmenī kā 2013. gadā.

RAL

5.9.

RAL

Sīkāku analīzi par budžeta korekcijām, to veikšanas kontekstu, pamatojumu un ietekmi skatīt Komisijas ziņojumā par budžeta un finanšu pārvaldību 2014. gadā, t. i., ziņojuma A daļu “Pārskats par budžeta līmeni”, un B daļu, kur tiek aplūkota katra izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā.

3.   PASKAIDROJUMI SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTU SASKAŅOŠANAI AR BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTIEM

Saskaņā ar finanšu regulu gada saimnieciskās darbības rezultātus aprēķina, pamatojoties uz uzkrāšanas principu grāmatvedībā, bet budžeta izpildes rezultāti ir balstīti uz mainītiem naudas līdzekļu uzskaites noteikumiem. Tā kā budžeta izpildes rezultāti un saimnieciskās darbības rezultāti aptver vienus un tos pašus pamatā esošos darījumus, ir lietderīgi tos kontrolēt, lai nodrošinātu to saskaņojamību.

Saskaņojamie posteņi – ieņēmumi

Saskaņojamie posteņi – ieņēmumi

Faktiskie finanšu gada budžeta ieņēmumi atbilst ieņēmumiem, kas ir ieturēti par prasījumiem, kuri konstatēti attiecīgā gada laikā, un summām, kas ieturētas par iepriekšējos gados konstatētajiem prasījumiem. Tāpēc kārtējā gadā konstatētos, bet vēl neieturētos prasījumus saskaņošanas nolūkā atskaita no saimnieciskās darbības rezultātiem, jo tie nav daļa no budžeta ieņēmumiem. Turpretim iepriekšējos gados konstatētie un kārtējā gadā ieturētie prasījumi jāpievieno saimnieciskās darbības rezultātiem saskaņošanas nolūkā.

Neto uzkrātos ieņēmumus galvenokārt veido uzkrātie lauksaimniecības ieņēmumi, pašu resursi, procenti un dividendes. Ņem vērā tikai neto ietekmi, t. i., kārtējā gadā uzkrātos ieņēmumus, no kuriem atskaitīti iepriekšējā gadā uzkrātie ieņēmumi.

Saskaņojamie posteņi – izdevumi

Saskaņojamie posteņi – izdevumi

Neto uzkrātos izdevumus galvenokārt veido uzkrātie izdevumi gada beigu periodizācijas mērķiem, t. i., attiecināmie izdevumi, kuri radušies ES līdzekļu saņēmējiem, bet par kuriem vēl nav paziņots Komisijai. Lai gan uzkrātie izdevumi netiek uzskatīti par budžeta izdevumiem, kārtējā gadā saistībā ar iepriekšējos gados reģistrētajiem rēķiniem veiktie maksājumi ir daļa no kārtējā gada budžeta izdevumiem.

Priekšfinansējuma neto ietekme ir šādu vienību kombinācija: 1) jaunā priekšfinansējuma summas, kas samaksātas kārtējā gadā un atzītas par attiecīgā gada budžeta izdevumiem; un 2) tāda priekšfinansējuma ieskaits, kas ir samaksāts kārtējā gadā vai iepriekšējos gados, apstiprinot attiecināmās izmaksas. Otrais lielums rāda izdevumus uzkrāto izdevumu izteiksmē, bet ne budžeta pārskatos, jo sākotnējā priekšfinansējuma maksājums jau tika uzskatīts par budžeta izdevumiem tā samaksas brīdī.

Papildus maksājumiem, kas veikti par attiecīgā gada apropriācijām, tā gada apropriācijas, kas pārnestas uz nākamo gadu, ir jāņem vērā, aprēķinot arī attiecīgā gada budžeta izpildes rezultātus (saskaņā ar 15. pantu Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000). Tie paši noteikumi attiecas arī uz budžeta maksājumiem, kas veikti kārtējā gadā, izmantojot no iepriekšējiem gadiem pārnestās un anulētās neizlietotās maksājumu apropriācijas.

Uzkrājumu pārmaiņas ir saistītas ar gada beigu aprēķiniem, kas veikti finanšu pārskatos (galvenokārt pabalsti darbiniekiem), kuri neietekmē budžeta pārskatus. Pie citām saskaņojamām summām pieder, piemēram, pamatlīdzekļu nolietojums, pamatlīdzekļu iegāde, kapitāla nomas maksājumi un finansiālā līdzdalība, kurām ir atšķirīgas budžeta un uzkrāšanas grāmatvedības procedūras.

4.   ES BUDŽETA IEŅĒMUMU IZPILDE

4.1.   KOPSAVILKUMS PAR BUDŽETA IEŅĒMUMU IZPILDI

KOPSAVILKUMS PAR BUDŽETA IEŅĒMUMU IZPILDI

| (miljoni EUR) |
| --- |
| Pozīcija | Ienākumu apropriācijas | Konstatētie pieprasījumi | Ieņēmumi | Ieņēmumi | Nenokārtoti |
| Sākotnēji pieņemtais budžets | Galīgais pieņemtais budžets | Kārtējais gads | Pārnestie | Kopā | Par kārtējā gada prasījumiem | Par pārnestajiem prasījumiem | Kopā | % no budžeta |
| 1. | Pašu resursi | 1 33  960 | 1 28  388 | 1 28  853 | 46 | 1 28  899 | 1 28  841 | 25 | 1 28  867 | 100,37 % | 32 |
| 3. | Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas | — | 5  101 | 10  507 | — | 10  507 | 5  100 | — | 5  100 | 99,98 % | 5  407 |
| 4. | Ieņēmumi no personām, kas saistītas ar Eiropas Savienības iestādēm un organizācijām | 1  275 | 1  275 | 1  248 | 12 | 1  260 | 1  240 | 11 | 1  251 | 98,14 % | 8 |
| 5. | Uzkrātie ieņēmumi no iestāžu administratīvās darbības | 54 | 54 | 578 | 21 | 599 | 563 | 15 | 578 | 1  075,46 % | 21 |
| 6. | Iemaksas un kompensācijas saistībā ar ES nolīgumiem un programmām | 60 | 60 | 3  267 | 228 | 3  496 | 3  120 | 105 | 3  225 | 5  374,97 % | 271 |
| 7. | Procenti par kavētiem maksājumiem un soda naudas | 123 | 3  973 | 2  206 | 10  416 | 12  622 | 1  131 | 3  475 | 4  607 | 115,95 % | 8  016 |
| 8. | Aizņēmumu un aizdevumu darbības | 2 | 153 | 46 | 255 | 301 | 43 | 254 | 297 | 193,72 % | 3 |
| 9. | Dažādi ieņēmumi | 30 | 30 | 15 | 10 | 25 | 13 | 2 | 15 | 50,01 % | 10 |
| Kopā | 1 35  505 | 1 39  034 | 1 46  721 | 10  988 | 1 57  709 | 1 40  052 | 3  888 | 1 43  940 | 103,53 % | 13  769 |

(miljoni EUR)

Pozīcija

Ienākumu apropriācijas

Konstatētie pieprasījumi

Ieņēmumi

Ieņēmumi

Nenokārtoti

Sākotnēji pieņemtais budžets

Galīgais pieņemtais budžets

Kārtējais gads

Pārnestie

Kopā

Par kārtējā gada prasījumiem

Par pārnestajiem prasījumiem

Kopā

% no budžeta

1.

1.

Pašu resursi

1 33  960

1 28  388

1 28  853

46

1 28  899

1 28  841

25

1 28  867

100,37 %

32

3.

3.

Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas

—

5  101

10  507

—

10  507

5  100

—

5  100

99,98 %

5  407

4.

4.

Ieņēmumi no personām, kas saistītas ar Eiropas Savienības iestādēm un organizācijām

1  275

1  275

1  248

12

1  260

1  240

11

1  251

98,14 %

8

5.

5.

Uzkrātie ieņēmumi no iestāžu administratīvās darbības

54

54

578

21

599

563

15

578

1  075,46 %

21

6.

6.

Iemaksas un kompensācijas saistībā ar ES nolīgumiem un programmām

60

60

3  267

228

3  496

3  120

105

3  225

5  374,97 %

271

7.

7.

Procenti par kavētiem maksājumiem un soda naudas

123

3  973

2  206

10  416

12  622

1  131

3  475

4  607

115,95 %

8  016

8.

8.

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

2

153

46

255

301

43

254

297

193,72 %

3

9.

9.

Dažādi ieņēmumi

30

30

15

10

25

13

2

15

50,01 %

10

Kopā

Kopā

1 35  505

1 35  505

1 39  034

1 39  034

1 46  721

1 46  721

10  988

10  988

1 57  709

1 57  709

1 40  052

1 40  052

3  888

3  888

1 43  940

1 43  940

103,53 %

103,53 %

13  769

13  769

Sīkāka informācija par 1. izdevumu kategoriju: Pašu resursi

Sīkāka informācija par 1. izdevumu kategoriju: Pašu resursi

| (miljoni EUR) |
| --- |
| Nodaļa | Ienākumu apropriācijas | Konstatētie pieprasījumi | Ieņēmumi | Ieņēmumi | Nenokārtoti |
| Sākotnējais balsotais budžets | Galīgais pieņemtais budžets | Kārtējais gads | Pārnestie | Kopā | Par kārtējā gada prasījumiem | Par pārnestajiem prasījumiem | Kopā | % no budžeta |
| 11. | Cukura nodevas | 125 | (90) | (69) | — | (69) | (69) | — | (69) | 77,12 % | — |
| 12. | Muitas nodokļi | 16  186 | 16  174 | 16  485 | 46 | 16  531 | 16  473 | 25 | 16  499 | 102,01 % | 32 |
| 13. | PVN | 17  882 | 17  690 | 17  746 | — | 17  746 | 17  746 | — | 17  746 | 100,32 % | — |
| 14. | NKI | 99  767 | 94  614 | 94  863 | — | 94  863 | 94  863 | — | 94  863 | 100,26 % | — |
| 15. | Budžeta nelīdzsvarotību korekcijas | — | — | (172) | — | (172) | (172) | — | (172) | 0,00 % | — |
| Kopā | 1 33  960 | 1 28  388 | 1 28  853 | 46 | 1 28  899 | 1 28  841 | 25 | 1 28  867 | 100,37 % | 32 |

(miljoni EUR)

Nodaļa

Ienākumu apropriācijas

Konstatētie pieprasījumi

Ieņēmumi

Ieņēmumi

Nenokārtoti

Sākotnējais balsotais budžets

Galīgais pieņemtais budžets

Kārtējais gads

Pārnestie

Kopā

Par kārtējā gada prasījumiem

Par pārnestajiem prasījumiem

Kopā

% no budžeta

11.

11.

Cukura nodevas

125

(90)

(69)

—

(69)

(69)

—

(69)

77,12 %

—

12.

12.

Muitas nodokļi

16  186

16  174

16  485

46

16  531

16  473

25

16  499

102,01 %

32

13.

13.

PVN

17  882

17  690

17  746

—

17  746

17  746

—

17  746

100,32 %

—

14.

14.

NKI

99  767

94  614

94  863

—

94  863

94  863

—

94  863

100,26 %

—

15.

15.

Budžeta nelīdzsvarotību korekcijas

—

—

(172)

—

(172)

(172)

—

(172)

0,00 %

—

Kopā

Kopā

1 33  960

1 33  960

1 28  388

1 28  388

1 28  853

1 28  853

46

46

1 28  899

1 28  899

1 28  841

1 28  841

25

25

1 28  867

1 28  867

100,37 %

100,37 %

32

32

Sīkāka informācija par 3. izdevumu kategoriju: Pārpalikumi, atlikumi un pašu resursu korekcijas

Sīkāka informācija par 3. izdevumu kategoriju: Pārpalikumi, atlikumi un pašu resursu korekcijas

| (miljoni EUR) |
| --- |
| Nodaļa | Ienākumu apropriācijas | Konstatētie pieprasījumi | Ieņēmumi | Ieņēmumi | Nenokārtoti |
| Sākotnējais balsotais budžets | Galīgais pieņemtais budžets | Kārtējais gads | Pārnestie | Kopā | Par kārtējā gada prasījumiem | Par pārnestajiem prasījumiem | Kopā | % no budžeta |
| 30. | Pārpalikums no iepriekšējā gada | — | 1  005 | 1  005 | — | 1  005 | 1  005 | — | 1  005 | 100,00 % | — |
| 31. | PVN atlikumi | — | (81) | (284) | — | (284) | (79) | — | (79) | 97,59 % | (205) |
| 32. | NKI atlikumi | — | 4  176 | 9  825 | — | 9  825 | 4  212 | — | 4  212 | 100,87 % | 5  613 |
| 34. | Korekcija par nelīdzdalību JHAP | — | — | (2) | — | (2) | (2) | — | (2) | 0,00 % | — |
| 35. | Apvienotās Karalistes korekcija – labojumi | — | — | (18) | — | (18) | (18) | — | (18) | 0,00 % | — |
| 36. | Apvienotās Karalistes korekcija – pagaidu aprēķins | — | — | (19) | — | (19) | (19) | — | (19) | 0,00 % | — |
| Kopā | — | 5  101 | 10  507 | — | 10  507 | 5  100 | — | 5  100 | 99,98 % | 5  407 |

(miljoni EUR)

Nodaļa

Ienākumu apropriācijas

Konstatētie pieprasījumi

Ieņēmumi

Ieņēmumi

Nenokārtoti

Sākotnējais balsotais budžets

Galīgais pieņemtais budžets

Kārtējais gads

Pārnestie

Kopā

Par kārtējā gada prasījumiem

Par pārnestajiem prasījumiem

Kopā

% no budžeta

30.

30.

Pārpalikums no iepriekšējā gada

—

1  005

1  005

—

1  005

1  005

—

1  005

100,00 %

—

31.

31.

PVN atlikumi

—

(81)

(284)

—

(284)

(79)

—

(79)

97,59 %

(205)

32.

32.

NKI atlikumi

—

4  176

9  825

—

9  825

4  212

—

4  212

100,87 %

5  613

34.

34.

Korekcija par nelīdzdalību JHAP

—

—

(2)

—

(2)

(2)

—

(2)

0,00 %

—

35.

35.

Apvienotās Karalistes korekcija – labojumi

—

—

(18)

—

(18)

(18)

—

(18)

0,00 %

—

36.

36.

Apvienotās Karalistes korekcija – pagaidu aprēķins

—

—

(19)

—

(19)

(19)

—

(19)

0,00 %

—

Kopā

Kopā

—

5  101

5  101

10  507

10  507

—

10  507

10  507

5  100

5  100

—

5  100

5  100

99,98 %

99,98 %

5  407

5  407

4.2.   IEŅĒMUMU IZPILDE

IEŅĒMUMU IZPILDE

4.2.1.   
  2014. gada ieņēmumu pārskats

2014. gada ieņēmumu pārskats

Sākotnēji pieņemtajā budžetā, kuru Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs parakstīja 2013. gada 20. novembrī, maksājumu apropriāciju summa bija EUR 1 35  505 miljoni un no pašu resursiem finansējamais kopējais apjoms bija EUR 1 33  960 miljoni. Ieņēmumu un izdevumu aplēses sākotnējā budžetā parasti tiek koriģētas budžeta gadā, un šādas pārmaiņas tiek norādītas budžeta grozījumos. Korekcijas pašu resursos, kuru pamatā ir NKI, nodrošina, ka budžetā paredzētie ieņēmumi precīzi atbilst budžetā paredzētajiem izdevumiem. Saskaņā ar līdzsvara principu budžeta ieņēmumiem un izdevumiem (maksājumu apropriācijām) jābūt līdzsvarā.

2014. gadā tika pieņemti septiņi budžeta grozījumi. Ņemot tos vērā, kopējie galīgie ieņēmumi 2014. gada budžetā bija EUR 1 39  034 miljoni. To finansēja no pašu resursiem par kopējo summu EUR 1 28  388 miljoni (respektīvi, par EUR 5  572 miljoniem mazāk, nekā sākotnēji prognozēts) un atlikušo daļu – no citiem ieņēmumiem. Lielāka vajadzība finansēt maksājumu apropriācijas tika segta galvenokārt no ieņēmumiem no soda naudām. Turklāt pārpalikums no iepriekšējā finanšu gada un ārkārtas ieņēmumi no PVN un NKI korekcijas par iepriekšējiem gadiem ievērojami samazināja dalībvalstu NKI līdzsvarošanas iemaksas.

Budžetu grozījumi Nr. 2/2014 un Nr. 3/2014 ietvēra soda naudas un uzņēmumu saistītos procentus kopumā EUR 3  850 miljonu apmērā, kas bija zināmi tajā laikā, kad tika izveidoti attiecīgie budžeta grozījumu projekti. Līdz 2014. gada 31. decembrim citas soda naudas jau bija galīgas pēc tam, kad tika pieņemts galīgs tiesas nolēmums, vai arī tāpēc, ka uzņēmumi nepārsūdzēja jaunos lēmumus par soda naudām.

Ieņēmumi, iemaksas un atmaksātie līdzekļi saistībā ar ES nolīgumiem un programmām kopumā bija EUR 3  225 miljoni. Lielākās summas bija saistītas ar ELGF un ELFLA (un jo īpaši ar kontu noskaidrošanu un pārkāpumiem), trešo valstu līdzdalību pētniecības programmās un citām iemaksām un atmaksātiem līdzekļiem saistībā ar ES programmām/darbībām. Lielu daļu no šīs kopsummas veido rezervēti ieņēmumi, kuru dēļ izdevumu pusē parasti tiek grāmatotas papildu apropriācijas.

Saistībā ar pašu resursu rezultātiem tradicionālo pašu resursu ieturēšana bija tuvu prognozētajām summām. Tas ir galvenokārt tāpēc, ka budžeta aplēses, kas tika grozītas, kad izstrādāja budžeta grozījumus Nr. 4/2014 projektu (tās tika samazinātas par EUR 646 miljoniem saskaņā ar jaunajām 2014. gada pavasara prognozēm), tika vēlreiz grozītas budžeta grozījumu Nr. 6/2014 projektā, lai ņemtu vērā faktisko ieturēšanas tempu. Tādējādi aplēses tika palielinātas par EUR 420 miljoniem.

Dalībvalstu veiktie galīgie PVN un NKI maksājumi arī atbilda galīgā budžeta aplēsēm. Atšķirību starp prognozētajām summām un faktiski samaksātajām summām rada atšķirība starp euro maiņas kursu, kas tika izmantots budžeta vajadzībām, un spēkā esošo maiņas kursu laikā, kad dalībvalstis, kas nav EMS sastāvā, faktiski veica maksājumus.

2014. gada korekcijas ietvēra galvenās NKI pārskatīšanas jau kopš 2002. gada. Tādējādi korekcijas bija nepieredzēti lielas, un to visu ES dalībvalstu kopējā summa veidoja EUR 9,5 miljardus. Lai atrisinātu šo ārkārtas situāciju, Padome 2014. gada 18. decembrī pieņēmusi Komisijas priekšlikumu (2014. gada 18. decembra Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1377/2014) atļaut dalībvalstīm atlikt maksājumu līdz 2015. gada 1. septembrim, nerēķinot par to procentus, ievērojot stingrus nosacījumus. Attiecīgi sešas dalībvalstis izvēlējās samaksāt savas korekcijas 2015. gadā. Atliktā maksājuma summa bija EUR 5,4 miljardi.

Saņemamo pašu resursu summa ir saistīta ar 2014. gada 17. decembrī pieņemtajiem budžeta grozījumiem Nr. 2/2014 – Nr. 7/2014. Saskaņā ar 2000. gada 22. maija Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 10. pantu (OV L 130, 31.5.2000., 1. lpp.) ieraksti, kuri atbilst pašu resursu iemaksu atkārtotai korekcijai, tiek veikti 2015. gada februāra pirmajā darbadienā. Korekcijas to dalībvalstu veikto valsts iemaksu ES budžetā apjomā, kuru pamatā ir PVN un NKI, veic katru gadu decembra pirmajā darba dienā.

4.2.2.   
  Pašu resursi ieņēmumi

Pašu resursi ieņēmumi

Lielākā daļa ieņēmumu ir no pašu resursiem. Tas noteikts Līguma 311. pantā, saskaņā ar kuru: “Neskarot citus ieņēmumus, budžetu pilnībā finansē no pašu resursiem”. Vairākumu budžeta izdevumu finansē no pašu resursiem.

Pašu resursus var iedalīt šādās kategorijās:

| 1) | tradicionālie pašu resursi, kurus veido muitas nodokļi un cukura nodevas. Šos pašu resursus piemēro ekonomikas dalībniekiem, un dalībvalstis tos ietur ES vārdā. Tomēr dalībvalstis patur 25 % kā kompensāciju par ieturēšanas izmaksām (20 % kopš 2014. gada). Muitas nodokļus piemēro tādu produktu importam, kuri tiek ievesti no trešām valstīm, un nodokļu likmju pamatā ir kopējais muitas tarifs. Cukura nodevu maksā cukura ražotāji, lai finansētu cukura eksporta atmaksu. Tradicionālie pašu resursi parasti veido +/– 13 % pašu resursu ieņēmumu; |
| --- | --- |

1)

tradicionālie pašu resursi, kurus veido muitas nodokļi un cukura nodevas. Šos pašu resursus piemēro ekonomikas dalībniekiem, un dalībvalstis tos ietur ES vārdā. Tomēr dalībvalstis patur 25 % kā kompensāciju par ieturēšanas izmaksām (20 % kopš 2014. gada). Muitas nodokļus piemēro tādu produktu importam, kuri tiek ievesti no trešām valstīm, un nodokļu likmju pamatā ir kopējais muitas tarifs. Cukura nodevu maksā cukura ražotāji, lai finansētu cukura eksporta atmaksu. Tradicionālie pašu resursi parasti veido +/– 13 % pašu resursu ieņēmumu;

| (2) | pašu resursi, kuru pamatā ir pievienotās vērtības nodoklis (PVN); tos piemēro dalībvalstu PVN bāzei, un bāzes šim nolūkam ir saskaņotas atbilstīgi ES noteikumiem. Vienus un tos pašus procentus piemēro katras dalībvalsts saskaņotajai bāzei. Tomēr ņem vērā PVN bāzi, kas ir ierobežota un nepārsniedz 50 % no katras dalībvalsts NKI. Resursi, kuru pamatā ir PVN, parasti veido aptuveni 12 % no pašu resursu ieņēmumiem; |
| --- | --- |

(2)

pašu resursi, kuru pamatā ir pievienotās vērtības nodoklis (PVN); tos piemēro dalībvalstu PVN bāzei, un bāzes šim nolūkam ir saskaņotas atbilstīgi ES noteikumiem. Vienus un tos pašus procentus piemēro katras dalībvalsts saskaņotajai bāzei. Tomēr ņem vērā PVN bāzi, kas ir ierobežota un nepārsniedz 50 % no katras dalībvalsts NKI. Resursi, kuru pamatā ir PVN, parasti veido aptuveni 12 % no pašu resursu ieņēmumiem;

| 3) | resursi, kuru pamatā ir nacionālais kopienākums (NKI); tos izmanto budžeta ieņēmumu un izdevumu līdzsvarošanai, t. i., lai finansētu to budžeta daļu, kuru nesedz citi ieņēmumu avoti. Vienu un to pašu procentu likmi piemēro katras dalībvalsts NKI, un to nosaka saskaņā ar ES noteikumiem. Resursi, kuru pamatā ir NKI, parasti veido +/– 75 % no pašu resursu ieņēmumiem |
| --- | --- |

3)

resursi, kuru pamatā ir nacionālais kopienākums (NKI); tos izmanto budžeta ieņēmumu un izdevumu līdzsvarošanai, t. i., lai finansētu to budžeta daļu, kuru nesedz citi ieņēmumu avoti. Vienu un to pašu procentu likmi piemēro katras dalībvalsts NKI, un to nosaka saskaņā ar ES noteikumiem. Resursi, kuru pamatā ir NKI, parasti veido +/– 75 % no pašu resursu ieņēmumiem

Pašu resursus piešķir saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumā 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (2007. gada lēmums par pašu resursiem). 2014.–2020. gadam periodam ir pieņemts jauns lēmums, ar kuru izveido ES pašu resursu sistēmu (2014. gada lēmums par pašu resursiem: 2014. gada 26. maija Padomes Lēmums Nr. 2014/335/ES, Euratom). 2014. gada lēmums par pašu resursiem stāsies spēkā pēc tam, kad to būs ratificējušas visas dalībvalstis atbilstoši to konstitucionālajiem noteikumiem (paredzams, ka 2016. gada sākumā). Līdz tam laikam paliek spēkā 2007. gada lēmums par pašu resursiem. Kad lēmums stāsies spēkā, budžeta gadā tiks ņemta vērā tā ietekme ar atpakaļejošu datumu (2014. gada lēmums par pašu resursiem tiks piemērots no 2014. gada 1. janvāra)

4.2.3.   
  Tradicionālie pašu resursi

Tradicionālie pašu resursi

Tradicionālie pašu resursi: visas konstatētās tradicionālo pašu resursu summas ir jāiegrāmato vienā no kompetento iestāžu kontiem:

| — | parastajā kontā, kas noteikts Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta a) apakšpunktā: visas atgūtās vai garantētās summas, |
| --- | --- |

—

parastajā kontā, kas noteikts Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta a) apakšpunktā: visas atgūtās vai garantētās summas,

| — | atsevišķā kontā, kas noteikts Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta b) apakšpunktā: visas summas, kuras vēl nav atgūtas un/vai nav garantētas; šajā kontā var iegrāmatot arī tās summas, kas ir garantētas, bet apstrīdētas. |
| --- | --- |

—

atsevišķā kontā, kas noteikts Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta b) apakšpunktā: visas summas, kuras vēl nav atgūtas un/vai nav garantētas; šajā kontā var iegrāmatot arī tās summas, kas ir garantētas, bet apstrīdētas.

Attiecībā uz atsevišķo kontu dalībvalstis nosūta Komisijai ceturkšņa pārskatu, kurā iekļauj:

| — | iepriekšējā ceturksnī atgūstamo atlikumu, |
| --- | --- |

—

iepriekšējā ceturksnī atgūstamo atlikumu,

| — | konkrētajā ceturksnī konstatētos prasījumus, |
| --- | --- |

—

konkrētajā ceturksnī konstatētos prasījumus,

| — | konkrētajā ceturksnī izdarītos bāzes labojumus (korekcijas/anulēšana), |
| --- | --- |

—

konkrētajā ceturksnī izdarītos bāzes labojumus (korekcijas/anulēšana),

| — | daļēji norakstītās summas (kuras nav pieejamas atbilstīgi Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 17. panta 2. punktam), |
| --- | --- |

—

daļēji norakstītās summas (kuras nav pieejamas atbilstīgi Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 17. panta 2. punktam),

| — | attiecīgajā ceturksnī atgūtās summas, |
| --- | --- |

—

attiecīgajā ceturksnī atgūtās summas,

| — | attiecīgā ceturkšņa beigās atgūstamo atlikumu. |
| --- | --- |

—

attiecīgā ceturkšņa beigās atgūstamo atlikumu.

Tradicionālie pašu resursi jāiegrāmato Komisijas kontā valsts kasē vai dalībvalsts norādītā struktūrā vēlākais pirmajā darbdienā pēc 19. datuma otrajā mēnesī pēc mēneša, kurā prasījums konstatēts (vai atgūts atsevišķa konta gadījumā). Dalībvalstis patur 25 % no tradicionālajiem pašu resursiem kā ieturēšanas izmaksas (20 % atbilstoši 2014. gada lēmums par pašu resursiem). Iespējamos pašu resursu prasījumus koriģē, pamatojoties uz to atgūšanas iespējamību.

4.2.4.   
  Resursi, kuru pamatā ir PVN un NKI

Resursi, kuru pamatā ir PVN un NKI

Pašu resursi, kuru pamatā ir PVN, veidojas, visām dalībvalstīm piemērojot vienotu likmi saskaņotajai PVN bāzei, kuru nosaka saskaņā ar 2007. gada lēmuma par pašu resursiem 2. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Vienotā likme ir noteikta 0,30 %, izņemot 2007.–2013. gada periodu, kurā pieprasītā likme Austrijai bija noteikta 0,225 %, Vācijai 0,15 %, bet Nīderlandei un Zviedrijai – 0,10 % apmērā. Visām dalībvalstīm PVN bāze ir ierobežota un nepārsniedz 50 % no NKI. Saskaņā ar 2014. gada lēmumu par pašu resursiem, pieprasītā likme saglabāsies 0,3 % apmērā, izņemot 2014.–2020. gada periodam, kad pieprasītā likme Vācijai, Nīderlandei un Zviedrijai ir noteikta 0,15 % apmērā.

Resursi, kuru pamatā ir NKI, ir mainīgi resursi, kas ir paredzēti tādu ieņēmumu papildināšanai jebkurā noteiktā gadā, kuri nepieciešami, lai segtu izdevumus, kuri pārsniedz ieturēto summu no tradicionālajiem pašu resursiem, PVN resursiem un dažādiem ieņēmumiem. Ieņēmumi rodas, piemērojot vienotu likmi visu dalībvalstu kopējam NKI. Resursus, kuru pamatā ir PVN un NKI, nosaka, pamatojoties uz PVN un NKI bāzes prognozēm, ko izstrādā provizoriskā budžeta projekta sagatavošanas laikā. Minētās prognozes pēc tam pārskata; rādītājus atjaunina attiecīgajā budžeta gadā, izmantojot budžeta grozījumus. Faktiskie rādītāji par PVN un NKI bāzi ir pieejami gadu pēc attiecīgā budžeta gada beigām. Komisija aprēķina starpības starp summām, kas dalībvalstīm ir jāmaksā, ņemot vērā faktiskās bāzes, un summām, kas ir faktiski samaksātas, pamatojoties uz (pārskatītajām) prognozēm. Komisija pieprasa dalībvalstīm iesniegt šos pozitīvos vai negatīvos PVN un NKI atlikumus līdz tā gada pirmajai decembra darbdienai, kurš seko attiecīgajam budžeta gadam. 2014. gada 18. decembrī Padome pieņēma Regulu (ES, Euratom) Nr. 1377/2014, kas, pamatojoties uz zināmiem nosacījumiem, ļauj dalībvalstīm atlikt PVN un NKI atlikumu nodošanu līdz nākamā gada septembra pirmajai darbadienai. Faktiskajās PVN un NKI bāzēs joprojām var veikt korekcijas turpmākajos četros gados, ja vien netiek sniegta atruna. Iepriekš aprēķinātos atlikumus koriģē, un starpību pieprasa vienlaicīgi ar iepriekšējā budžeta gada PVN un NKI atlikumu.

Pārbaudot PVN pārskatus un NKI datus, Komisija var dalībvalstīm paziņot atrunas par konkrētiem punktiem, kuriem var būt sekas attiecībā uz to pašu resursu iemaksām. Šie punkti, piemēram, var rasties saistībā ar pieņemamu datu trūkumu vai vajadzību izstrādāt atbilstošu metodiku. Šīs atrunas ir uzskatāmas par potenciāliem prasījumiem dalībvalstīm par precīzi nenosakāmām summām, jo to finansiālo ietekmi nevar precīzi aplēst. Ja ir iespējams noteikt precīzu summu, attiecīgi PVN un NKI resursi tiek pieprasīti saistībā ar PVN un NKI atlikumiem vai arī atsevišķiem līdzekļu pieprasījumiem.

4.2.5.   
  AK korekcija

AK korekcija

Šis mehānisms samazina AK pašu resursu maksājumus proporcionāli tā sauktajai “budžeta nelīdzsvarotībai” un attiecīgi palielina pārējo dalībvalstu pašu resursu maksājumus. Budžeta nelīdzsvarotības korekcijas mehānismu Apvienotajai Karalistei Eiropadome ieviesa Fontenblo sanāksmē (1984. gada jūnijā) ar tajā pieņemto 1985. gada 7. maija lēmumu par pašu resursiem. Mehānisma mērķis bija samazināt Apvienotās Karalistes budžeta nelīdzsvarotību, samazinot Apvienotās Karalistes maksājumus ES. Arī Vācijai, Austrijai, Zviedrijai un Nīderlandei ir noteikti mazāki finansējumi ar korekcijas palīdzību (kas nav lielāka par vienu ceturto daļu no šo valstu parastās daļas).

4.2.6.   
  Bruto samazinājums

Bruto samazinājums

Saskaņā ar Eiropadomes 2005. gada 15. un 16. decembra secinājumiem Nīderlandei un Zviedrijai tiek samazināta uz NKI bāzētā gada iemaksa 2007.–2013. gada periodā. Atspoguļojot šos secinājumus, 2007. gada lēmums par pašu resursiem paredz, ka Nīderlande gūs labumu no bruto samazinājuma gada iemaksai uz NKI bāzes EUR 605 miljonu apmērā, bet Zviedrija – EUR 150 miljonu apmērā 2004. gada cenās. Saskaņā ar 2013. gada 7. un 8. februāra Eiropadomes secinājumiem Dānijai, Nīderlandei un Zviedrijai tiek samazināta gada iemaksa, kuras pamatā ir nacionālais kopienākums (NKI) tikai 2014.–2020. gada periodā, un Austrijai tiek samazināta uz NKI bāzētā gada iemaksa tikai 2014.–2016. gada periodā. Dānija, Nīderlande un Zviedrija gūs labumu no šo valstu ikgadējās NKI iemaksas bruto samazinājuma attiecīgi EUR 130 miljonu, EUR 695 miljonu un EUR 185 miljonu apmērā. Austrija gūs labumu no ikgadējās NKI iemaksas bruto samazinājuma EUR 30 miljonu apmērā 2014. gadā, EUR 20 miljonu apmērā 2015. gadā un EUR 10 miljonu apmērā 2016. gadā (visas summas 2011. gada cenās). Šie noteikumi tika ietverti 2014. gada lēmumā par pašu resursiem un tos piemēros (ar atpakaļejošu datumu) pēc tā stāšanās spēkā.

5.   ES BUDŽETA IZDEVUMU IZPILDE

5.1.   DFS: SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU SADALĪJUMS UN PĀRMAIŅAS

DFS: SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU SADALĪJUMS UN PĀRMAIŅAS

| (miljoni EUR) |
| --- |
| DFS izdevumu kategorija | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Budžeta apropriācijas | Papildu apropriācijas | Apropriācijas kopā daudzums | Budžeta apropriācijas | Papildu apropriācijas | Apropriācijas kopā daudzums |
| Sākotnēji pieņemtais budžets | Budžeta grozīšana un pārvedumi | Galīgais pieņemtais budžets | Pārnestās apropriācijas | Piešķirtie ieņēmumi | Sākotnēji pieņemtais budžets | Budžeta grozīšana un pārvedumi | Galīgais pieņemtais budžets | Pārnestās apropriācijas | Piešķirtie ieņēmumi |
| 1 | 2 | 3 = 1 + 2 | 4 | 5 | 6 = 3 + 4 + 5 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 | 11 | 12 = 9 + 10 + 11 |
| 1. | Gudra un iekļaujoša izaugsme | 63  986 | (0) | 63  986 | 150 | 3  474 | 67  611 | 62  393 | 3  470 | 65  863 | 289 | 3  548 | 69  699 |
| | 1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai | 16  484 | — | 16  484 | 0 | 2  645 | 19  129 | 11  441 | 415 | 11  857 | 128 | 3  323 | 15  308 |
| | 1.b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija | 47  502 | — | 47  502 | 150 | 830 | 48  482 | 50  951 | 3  055 | 54  006 | 161 | 224 | 54  392 |
| 2. | Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi | 59  267 | (76) | 59  191 | — | 2  105 | 61  296 | 56  459 | (500) | 55  959 | 35 | 1  968 | 57  962 |
| | t. sk. ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi | 43  778 | — | 43  778 | — | 1  724 | 45  502 | 43  777 | (1) | 43  776 | 13 | 1  724 | 45  514 |
| 3. | Drošība un pilsoniskums | 2  172 | 0 | 2  172 | 3 | 81 | 2  256 | 1  677 | (17) | 1  660 | 10 | 78 | 1  747 |
| 4. | Globālā Eiropa | 8  325 | 98 | 8  423 | 6 | 571 | 9  000 | 6  191 | 734 | 6  925 | 35 | 521 | 7  481 |
| 5. | Administrācija | 8  405 | (1) | 8  405 | 1 | 765 | 9  171 | 8  406 | 0 | 8  406 | 772 | 862 | 10  040 |
| | t. sk.: iestāžu administratīvie izdevumi | 3  532 | — | 3  531 | 1 | 399 | 3  931 | 3  532 | — | 3  531 | 452 | 492 | 4  475 |
| 6. | Kompensācijas | 29 | — | 29 | — | — | 29 | 29 | — | 29 | — | — | 29 |
| 8. | Negatīvā rezerve | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Īpaši instrumenti | 456 | 29 | 485 | 18 | 74 | 577 | 350 | (157) | 193 | 270 | 74 | 536 |
| Kopā | 1 42  640 | 50 | 1 42  690 | 179 | 7  070 | 1 49  939 | 1 35  505 | 3  530 | 1 39  034 | 1  410 | 7  050 | 1 47  495 |

(miljoni EUR)

DFS izdevumu kategorija

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Budžeta apropriācijas

Papildu apropriācijas

Apropriācijas kopā daudzums

Budžeta apropriācijas

Papildu apropriācijas

Apropriācijas kopā daudzums

Sākotnēji pieņemtais budžets

Budžeta grozīšana un pārvedumi

Galīgais pieņemtais budžets

Pārnestās apropriācijas

Piešķirtie ieņēmumi

Sākotnēji pieņemtais budžets

Budžeta grozīšana un pārvedumi

Galīgais pieņemtais budžets

Pārnestās apropriācijas

Piešķirtie ieņēmumi

1

2

3 = 1 + 2

4

5

6 = 3 + 4 + 5

7

8

9 = 7 + 8

10

11

12 = 9 + 10 + 11

1.

1.

Gudra un iekļaujoša izaugsme

63  986

(0)

63  986

150

3  474

67  611

62  393

3  470

65  863

289

3  548

69  699

1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

16  484

16  484

—

16  484

16  484

0

0

2  645

2  645

19  129

19  129

11  441

11  441

415

415

11  857

11  857

128

128

3  323

3  323

15  308

15  308

1.b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija

1.b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija

47  502

47  502

—

47  502

47  502

150

150

830

830

48  482

48  482

50  951

50  951

3  055

3  055

54  006

54  006

161

161

224

224

54  392

54  392

2.

2.

Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

59  267

(76)

59  191

—

2  105

61  296

56  459

(500)

55  959

35

1  968

57  962

t. sk. ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

t. sk. ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

43  778

43  778

—

43  778

43  778

—

1  724

1  724

45  502

45  502

43  777

43  777

(1)

(1)

43  776

43  776

13

13

1  724

1  724

45  514

45  514

3.

3.

Drošība un pilsoniskums

2  172

0

2  172

3

81

2  256

1  677

(17)

1  660

10

78

1  747

4.

4.

Globālā Eiropa

8  325

98

8  423

6

571

9  000

6  191

734

6  925

35

521

7  481

5.

5.

Administrācija

8  405

(1)

8  405

1

765

9  171

8  406

0

8  406

772

862

10  040

t. sk.: iestāžu administratīvie izdevumi

t. sk.: iestāžu administratīvie izdevumi

3  532

3  532

—

3  531

3  531

1

1

399

399

3  931

3  931

3  532

3  532

—

3  531

3  531

452

452

492

492

4  475

4  475

6.

6.

Kompensācijas

29

—

29

—

—

29

29

—

29

—

—

29

8.

8.

Negatīvā rezerve

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

9.

Īpaši instrumenti

456

29

485

18

74

577

350

(157)

193

270

74

536

Kopā

Kopā

1 42  640

1 42  640

50

50

1 42  690

1 42  690

179

179

7  070

7  070

1 49  939

1 49  939

1 35  505

1 35  505

3  530

3  530

1 39  034

1 39  034

1  410

1  410

7  050

7  050

1 47  495

1 47  495

5.2.   DFS: SAISTĪBU APROPRIĀCIJU IZPILDE

DFS: SAISTĪBU APROPRIĀCIJU IZPILDE

| (miljoni EUR) |
| --- |
| DFS izdevumu kategorija | | Veiktās saistības | Apropriāciju pārnešana uz 2015. gadu | Likvidējamās apropriācijas |
| Pieejamās apropriācijas kopā | No galīgā pieņemtā budžeta | No pārnestajām apropriācijām | No piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā | % | Piešķirtie ieņēmumi | Pārnesumi ar lēmumu | Kopā | % | No galīgā pieņemtā budžeta | No pārnestajām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi (EBTA) | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 = 9/1 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 + 12 + 13 | 15 = 14/1 |
| 1. | Gudra un iekļaujoša izaugsme | 67  611 | 44  260 | 150 | 1  561 | 45  972 | 67,99 % | 1  913 | 8  480 | 10  392 | 15,37 % | 11  246 | — | 0 | 11  247 | 16,63 % |
| | 1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai | 19  129 | 16  466 | 0 | 1  552 | 18  018 | 94,19 % | 1  092 | — | 1  092 | 5,71 % | 18 | — | 0 | 19 | 0,10 % |
| | 1.b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija | 48  482 | 27  794 | 150 | 9 | 27  954 | 57,66 % | 820 | 8  480 | 9  300 | 19,18 % | 11  228 | — | — | 11  228 | 23,16 % |
| 2. | Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi | 61  296 | 46  866 | — | 1  397 | 48  263 | 78,74 % | 708 | 2  866 | 3  575 | 5,83 % | 9  458 | — | — | 9  458 | 15,43 % |
| | t. sk. ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi | 45  502 | 42  910 | — | 1  383 | 44  293 | 97,34 % | 341 | 868 | 1  209 | 2,66 % | 0 | — | — | 0 | 0,00 % |
| 3. | Drošība un pilsoniskums | 2  256 | 1  463 | 3 | 41 | 1  507 | 66,81 % | 40 | 254 | 294 | 13,02 % | 455 | — | — | 455 | 20,17 % |
| 4. | Globālā Eiropa | 9  000 | 8  280 | 6 | 203 | 8  489 | 94,32 % | 368 | 136 | 504 | 5,60 % | 7 | — | 0 | 7 | 0,07 % |
| 5. | Administrācija | 9  171 | 8  313 | 1 | 571 | 8  884 | 96,87 % | 195 | 4 | 199 | 2,17 % | 88 | — | — | 88 | 0,96 % |
| | t. sk.: iestāžu administratīvie izdevumi | 3  931 | 3  445 | 1 | 343 | 3  789 | 96,40 % | 56 | 4 | 60 | 0,00 % | 82 | — | — | 82 | 2,09 % |
| 6. | Kompensācijas | 29 | 29 | — | — | 29 | 100,00 % | — | — | — | 0,00 % | — | — | — | — | 0,00 % |
| 8. | Negatīvā rezerve | — | — | — | — | — | 0,00 % | — | — | — | 0,00 % | — | — | — | — | 0,00 % |
| 9. | Īpaši instrumenti | 577 | 45 | 18 | — | 64 | 11,06 % | 74 | 361 | 435 | 75,37 % | 78 | — | — | 78 | 13,57 % |
| Kopā | 1 49  939 | 1 09  256 | 179 | 3  772 | 1 13  208 | 75,50 % | 3  297 | 12  101 | 15  399 | 10,27 % | 21  333 | — | 0 | 21  333 | 14,23 % |

(miljoni EUR)

DFS izdevumu kategorija

Veiktās saistības

Apropriāciju pārnešana uz 2015. gadu

Likvidējamās apropriācijas

Pieejamās apropriācijas kopā

No galīgā pieņemtā budžeta

No pārnestajām apropriācijām

No piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

%

Piešķirtie ieņēmumi

Pārnesumi ar lēmumu

Kopā

%

No galīgā pieņemtā budžeta

No pārnestajām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi (EBTA)

Kopā

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10 = 9/1

11

12

13

14 = 11 + 12 + 13

15 = 14/1

1.

Gudra un iekļaujoša izaugsme

67  611

44  260

150

1  561

45  972

67,99 %

1  913

8  480

10  392

15,37 %

11  246

—

0

11  247

16,63 %

1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

19  129

19  129

16  466

16  466

0

0

1  552

1  552

18  018

18  018

94,19 %

94,19 %

1  092

1  092

—

1  092

1  092

5,71 %

5,71 %

18

18

—

0

0

19

19

0,10 %

0,10 %

1.b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija

1.b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija

48  482

48  482

27  794

27  794

150

150

9

9

27  954

27  954

57,66 %

57,66 %

820

820

8  480

8  480

9  300

9  300

19,18 %

19,18 %

11  228

11  228

—

—

11  228

11  228

23,16 %

23,16 %

2.

Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

61  296

46  866

—

1  397

48  263

78,74 %

708

2  866

3  575

5,83 %

9  458

—

—

9  458

15,43 %

t. sk. ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

t. sk. ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

45  502

45  502

42  910

42  910

—

1  383

1  383

44  293

44  293

97,34 %

97,34 %

341

341

868

868

1  209

1  209

2,66 %

2,66 %

0

0

—

—

0

0

0,00 %

0,00 %

3.

Drošība un pilsoniskums

2  256

1  463

3

41

1  507

66,81 %

40

254

294

13,02 %

455

—

—

455

20,17 %

4.

Globālā Eiropa

9  000

8  280

6

203

8  489

94,32 %

368

136

504

5,60 %

7

—

0

7

0,07 %

5.

Administrācija

9  171

8  313

1

571

8  884

96,87 %

195

4

199

2,17 %

88

—

—

88

0,96 %

t. sk.: iestāžu administratīvie izdevumi

t. sk.: iestāžu administratīvie izdevumi

3  931

3  931

3  445

3  445

1

1

343

343

3  789

3  789

96,40 %

96,40 %

56

56

4

4

60

60

0,00 %

0,00 %

82

82

—

—

82

82

2,09 %

2,09 %

6.

Kompensācijas

29

29

—

—

29

100,00 %

—

—

—

0,00 %

—

—

—

—

0,00 %

8.

Negatīvā rezerve

—

—

—

—

—

0,00 %

—

—

—

0,00 %

—

—

—

—

0,00 %

9.

Īpaši instrumenti

577

45

18

—

64

11,06 %

74

361

435

75,37 %

78

—

—

78

13,57 %

Kopā

Kopā

1 49  939

1 49  939

1 09  256

1 09  256

179

179

3  772

3  772

1 13  208

1 13  208

75,50 %

75,50 %

3  297

3  297

12  101

12  101

15  399

15  399

10,27 %

10,27 %

21  333

21  333

—

0

0

21  333

21  333

14,23 %

14,23 %

5.3.   DFS: MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE

DFS: MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE

| (miljoni EUR) |
| --- |
| DFS izdevumu kategorija | | Veiktie maksājumi | Pārnestās apropriācijas | Likvidējamās apropriācijas |
| Pieejamās apropriācijas kopā | No galīgā pieņemtā budžeta | No pārnestajām apropriācijām | No piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā | % | Automātiskie pārnesumi | Pārnesumi ar lēmumu | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % | No galīgā pieņemtā budžeta | No pārnestajām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi (EBTA) | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 = 10/1 | 12 | 13 | 14 | 15 = 12 + 13 + 14 | 16= 15/1 |
| 1. | Gudra un iekļaujoša izaugsme | 69  699 | 65  730 | 267 | 1  686 | 67  683 | 97,11 % | 121 | 0 | 1  860 | 1  980 | 2,84 % | 12 | 22 | 2 | 36 | 0,05 % |
| | 1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai | 15  308 | 11  740 | 108 | 1  483 | 13  331 | 87,09 % | 104 | 0 | 1  838 | 1  943 | 12,69 % | 12 | 20 | 2 | 33 | 0,22 % |
| | 1.b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija | 54  392 | 53  990 | 159 | 203 | 54  352 | 99,93 % | 16 | — | 21 | 38 | 0,07 % | 0 | 2 | — | 2 | 0,00 % |
| 2. | Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi | 57  962 | 55  050 | 33 | 1  502 | 56  584 | 97,62 % | 34 | 868 | 467 | 1  369 | 2,36 % | 7 | 2 | — | 9 | 0,02 % |
| | t. sk. ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi | 45  514 | 42  891 | 12 | 1  383 | 44  287 | 97,30 % | 16 | 868 | 341 | 1  226 | 2,69 % | 0 | 1 | — | 2 | 0,00 % |
| 3. | Drošība un pilsoniskums | 1  747 | 1  648 | 8 | 55 | 1  711 | 97,94 % | 8 | 0 | 23 | 31 | 1,75 % | 4 | 2 | 0 | 5 | 0,31 % |
| 4. | Globālā Eiropa | 7  481 | 6  880 | 29 | 297 | 7  206 | 96,32 % | 34 | 9 | 224 | 267 | 3,57 % | 2 | 6 | 0 | 8 | 0,10 % |
| 5. | Administrācija | 10  040 | 7  643 | 697 | 480 | 8  819 | 87,84 % | 673 | 4 | 382 | 1  060 | 10,55 % | 86 | 75 | — | 161 | 1,61 % |
| | t. sk.: iestāžu administratīvie izdevumi | 4  475 | 3  027 | 402 | 300 | 3  729 | 83,33 % | 418 | 4 | 192 | 614 | 13,72 % | 82 | 50 | — | 132 | 2,94 % |
| 6. | Kompensācijas | 29 | 29 | — | — | 29 | 100,00 % | — | — | — | — | 0,00 % | — | — | — | — | 0,00 % |
| 8. | Negatīvā rezerve | — | — | — | — | — | 0,00 % | — | — | — | — | 0,00 % | — | — | — | — | 0,00 % |
| 9. | Īpaši instrumenti | 536 | 157 | 270 | 38 | 465 | 86,70 % | 0 | 36 | 35 | 71 | 13,28 % | 0 | 0 | — | 0 | 0,02 % |
| Kopā | 1 47  495 | 1 37  136 | 1  304 | 4  057 | 1 42  497 | 96,61 % | 870 | 917 | 2  991 | 4  778 | 3,24 % | 112 | 106 | 2 | 220 | 0,15 % |

(miljoni EUR)

DFS izdevumu kategorija

Veiktie maksājumi

Pārnestās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

Pieejamās apropriācijas kopā

No galīgā pieņemtā budžeta

No pārnestajām apropriācijām

No piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

%

Automātiskie pārnesumi

Pārnesumi ar lēmumu

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

No galīgā pieņemtā budžeta

No pārnestajām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi (EBTA)

Kopā

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11 = 10/1

12

13

14

15 = 12 + 13 + 14

16= 15/1

1.

Gudra un iekļaujoša izaugsme

69  699

65  730

267

1  686

67  683

97,11 %

121

0

1  860

1  980

2,84 %

12

22

2

36

0,05 %

1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

15  308

15  308

11  740

11  740

108

108

1  483

1  483

13  331

13  331

87,09 %

87,09 %

104

104

0

0

1  838

1  838

1  943

1  943

12,69 %

12,69 %

12

12

20

20

2

2

33

33

0,22 %

0,22 %

1.b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija

1.b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija

54  392

54  392

53  990

53  990

159

159

203

203

54  352

54  352

99,93 %

99,93 %

16

16

—

21

21

38

38

0,07 %

0,07 %

0

0

2

2

—

2

2

0,00 %

0,00 %

2.

Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

57  962

55  050

33

1  502

56  584

97,62 %

34

868

467

1  369

2,36 %

7

2

—

9

0,02 %

t. sk. ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

t. sk. ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

45  514

45  514

42  891

42  891

12

12

1  383

1  383

44  287

44  287

97,30 %

97,30 %

16

16

868

868

341

341

1  226

1  226

2,69 %

2,69 %

0

0

1

1

—

2

2

0,00 %

0,00 %

3.

Drošība un pilsoniskums

1  747

1  648

8

55

1  711

97,94 %

8

0

23

31

1,75 %

4

2

0

5

0,31 %

4.

Globālā Eiropa

7  481

6  880

29

297

7  206

96,32 %

34

9

224

267

3,57 %

2

6

0

8

0,10 %

5.

Administrācija

10  040

7  643

697

480

8  819

87,84 %

673

4

382

1  060

10,55 %

86

75

—

161

1,61 %

t. sk.: iestāžu administratīvie izdevumi

t. sk.: iestāžu administratīvie izdevumi

4  475

4  475

3  027

3  027

402

402

300

300

3  729

3  729

83,33 %

83,33 %

418

418

4

4

192

192

614

614

13,72 %

13,72 %

82

82

50

50

—

132

132

2,94 %

2,94 %

6.

Kompensācijas

29

29

—

—

29

100,00 %

—

—

—

—

0,00 %

—

—

—

—

0,00 %

8.

Negatīvā rezerve

—

—

—

—

—

0,00 %

—

—

—

—

0,00 %

—

—

—

—

0,00 %

9.

Īpaši instrumenti

536

157

270

38

465

86,70 %

0

36

35

71

13,28 %

0

0

—

0

0,02 %

Kopā

Kopā

1 47  495

1 47  495

1 37  136

1 37  136

1  304

1  304

4  057

4  057

1 42  497

1 42  497

96,61 %

96,61 %

870

870

917

917

2  991

2  991

4  778

4  778

3,24 %

3,24 %

112

112

106

106

2

2

220

220

0,15 %

0,15 %

5.4.   DFS: NENOKĀRTOTO SAISTĪBU PĀRMAIŅAS PA POLITIKAS JOMĀM (RAL)

DFS: NENOKĀRTOTO SAISTĪBU PĀRMAIŅAS PA POLITIKAS JOMĀM (RAL)

| (miljoni EUR) |
| --- |
| DFS izdevumu kategorija | Iepriekšējā gada beigās nenokārtotās saistības | Saistības gada laikā | |
| No iepriekšējā gada pārnestās saistības | Saistību atcelšana/pārvērtēšana/anulēšana | Maksājumi | Gada beigās nenokārtotās saistības | Gada laikā izveidotās saistības | Maksājumi | Tādu saistību anulēšana, kuras nevar pārnest | Gada beigās nenokārtotās saistības | Gada beigās nenokārtoto saistību kopsumma |
| 1. | Gudra un iekļaujoša izaugsme | 1 66  761 | (2  037) | (60  662) | 1 04  062 | 45  972 | (7  021) | (4) | 38  947 | 1 43  009 |
| | 1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai | 29  657 | (808) | (8  167) | 20  681 | 18  018 | (5  164) | (4) | 12  850 | 33  532 |
| | 1.b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija | 1 37  105 | (1  229) | (52  494) | 83  381 | 27  954 | (1  857) | (0) | 26  096 | 1 09  477 |
| 2. | Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi | 27  978 | (275) | (11  930) | 15  773 | 48  263 | (44  655) | (0) | 3  609 | 19  382 |
| | t. sk. ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi | 40 | (3) | (21) | 16 | 44  293 | (44  266) | — | 27 | 43 |
| 3. | Drošība un pilsoniskums | 3  092 | (306) | (944) | 1  841 | 1  507 | (767) | — | 740 | 2  582 |
| 4. | Globālā Eiropa | 23  285 | (721) | (5  490) | 17  075 | 8  489 | (1  716) | (1) | 6  772 | 23  846 |
| 5. | Administrācija | 892 | (182) | (709) | 1 | 8  884 | (8  110) | (9) | 765 | 766 |
| | t. sk.: iestāžu administratīvie izdevumi | 557 | (156) | (402) | — | 3  789 | (3  328) | (8) | 453 | 453 |
| 6. | Kompensācijas | — | — | — | — | 29 | (29) | — | — | — |
| 8. | Negatīvā rezerve | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Īpaši instrumenti | 401 | (0) | (401) | — | 64 | (64) | — | 0 | 0 |
| Kopā | 2 22  410 | (3  522) | (80  136) | 1 38  753 | 1 13  208 | (62  361) | (14) | 50  832 | 1 89  585 |

(miljoni EUR)

DFS izdevumu kategorija

Iepriekšējā gada beigās nenokārtotās saistības

Saistības gada laikā

No iepriekšējā gada pārnestās saistības

Saistību atcelšana/pārvērtēšana/anulēšana

Maksājumi

Gada beigās nenokārtotās saistības

Gada laikā izveidotās saistības

Maksājumi

Tādu saistību anulēšana, kuras nevar pārnest

Gada beigās nenokārtotās saistības

Gada beigās nenokārtoto saistību kopsumma

1.

Gudra un iekļaujoša izaugsme

1 66  761

(2  037)

(60  662)

1 04  062

45  972

(7  021)

(4)

38  947

1 43  009

1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

29  657

29  657

(808)

(808)

(8  167)

(8  167)

20  681

20  681

18  018

18  018

(5  164)

(5  164)

(4)

(4)

12  850

12  850

33  532

33  532

1.b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija

1.b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija

1 37  105

1 37  105

(1  229)

(1  229)

(52  494)

(52  494)

83  381

83  381

27  954

27  954

(1  857)

(1  857)

(0)

(0)

26  096

26  096

1 09  477

1 09  477

2.

Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

27  978

(275)

(11  930)

15  773

48  263

(44  655)

(0)

3  609

19  382

t. sk. ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

t. sk. ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

40

40

(3)

(3)

(21)

(21)

16

16

44  293

44  293

(44  266)

(44  266)

—

27

27

43

43

3.

Drošība un pilsoniskums

3  092

(306)

(944)

1  841

1  507

(767)

—

740

2  582

4.

Globālā Eiropa

23  285

(721)

(5  490)

17  075

8  489

(1  716)

(1)

6  772

23  846

5.

Administrācija

892

(182)

(709)

1

8  884

(8  110)

(9)

765

766

t. sk.: iestāžu administratīvie izdevumi

t. sk.: iestāžu administratīvie izdevumi

557

557

(156)

(156)

(402)

(402)

—

3  789

3  789

(3  328)

(3  328)

(8)

(8)

453

453

453

453

6.

Kompensācijas

—

—

—

—

29

(29)

—

—

—

8.

Negatīvā rezerve

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Īpaši instrumenti

401

(0)

(401)

—

64

(64)

—

0

0

Kopā

Kopā

2 22  410

2 22  410

(3  522)

(3  522)

(80  136)

(80  136)

1 38  753

1 38  753

1 13  208

1 13  208

(62  361)

(62  361)

(14)

(14)

50  832

50  832

1 89  585

1 89  585

5.5.   DFS: NENOKĀRTOTO SAISTĪBU SADALĪJUMS PA GADIEM, KAD TĀS RADUŠĀS

DFS: NENOKĀRTOTO SAISTĪBU SADALĪJUMS PA GADIEM, KAD TĀS RADUŠĀS

| (miljoni EUR) |
| --- |
| DFS Izdevumu kategorija | < 2008 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Kopā |
| 1. | Gudra un iekļaujoša izaugsme | 2  915 | 414 | 1  578 | 4  327 | 11  007 | 27  951 | 55  870 | 38  947 | 1 43  009 |
| | 1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai | 255 | 211 | 1  260 | 2  274 | 3  001 | 5  451 | 8  230 | 12  850 | 33  532 |
| | 1.b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija | 2  660 | 203 | 318 | 2  053 | 8  007 | 22  500 | 47  640 | 26  096 | 1 09  477 |
| 2. | Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi | 338 | 50 | 93 | 116 | 193 | 3  524 | 11  459 | 3  609 | 19  382 |
| | t. sk. ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi | 0 | — | — | 0 | 0 | 9 | 7 | 27 | 43 |
| 3. | Drošība un pilsoniskums | 14 | 31 | 73 | 158 | 261 | 497 | 807 | 740 | 2  582 |
| 4. | Globālā Eiropa | 944 | 539 | 842 | 1  336 | 2  800 | 4  686 | 5  928 | 6  772 | 23  846 |
| 5. | Administrācija | — | — | — | — | — | 0 | 1 | 765 | 766 |
| | t. sk.: iestāžu administratīvie izdevumi | — | — | — | — | — | — | — | 453 | 453 |
| 6. | Kompensācijas | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negatīvā rezerve | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Īpaši instrumenti | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 | 0 |
| Kopā | 4  211 | 1  034 | 2  586 | 5  937 | 14  261 | 36  658 | 74  066 | 50  832 | 1 89  585 |

(miljoni EUR)

DFS Izdevumu kategorija

< 2008

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Kopā

1.

Gudra un iekļaujoša izaugsme

2  915

414

1  578

4  327

11  007

27  951

55  870

38  947

1 43  009

1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

255

255

211

211

1  260

1  260

2  274

2  274

3  001

3  001

5  451

5  451

8  230

8  230

12  850

12  850

33  532

33  532

1.b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija

1.b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija

2  660

2  660

203

203

318

318

2  053

2  053

8  007

8  007

22  500

22  500

47  640

47  640

26  096

26  096

1 09  477

1 09  477

2.

Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

338

50

93

116

193

3  524

11  459

3  609

19  382

t. sk. ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

t. sk. ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

0

0

—

—

0

0

0

0

9

9

7

7

27

27

43

43

3.

Drošība un pilsoniskums

14

31

73

158

261

497

807

740

2  582

4.

Globālā Eiropa

944

539

842

1  336

2  800

4  686

5  928

6  772

23  846

5.

Administrācija

—

—

—

—

—

0

1

765

766

t. sk.: iestāžu administratīvie izdevumi

t. sk.: iestāžu administratīvie izdevumi

—

—

—

—

—

—

—

453

453

453

453

6.

Kompensācijas

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negatīvā rezerve

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Īpaši instrumenti

—

—

—

—

—

—

0

0

0

Kopā

Kopā

4  211

4  211

1  034

1  034

2  586

2  586

5  937

5  937

14  261

14  261

36  658

36  658

74  066

74  066

50  832

50  832

1 89  585

1 89  585

5.6.   POLITIKAS JOMA: SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU SADALĪJUMS UN PĀRMAIŅAS

POLITIKAS JOMA: SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU SADALĪJUMS UN PĀRMAIŅAS

| (miljoni EUR) |
| --- |
| Politikas joma | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Budžeta apropriācijas | Papildu apropriācijas | Apropriācijas kopā daudzums | Budžeta apropriācijas | Papildu apropriācijas | Apropriācijas kopā daudzums |
| Sākotnēji pieņemtais budžets | Budžeta grozīšana un pārvedumi | Galīgais pieņemtais budžets | Pārnestie | Piešķirtie ieņēmumi | Sākotnēji pieņemtais budžets | Budžeta grozīšana un pārvedumi | Galīgais pieņemtais budžets | Pārnestie | Piešķirtie ieņēmumi |
| 1 | 2 | 3 = 1 + 2 | 4 | 5 | 6 = 3 + 4 + 5 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 | 11 | 12 = 9 + 10 + 11 |
| 01 | Ekonomika un finanses | 213 | 20 | 233 | — | 118 | 351 | 297 | 2 | 300 | 8 | 121 | 429 |
| 02 | Uzņēmējdarbība un rūpniecība | 2  536 | (10) | 2  526 | — | 228 | 2  754 | 2  105 | 60 | 2  165 | 14 | 308 | 2  486 |
| 03 | Konkurence | 94 | (1) | 93 | — | 6 | 100 | 94 | (1) | 93 | 8 | 6 | 107 |
| 04 | Nodarbinātība, sociālās lietas un iekļautība | 13  839 | 90 | 13  929 | 168 | 581 | 14  678 | 11  622 | (341) | 11  280 | 51 | 191 | 11  522 |
| 05 | Lauksaimniecība un lauku attīstība | 58  047 | (22) | 58  025 | — | 2  117 | 60  141 | 55  635 | (518) | 55  117 | 22 | 1  981 | 57  120 |
| 06 | Mobilitāte un transports | 2  867 | (7) | 2  860 | — | 71 | 2  931 | 1  003 | 1 | 1  004 | 6 | 80 | 1  089 |
| 07 | Vide | 407 | 1 | 408 | — | 22 | 430 | 346 | 1 | 347 | 18 | 19 | 384 |
| 08 | Pētniecība un inovācija | 6  215 | (53) | 6  162 | — | 1  031 | 7  193 | 4  107 | (11) | 4  096 | 35 | 1  490 | 5  621 |
| 09 | Komunikācijas tīkli, saturs un tehnoloģijas | 1  637 | (26) | 1  612 | — | 148 | 1  759 | 961 | 107 | 1  068 | 16 | 259 | 1  343 |
| 10 | Tiešā pētniecība | 425 | (23) | 401 | — | 580 | 982 | 420 | (23) | 397 | 55 | 497 | 949 |
| 11 | Jūrlietas un zivsaimniecība | 1  066 | (76) | 991 | — | 30 | 1  021 | 780 | 8 | 788 | 5 | 30 | 823 |
| 12 | Iekš. tirgus un pakalpojumi | 117 | 1 | 118 | 0 | 15 | 133 | 117 | (3) | 114 | 6 | 15 | 134 |
| 13 | Reģionālā politika un pilsētpolitika | 33  073 | 81 | 33  154 | — | 354 | 33  508 | 40  223 | 3  244 | 43  467 | 391 | 136 | 43  995 |
| 14 | Nodokļi un muitas savienība | 157 | 0 | 158 | — | 7 | 164 | 122 | 10 | 133 | 7 | 6 | 146 |
| 15 | Izglītība un kultūra | 2  820 | 57 | 2  877 | — | 453 | 3  330 | 2  242 | 178 | 2  420 | 12 | 537 | 2  969 |
| 16 | Komunikācija | 246 | 2 | 248 | — | 11 | 259 | 245 | 6 | 251 | 14 | 11 | 276 |
| 17 | Veselības un patērētāju aizsardzība | 618 | (2) | 616 | 1 | 26 | 643 | 567 | (13) | 553 | 12 | 25 | 590 |
| 18 | Iekšlietas | 1  201 | 0 | 1  202 | 2 | 39 | 1  243 | 763 | 5 | 768 | 4 | 31 | 803 |
| 19 | Ārpolitikas instrumenti | 733 | (55) | 678 | 5 | 55 | 739 | 463 | 74 | 537 | 3 | 52 | 593 |
| 20 | Tirdzniecība | 121 | (2) | 119 | — | 3 | 122 | 115 | 1 | 116 | 3 | 3 | 123 |
| 21 | Attīstītība un sadarbība | 5  084 | 121 | 5  204 | 1 | 263 | 5  469 | 3  658 | 286 | 3  944 | 26 | 222 | 4  192 |
| 22 | Paplašināšanās | 1  520 | (45) | 1  475 | — | 13 | 1  488 | 904 | (12) | 892 | 5 | 12 | 908 |
| 23 | Humānā palīdzība un civilā aizsardzība | 1  006 | 158 | 1  164 | — | 75 | 1  240 | 851 | 564 | 1  415 | 8 | 75 | 1  498 |
| 24 | Krāpšanas apkarošana | 78 | (2) | 77 | — | 1 | 77 | 75 | 0 | 75 | 9 | 1 | 84 |
| 25 | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas | 194 | (0) | 194 | — | 11 | 205 | 195 | (0) | 195 | 15 | 11 | 221 |
| 26 | Komisijas administrācija | 1  001 | (40) | 961 | 0 | 162 | 1  124 | 991 | (30) | 961 | 160 | 164 | 1  285 |
| 27 | Budžets | 96 | (11) | 84 | — | 8 | 92 | 96 | (11) | 84 | 7 | 8 | 99 |
| 28 | Revīzija | 12 | (0) | 12 | — | 1 | 12 | 12 | (0) | 12 | 1 | 1 | 13 |
| 29 | Statistika | 132 | 0 | 132 | — | 14 | 146 | 152 | (21) | 131 | 6 | 22 | 160 |
| 30 | Pensijas un ar tām saistītie izdevumi | 1  450 | 44 | 1  494 | — | 2 | 1  495 | 1  450 | 44 | 1  494 | — | 2 | 1  495 |
| 31 | Valodu dienesti | 388 | 3 | 391 | — | 87 | 478 | 388 | 3 | 391 | 20 | 87 | 498 |
| 32 | Enerģētika | 933 | 24 | 958 | — | 128 | 1  086 | 588 | 68 | 656 | 5 | 144 | 805 |
| 33 | Tieslietas | 203 | 2 | 205 | — | 11 | 216 | 193 | (6) | 187 | 4 | 12 | 202 |
| 34 | Klimata politika | 121 | 0 | 122 | — | 1 | 122 | 43 | 9 | 52 | 3 | 1 | 55 |
| 40 | Rezerves | 456 | (179) | 277 | — | — | 277 | 150 | (150) | — | — | — | — |
| 90 | Citas iestādes | 3  532 | (0) | 3  531 | 1 | 399 | 3  931 | 3  532 | (0) | 3  531 | 452 | 492 | 4  475 |
| Kopā | 1 42  640 | 50 | 1 42  690 | 179 | 7  070 | 1 49  939 | 1 35  505 | 3  530 | 1 39  034 | 1  410 | 7  050 | 1 47  495 |

(miljoni EUR)

Politikas joma

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Budžeta apropriācijas

Papildu apropriācijas

Apropriācijas kopā daudzums

Budžeta apropriācijas

Papildu apropriācijas

Apropriācijas kopā daudzums

Sākotnēji pieņemtais budžets

Budžeta grozīšana un pārvedumi

Galīgais pieņemtais budžets

Pārnestie

Piešķirtie ieņēmumi

Sākotnēji pieņemtais budžets

Budžeta grozīšana un pārvedumi

Galīgais pieņemtais budžets

Pārnestie

Piešķirtie ieņēmumi

1

2

3 = 1 + 2

4

5

6 = 3 + 4 + 5

7

8

9 = 7 + 8

10

11

12 = 9 + 10 + 11

01

01

Ekonomika un finanses

213

20

233

—

118

351

297

2

300

8

121

429

02

02

Uzņēmējdarbība un rūpniecība

2  536

(10)

2  526

—

228

2  754

2  105

60

2  165

14

308

2  486

03

03

Konkurence

94

(1)

93

—

6

100

94

(1)

93

8

6

107

04

04

Nodarbinātība, sociālās lietas un iekļautība

13  839

90

13  929

168

581

14  678

11  622

(341)

11  280

51

191

11  522

05

05

Lauksaimniecība un lauku attīstība

58  047

(22)

58  025

—

2  117

60  141

55  635

(518)

55  117

22

1  981

57  120

06

06

Mobilitāte un transports

2  867

(7)

2  860

—

71

2  931

1  003

1

1  004

6

80

1  089

07

07

Vide

407

1

408

—

22

430

346

1

347

18

19

384

08

08

Pētniecība un inovācija

6  215

(53)

6  162

—

1  031

7  193

4  107

(11)

4  096

35

1  490

5  621

09

09

Komunikācijas tīkli, saturs un tehnoloģijas

1  637

(26)

1  612

—

148

1  759

961

107

1  068

16

259

1  343

10

10

Tiešā pētniecība

425

(23)

401

—

580

982

420

(23)

397

55

497

949

11

11

Jūrlietas un zivsaimniecība

1  066

(76)

991

—

30

1  021

780

8

788

5

30

823

12

12

Iekš. tirgus un pakalpojumi

117

1

118

0

15

133

117

(3)

114

6

15

134

13

13

Reģionālā politika un pilsētpolitika

33  073

81

33  154

—

354

33  508

40  223

3  244

43  467

391

136

43  995

14

14

Nodokļi un muitas savienība

157

0

158

—

7

164

122

10

133

7

6

146

15

15

Izglītība un kultūra

2  820

57

2  877

—

453

3  330

2  242

178

2  420

12

537

2  969

16

16

Komunikācija

246

2

248

—

11

259

245

6

251

14

11

276

17

17

Veselības un patērētāju aizsardzība

618

(2)

616

1

26

643

567

(13)

553

12

25

590

18

18

Iekšlietas

1  201

0

1  202

2

39

1  243

763

5

768

4

31

803

19

19

Ārpolitikas instrumenti

733

(55)

678

5

55

739

463

74

537

3

52

593

20

20

Tirdzniecība

121

(2)

119

—

3

122

115

1

116

3

3

123

21

21

Attīstītība un sadarbība

5  084

121

5  204

1

263

5  469

3  658

286

3  944

26

222

4  192

22

22

Paplašināšanās

1  520

(45)

1  475

—

13

1  488

904

(12)

892

5

12

908

23

23

Humānā palīdzība un civilā aizsardzība

1  006

158

1  164

—

75

1  240

851

564

1  415

8

75

1  498

24

24

Krāpšanas apkarošana

78

(2)

77

—

1

77

75

0

75

9

1

84

25

25

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

194

(0)

194

—

11

205

195

(0)

195

15

11

221

26

26

Komisijas administrācija

1  001

(40)

961

0

162

1  124

991

(30)

961

160

164

1  285

27

27

Budžets

96

(11)

84

—

8

92

96

(11)

84

7

8

99

28

28

Revīzija

12

(0)

12

—

1

12

12

(0)

12

1

1

13

29

29

Statistika

132

0

132

—

14

146

152

(21)

131

6

22

160

30

30

Pensijas un ar tām saistītie izdevumi

1  450

44

1  494

—

2

1  495

1  450

44

1  494

—

2

1  495

31

31

Valodu dienesti

388

3

391

—

87

478

388

3

391

20

87

498

32

32

Enerģētika

933

24

958

—

128

1  086

588

68

656

5

144

805

33

33

Tieslietas

203

2

205

—

11

216

193

(6)

187

4

12

202

34

34

Klimata politika

121

0

122

—

1

122

43

9

52

3

1

55

40

40

Rezerves

456

(179)

277

—

—

277

150

(150)

—

—

—

—

90

90

Citas iestādes

3  532

(0)

3  531

1

399

3  931

3  532

(0)

3  531

452

492

4  475

Kopā

Kopā

1 42  640

1 42  640

50

50

1 42  690

1 42  690

179

179

7  070

7  070

1 49  939

1 49  939

1 35  505

1 35  505

3  530

3  530

1 39  034

1 39  034

1  410

1  410

7  050

7  050

1 47  495

1 47  495

5.6.1.   
  Politikas joma: budžeta un faktisko saistību salīdzinājums

Politikas joma: budžeta un faktisko saistību salīdzinājums

| (miljoni EUR) |
| --- |
| Politikas joma | Sākotnēji pieņemtais budžets | Budžeta grozīšana un pārvedumi | Galīgais pieņemtais budžets | Papildu apropriācijas (23) | Kopējās pieejamās apropriācijas | Veiktās saistības |
| 01 | Ekonomika un finanses | 213 | 20 | 233 | 118 | 351 | 236 |
| 02 | Uzņēmējdarbība un rūpniecība | 2  536 | (10) | 2  526 | 228 | 2  754 | 2  608 |
| 03 | Konkurence | 94 | (1) | 93 | 6 | 100 | 97 |
| 04 | Nodarbinātība, sociālās lietas un iekļautība | 13  839 | 90 | 13  929 | 750 | 14  678 | 10  312 |
| 05 | Lauksaimniecība un lauku attīstība | 58  047 | (22) | 58  025 | 2  117 | 60  141 | 47  789 |
| 06 | Mobilitāte un transports | 2  867 | (7) | 2  860 | 71 | 2  931 | 2  879 |
| 07 | Vide | 407 | 1 | 408 | 22 | 430 | 423 |
| 08 | Pētniecība un inovācija | 6  215 | (53) | 6  162 | 1  031 | 7  193 | 7  002 |
| 09 | Komunikācijas tīkli, saturs un tehnoloģijas | 1  637 | (26) | 1  612 | 148 | 1  759 | 1  708 |
| 10 | Tiešā pētniecība | 425 | (23) | 401 | 580 | 982 | 535 |
| 11 | Jūrlietas un zivsaimniecība | 1  066 | (76) | 991 | 30 | 1  021 | 218 |
| 12 | Iekšējais tirgus un pakalpojumi | 117 | 1 | 118 | 16 | 133 | 123 |
| 13 | Reģionālā politika un pilsētpolitika | 33  073 | 81 | 33  154 | 354 | 33  508 | 17  078 |
| 14 | Nodokļu politika un muitas savienība | 157 | — | 158 | 7 | 164 | 160 |
| 15 | Izglītība un kultūra | 2  820 | 57 | 2  877 | 453 | 3  330 | 3  223 |
| 16 | Komunikācija | 246 | 2 | 248 | 11 | 259 | 252 |
| 17 | Veselības un patērētāju aizsardzība | 618 | (2) | 616 | 27 | 643 | 624 |
| 18 | Iekšlietas | 1  201 | — | 1  202 | 41 | 1  243 | 523 |
| 19 | Ārpolitikas instrumenti | 733 | (55) | 678 | 61 | 739 | 687 |
| 20 | Tirdzniecība | 121 | (2) | 119 | 3 | 122 | 120 |
| 21 | Attīstība un sadarbība | 5  084 | 121 | 5  204 | 264 | 5  469 | 5  353 |
| 22 | Paplašināšanās | 1  520 | (45) | 1  475 | 13 | 1  488 | 1  440 |
| 23 | Humānā palīdzība un civilā aizsardzība | 1  006 | 158 | 1  164 | 75 | 1  240 | 1  187 |
| 24 | Krāpšanas apkarošana | 78 | (2) | 77 | 1 | 77 | 77 |
| 25 | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas | 194 | — | 194 | 11 | 205 | 198 |
| 26 | Komisijas administrācija | 1  001 | (40) | 961 | 162 | 1  124 | 1  070 |
| 27 | Budžets | 96 | (11) | 84 | 8 | 92 | 89 |
| 28 | Revīzija | 12 | — | 12 | 1 | 12 | 12 |
| 29 | Statistika | 132 | — | 132 | 14 | 146 | 140 |
| 30 | Pensijas un ar tām saistītie izdevumi | 1  450 | 44 | 1  494 | 2 | 1  495 | 1  493 |
| 31 | Valodu dienesti | 388 | 3 | 391 | 87 | 478 | 444 |
| 32 | Enerģētika | 933 | 24 | 958 | 128 | 1  086 | 990 |
| 33 | Tieslietas | 203 | 2 | 205 | 11 | 216 | 209 |
| 34 | Klimata politika | 121 | — | 122 | 1 | 122 | 122 |
| 40 | Rezerves | 456 | (179) | 277 | — | 277 | — |
| 90 | Citas iestādes | 3  532 | — | 3  531 | 400 | 3  931 | 3  789 |
| Kopā | 1 42  640 | 50 | 1 42  690 | 7  249 | 1 49  939 | 1 13  208 |

(miljoni EUR)

Politikas joma

Sākotnēji pieņemtais budžets

Budžeta grozīšana un pārvedumi

Galīgais pieņemtais budžets

Papildu apropriācijas (23)

23

Kopējās pieejamās apropriācijas

Veiktās saistības

01

Ekonomika un finanses

213

20

233

118

351

236

02

Uzņēmējdarbība un rūpniecība

2  536

(10)

2  526

228

2  754

2  608

03

Konkurence

94

(1)

93

6

100

97

04

Nodarbinātība, sociālās lietas un iekļautība

13  839

90

13  929

750

14  678

10  312

05

Lauksaimniecība un lauku attīstība

58  047

(22)

58  025

2  117

60  141

47  789

06

Mobilitāte un transports

2  867

(7)

2  860

71

2  931

2  879

07

Vide

407

1

408

22

430

423

08

Pētniecība un inovācija

6  215

(53)

6  162

1  031

7  193

7  002

09

Komunikācijas tīkli, saturs un tehnoloģijas

1  637

(26)

1  612

148

1  759

1  708

10

Tiešā pētniecība

425

(23)

401

580

982

535

11

Jūrlietas un zivsaimniecība

1  066

(76)

991

30

1  021

218

12

Iekšējais tirgus un pakalpojumi

117

1

118

16

133

123

13

Reģionālā politika un pilsētpolitika

33  073

81

33  154

354

33  508

17  078

14

Nodokļu politika un muitas savienība

157

—

158

7

164

160

15

Izglītība un kultūra

2  820

57

2  877

453

3  330

3  223

16

Komunikācija

246

2

248

11

259

252

17

Veselības un patērētāju aizsardzība

618

(2)

616

27

643

624

18

Iekšlietas

1  201

—

1  202

41

1  243

523

19

Ārpolitikas instrumenti

733

(55)

678

61

739

687

20

Tirdzniecība

121

(2)

119

3

122

120

21

Attīstība un sadarbība

5  084

121

5  204

264

5  469

5  353

22

Paplašināšanās

1  520

(45)

1  475

13

1  488

1  440

23

Humānā palīdzība un civilā aizsardzība

1  006

158

1  164

75

1  240

1  187

24

Krāpšanas apkarošana

78

(2)

77

1

77

77

25

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

194

—

194

11

205

198

26

Komisijas administrācija

1  001

(40)

961

162

1  124

1  070

27

Budžets

96

(11)

84

8

92

89

28

Revīzija

12

—

12

1

12

12

29

Statistika

132

—

132

14

146

140

30

Pensijas un ar tām saistītie izdevumi

1  450

44

1  494

2

1  495

1  493

31

Valodu dienesti

388

3

391

87

478

444

32

Enerģētika

933

24

958

128

1  086

990

33

Tieslietas

203

2

205

11

216

209

34

Klimata politika

121

—

122

1

122

122

40

Rezerves

456

(179)

277

—

277

—

90

Citas iestādes

3  532

—

3  531

400

3  931

3  789

Kopā

Kopā

1 42  640

1 42  640

50

50

1 42  690

1 42  690

7  249

7  249

1 49  939

1 49  939

1 13  208

1 13  208

5.7.   POLITIKAS JOMA: SAISTĪBU APROPRIĀCIJU IZPILDE

POLITIKAS JOMA: SAISTĪBU APROPRIĀCIJU IZPILDE

| (miljoni EUR) |
| --- |
| Politikas joma | | Veiktās saistības | Apropriāciju pārnešana uz 2015. gadu | Likvidējamās apropriācijas |
| Pieejamās apropriācijas kopā | No galīgā pieņemtā budžeta | No pārnestajām apropriācijām | No piešķirtiem ieņēmumiem | Kopā | % | Piešķirtie ieņēmumi | Pārnesumi ar lēmumu | Kopā | % | No galīgā pieņemtā budžeta | No pārnestajām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi (EBTA) | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 = 9/1 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 + 12 + 13 | 15 = 14/1 |
| 01 | Ekonomika un finanses | 351 | 233 | — | 3 | 236 | 67,1 % | 115 | — | 115 | 32,9 % | 0 | — | — | 0 | 0,1 % |
| 02 | Uzņēmējdarbība un rūpniecība | 2  754 | 2  526 | — | 82 | 2  608 | 94,7 % | 146 | — | 146 | 5,3 % | 0 | — | — | 0 | 0,0 % |
| 03 | Konkurence | 100 | 93 | — | 3 | 97 | 97,2 % | 3 | — | 3 | 2,8 % | 0 | — | — | 0 | 0,1 % |
| 04 | Nodarbinātība, sociālās lietas un iekļautība | 14  678 | 10  139 | 168 | 5 | 10  312 | 70,3 % | 576 | 2  161 | 2  737 | 18,6 % | 1  629 | — | 0 | 1  629 | 11,1 % |
| 05 | Lauksaimniecība un lauku attīstība | 60  141 | 46  400 | — | 1  389 | 47  789 | 79,5 % | 728 | 2  912 | 3  640 | 6,1 % | 8  712 | — | — | 8  712 | 14,5 % |
| 06 | Mobilitāte un transports | 2  931 | 2  854 | — | 25 | 2  879 | 98,2 % | 46 | — | 46 | 1,6 % | 6 | — | 0 | 7 | 0,2 % |
| 07 | Vide | 430 | 407 | — | 16 | 423 | 98,3 % | 6 | — | 6 | 1,4 % | 1 | — | — | 1 | 0,3 % |
| 08 | Pētniecība un inovācija | 7  193 | 6  162 | — | 840 | 7  002 | 97,3 % | 191 | — | 191 | 2,7 % | — | — | — | — | 0,0 % |
| 09 | Komunikācijas tīkli, saturs un tehnoloģijsa | 1  759 | 1  612 | — | 97 | 1  708 | 97,1 % | 51 | — | 51 | 2,9 % | 0 | — | — | 0 | 0,0 % |
| 10 | Tiešā pētniecība | 982 | 401 | — | 134 | 535 | 54,5 % | 447 | — | 447 | 45,5 % | — | — | — | — | 0,0 % |
| 11 | Jūrlietas un zivsaimniecība | 1  021 | 216 | — | 2 | 218 | 21,4 % | 28 | 28 | 56 | 5,5 % | 746 | — | — | 746 | 73,1 % |
| 12 | Iekšējais tirgus un pakalpojumi | 133 | 118 | 0 | 5 | 123 | 92,3 % | 10 | — | 10 | 7,5 % | 0 | — | — | 0 | 0,1 % |
| 13 | Reģionālā politika un pilsētpolitika | 33  508 | 17  066 | — | 11 | 17  078 | 51,0 % | 343 | 6  481 | 6  824 | 20,4 % | 9  607 | — | — | 9  607 | 28,7 % |
| 14 | Nodokļu politika un muitas savienība | 164 | 157 | — | 2 | 160 | 97,2 % | 5 | — | 5 | 2,8 % | 0 | — | — | 0 | 0,0 % |
| 15 | Izglītība un kultūra | 3  330 | 2  877 | — | 347 | 3  223 | 96,8 % | 106 | — | 106 | 3,2 % | 0 | — | — | 0 | 0,0 % |
| 16 | Komunikācija | 259 | 246 | — | 6 | 252 | 97,3 % | 5 | — | 5 | 1,8 % | 3 | — | — | 3 | 1,0 % |
| 17 | Veselības un patērētāju aizsardzība | 643 | 604 | 1 | 19 | 624 | 97,0 % | 7 | 7 | 13 | 2,1 % | 6 | — | — | 6 | 0,9 % |
| 18 | Iekšlietas | 1  243 | 508 | 2 | 13 | 523 | 42,1 % | 26 | 247 | 273 | 22,0 % | 447 | — | — | 447 | 36,0 % |
| 19 | Ārpolitikas instrumenti | 739 | 661 | 5 | 21 | 687 | 93,1 % | 34 | 15 | 49 | 6,6 % | 2 | — | — | 2 | 0,3 % |
| 20 | Tirdzniecība | 122 | 118 | — | 2 | 120 | 97,9 % | 2 | 0 | 2 | 1,4 % | 1 | — | — | 1 | 0,7 % |
| 21 | Attīstība un sadarbība | 5  469 | 5  195 | 1 | 157 | 5  353 | 97,9 % | 107 | 7 | 114 | 2,1 % | 2 | — | — | 2 | 0,0 % |
| 22 | Paplašināšanās | 1  488 | 1  434 | — | 6 | 1  440 | 96,8 % | 6 | 40 | 46 | 3,1 % | 1 | — | 0 | 1 | 0,1 % |
| 23 | Humānā palīdzība un civilā aizsardzība | 1  240 | 1  163 | — | 24 | 1  187 | 95,8 % | 52 | — | 52 | 4,2 % | 1 | — | — | 1 | 0,1 % |
| 24 | Krāpšanas apkarošana | 77 | 77 | — | — | 77 | 98,9 % | 1 | — | 1 | 1,0 % | 0 | — | — | 0 | 0,1 % |
| 25 | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas | 205 | 192 | — | 6 | 198 | 96,6 % | 5 | — | 5 | 2,5 % | 2 | — | — | 2 | 0,8 % |
| 26 | Komisijas administrācija | 1  124 | 960 | 0 | 110 | 1  070 | 95,3 % | 52 | — | 52 | 4,6 % | 1 | — | — | 1 | 0,1 % |
| 27 | Budžets | 92 | 84 | — | 4 | 89 | 96,6 % | 3 | — | 3 | 3,4 % | — | — | — | — | 0,1 % |
| 28 | Revīzija | 12 | 12 | — | 0 | 12 | 96,6 % | 0 | — | 0 | 3,2 % | 0 | — | — | 0 | 0,2 % |
| 29 | Statistika | 146 | 131 | — | 8 | 140 | 95,7 % | 5 | — | 5 | 3,7 % | 1 | — | — | 1 | 0,6 % |
| 30 | Pensijas un ar tām saistītie izdevumi | 1  495 | 1  493 | — | — | 1  493 | 99,8 % | 2 | — | 2 | 0,1 % | 1 | — | — | 1 | 0,0 % |
| 31 | Valodu dienesti | 478 | 391 | — | 53 | 444 | 92,9 % | 34 | — | 34 | 7,1 % | 0 | — | — | 0 | 0,0 % |
| 32 | Enerģētika | 1  086 | 955 | — | 34 | 990 | 91,1 % | 94 | — | 94 | 8,6 % | 3 | — | 0 | 3 | 0,3 % |
| 33 | Tieslietas | 216 | 205 | — | 4 | 209 | 96,5 % | 7 | — | 7 | 3,2 % | 1 | — | — | 1 | 0,4 % |
| 34 | Klimata politika | 122 | 121 | — | 0 | 122 | 99,4 % | 0 | — | 0 | 0,4 % | 0 | — | — | 0 | 0,2 % |
| 40 | Rezerves | 277 | — | — | — | — | 0,0 % | — | 199 | 199 | 71,8 % | 78 | — | — | 78 | 28,2 % |
| 90 | Citas iestādes | 3  931 | 3  445 | 1 | 343 | 3  789 | 96,4 % | 56 | 4 | 60 | 1,5 % | 82 | — | — | 82 | 2,1 % |
| Kopā | 1 49  939 | 1 09  256 | 179 | 3  772 | 1 13  208 | 75,5 % | 3  297 | 12  101 | 15  399 | 10,3 % | 21  333 | — | 0 | 21  333 | 14,2 % |

(miljoni EUR)

Politikas joma

Veiktās saistības

Apropriāciju pārnešana uz 2015. gadu

Likvidējamās apropriācijas

Pieejamās apropriācijas kopā

No galīgā pieņemtā budžeta

No pārnestajām apropriācijām

No piešķirtiem ieņēmumiem

Kopā

%

Piešķirtie ieņēmumi

Pārnesumi ar lēmumu

Kopā

%

No galīgā pieņemtā budžeta

No pārnestajām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi (EBTA)

Kopā

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10 = 9/1

11

12

13

14 = 11 + 12 + 13

15 = 14/1

01

Ekonomika un finanses

351

233

—

3

236

67,1 %

115

—

115

32,9 %

0

—

—

0

0,1 %

02

Uzņēmējdarbība un rūpniecība

2  754

2  526

—

82

2  608

94,7 %

146

—

146

5,3 %

0

—

—

0

0,0 %

03

Konkurence

100

93

—

3

97

97,2 %

3

—

3

2,8 %

0

—

—

0

0,1 %

04

Nodarbinātība, sociālās lietas un iekļautība

14  678

10  139

168

5

10  312

70,3 %

576

2  161

2  737

18,6 %

1  629

—

0

1  629

11,1 %

05

Lauksaimniecība un lauku attīstība

60  141

46  400

—

1  389

47  789

79,5 %

728

2  912

3  640

6,1 %

8  712

—

—

8  712

14,5 %

06

Mobilitāte un transports

2  931

2  854

—

25

2  879

98,2 %

46

—

46

1,6 %

6

—

0

7

0,2 %

07

Vide

430

407

—

16

423

98,3 %

6

—

6

1,4 %

1

—

—

1

0,3 %

08

Pētniecība un inovācija

7  193

6  162

—

840

7  002

97,3 %

191

—

191

2,7 %

—

—

—

—

0,0 %

09

Komunikācijas tīkli, saturs un tehnoloģijsa

1  759

1  612

—

97

1  708

97,1 %

51

—

51

2,9 %

0

—

—

0

0,0 %

10

Tiešā pētniecība

982

401

—

134

535

54,5 %

447

—

447

45,5 %

—

—

—

—

0,0 %

11

Jūrlietas un zivsaimniecība

1  021

216

—

2

218

21,4 %

28

28

56

5,5 %

746

—

—

746

73,1 %

12

Iekšējais tirgus un pakalpojumi

133

118

0

5

123

92,3 %

10

—

10

7,5 %

0

—

—

0

0,1 %

13

Reģionālā politika un pilsētpolitika

33  508

17  066

—

11

17  078

51,0 %

343

6  481

6  824

20,4 %

9  607

—

—

9  607

28,7 %

14

Nodokļu politika un muitas savienība

164

157

—

2

160

97,2 %

5

—

5

2,8 %

0

—

—

0

0,0 %

15

Izglītība un kultūra

3  330

2  877

—

347

3  223

96,8 %

106

—

106

3,2 %

0

—

—

0

0,0 %

16

Komunikācija

259

246

—

6

252

97,3 %

5

—

5

1,8 %

3

—

—

3

1,0 %

17

Veselības un patērētāju aizsardzība

643

604

1

19

624

97,0 %

7

7

13

2,1 %

6

—

—

6

0,9 %

18

Iekšlietas

1  243

508

2

13

523

42,1 %

26

247

273

22,0 %

447

—

—

447

36,0 %

19

Ārpolitikas instrumenti

739

661

5

21

687

93,1 %

34

15

49

6,6 %

2

—

—

2

0,3 %

20

Tirdzniecība

122

118

—

2

120

97,9 %

2

0

2

1,4 %

1

—

—

1

0,7 %

21

Attīstība un sadarbība

5  469

5  195

1

157

5  353

97,9 %

107

7

114

2,1 %

2

—

—

2

0,0 %

22

Paplašināšanās

1  488

1  434

—

6

1  440

96,8 %

6

40

46

3,1 %

1

—

0

1

0,1 %

23

Humānā palīdzība un civilā aizsardzība

1  240

1  163

—

24

1  187

95,8 %

52

—

52

4,2 %

1

—

—

1

0,1 %

24

Krāpšanas apkarošana

77

77

—

—

77

98,9 %

1

—

1

1,0 %

0

—

—

0

0,1 %

25

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

205

192

—

6

198

96,6 %

5

—

5

2,5 %

2

—

—

2

0,8 %

26

Komisijas administrācija

1  124

960

0

110

1  070

95,3 %

52

—

52

4,6 %

1

—

—

1

0,1 %

27

Budžets

92

84

—

4

89

96,6 %

3

—

3

3,4 %

—

—

—

—

0,1 %

28

Revīzija

12

12

—

0

12

96,6 %

0

—

0

3,2 %

0

—

—

0

0,2 %

29

Statistika

146

131

—

8

140

95,7 %

5

—

5

3,7 %

1

—

—

1

0,6 %

30

Pensijas un ar tām saistītie izdevumi

1  495

1  493

—

—

1  493

99,8 %

2

—

2

0,1 %

1

—

—

1

0,0 %

31

Valodu dienesti

478

391

—

53

444

92,9 %

34

—

34

7,1 %

0

—

—

0

0,0 %

32

Enerģētika

1  086

955

—

34

990

91,1 %

94

—

94

8,6 %

3

—

0

3

0,3 %

33

Tieslietas

216

205

—

4

209

96,5 %

7

—

7

3,2 %

1

—

—

1

0,4 %

34

Klimata politika

122

121

—

0

122

99,4 %

0

—

0

0,4 %

0

—

—

0

0,2 %

40

Rezerves

277

—

—

—

—

0,0 %

—

199

199

71,8 %

78

—

—

78

28,2 %

90

Citas iestādes

3  931

3  445

1

343

3  789

96,4 %

56

4

60

1,5 %

82

—

—

82

2,1 %

Kopā

Kopā

1 49  939

1 49  939

1 09  256

1 09  256

179

179

3  772

3  772

1 13  208

1 13  208

75,5 %

75,5 %

3  297

3  297

12  101

12  101

15  399

15  399

10,3 %

10,3 %

21  333

21  333

—

0

0

21  333

21  333

14,2 %

14,2 %

5.7.1.   
  Politikas joma: budžeta un faktisko maksājumu salīdzinājums

Politikas joma: budžeta un faktisko maksājumu salīdzinājums

| (miljoni EUR) |
| --- |
| Politikas joma | Sākotnēji pieņemtais budžets | Budžeta grozīšana un pārvedumi | Galīgais pieņemtais budžets | Papildu apropriācijas (24) | Kopējās pieejamās apropriācijas | Veiktie maksājumi |
| 01 | Ekonomika un finanses | 297 | 2 | 300 | 129 | 429 | 306 |
| 02 | Uzņēmējdarbība un rūpniecība | 2  105 | 60 | 2  165 | 322 | 2  486 | 2  237 |
| 03 | Konkurence | 94 | (1) | 93 | 14 | 107 | 96 |
| 04 | Nodarbinātība, sociālās lietas un iekļautība | 11  622 | (341) | 11  280 | 242 | 11  522 | 11  403 |
| 05 | Lauksaimniecība un lauku attīstība | 55  635 | (518) | 55  117 | 2  003 | 57  120 | 55  766 |
| 06 | Mobilitāte un transports | 1  003 | 1 | 1  004 | 85 | 1  089 | 1  037 |
| 07 | Vide | 346 | 1 | 347 | 37 | 384 | 362 |
| 08 | Pētniecība un inovācija | 4  107 | (11) | 4  096 | 1  525 | 5  621 | 4  918 |
| 09 | Komunikācijas tīkli, saturs un tehnoloģijas | 961 | 107 | 1  068 | 275 | 1  343 | 1  184 |
| 10 | Tiešā pētniecība | 420 | (23) | 397 | 552 | 949 | 508 |
| 11 | Jūrlietas un zivsaimniecība | 780 | 8 | 788 | 35 | 823 | 805 |
| 12 | Iekšējais tirgus un pakalpojumi | 117 | (3) | 114 | 21 | 134 | 119 |
| 13 | Reģionālā politika un pilsētpolitika | 40  223 | 3  244 | 43  467 | 528 | 43  995 | 43  979 |
| 14 | Nodokļu politika un muitas savienība | 122 | 10 | 133 | 13 | 146 | 138 |
| 15 | Izglītība un kultūra | 2  242 | 178 | 2  420 | 549 | 2  969 | 2  673 |
| 16 | Komunikācija | 245 | 6 | 251 | 25 | 276 | 257 |
| 17 | Veselības un patērētāju aizsardzība | 567 | (13) | 553 | 37 | 590 | 571 |
| 18 | Iekšlietas | 763 | 5 | 768 | 35 | 803 | 789 |
| 19 | Ārpolitikas instrumenti | 463 | 74 | 537 | 55 | 593 | 552 |
| 20 | Tirdzniecība | 115 | 1 | 116 | 7 | 123 | 118 |
| 21 | Attīstība un sadarbība | 3  658 | 286 | 3  944 | 248 | 4  192 | 4  133 |
| 22 | Paplašināšanās | 904 | (12) | 892 | 17 | 908 | 898 |
| 23 | Humānā palīdzība un civilā aizsardzība | 851 | 564 | 1  415 | 83 | 1  498 | 1  430 |
| 24 | Krāpšanas apkarošana | 75 | 0 | 75 | 9 | 84 | 75 |
| 25 | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas | 195 | (0) | 195 | 26 | 221 | 199 |
| 26 | Komisijas administrācija | 991 | (30) | 961 | 324 | 1  285 | 1  060 |
| 27 | Budžets | 96 | (11) | 84 | 14 | 99 | 88 |
| 28 | Revīzija | 12 | (0) | 12 | 1 | 13 | 12 |
| 29 | Statistika | 152 | (21) | 131 | 28 | 160 | 139 |
| 30 | Pensijas un ar tām saistītie izdevumi | 1  450 | 44 | 1  494 | 2 | 1  495 | 1  493 |
| 31 | Valodu dienesti | 388 | 3 | 391 | 107 | 498 | 445 |
| 32 | Enerģētika | 588 | 68 | 656 | 149 | 805 | 733 |
| 33 | Tieslietas | 193 | (6) | 187 | 16 | 202 | 193 |
| 34 | Klimata politika | 43 | 9 | 52 | 4 | 55 | 50 |
| 40 | Rezerves | 150 | (150) | — | — | — | — |
| 90 | Citas iestādes | 3  532 | (0) | 3  531 | 944 | 4  475 | 3  729 |
| Kopā | 1 35  505 | 3  530 | 1 39  034 | 8  460 | 1 47  495 | 1 42  497 |

(miljoni EUR)

Politikas joma

Sākotnēji pieņemtais budžets

Budžeta grozīšana un pārvedumi

Galīgais pieņemtais budžets

Papildu apropriācijas (24)

24

Kopējās pieejamās apropriācijas

Veiktie maksājumi

01

Ekonomika un finanses

297

2

300

129

429

306

02

Uzņēmējdarbība un rūpniecība

2  105

60

2  165

322

2  486

2  237

03

Konkurence

94

(1)

93

14

107

96

04

Nodarbinātība, sociālās lietas un iekļautība

11  622

(341)

11  280

242

11  522

11  403

05

Lauksaimniecība un lauku attīstība

55  635

(518)

55  117

2  003

57  120

55  766

06

Mobilitāte un transports

1  003

1

1  004

85

1  089

1  037

07

Vide

346

1

347

37

384

362

08

Pētniecība un inovācija

4  107

(11)

4  096

1  525

5  621

4  918

09

Komunikācijas tīkli, saturs un tehnoloģijas

961

107

1  068

275

1  343

1  184

10

Tiešā pētniecība

420

(23)

397

552

949

508

11

Jūrlietas un zivsaimniecība

780

8

788

35

823

805

12

Iekšējais tirgus un pakalpojumi

117

(3)

114

21

134

119

13

Reģionālā politika un pilsētpolitika

40  223

3  244

43  467

528

43  995

43  979

14

Nodokļu politika un muitas savienība

122

10

133

13

146

138

15

Izglītība un kultūra

2  242

178

2  420

549

2  969

2  673

16

Komunikācija

245

6

251

25

276

257

17

Veselības un patērētāju aizsardzība

567

(13)

553

37

590

571

18

Iekšlietas

763

5

768

35

803

789

19

Ārpolitikas instrumenti

463

74

537

55

593

552

20

Tirdzniecība

115

1

116

7

123

118

21

Attīstība un sadarbība

3  658

286

3  944

248

4  192

4  133

22

Paplašināšanās

904

(12)

892

17

908

898

23

Humānā palīdzība un civilā aizsardzība

851

564

1  415

83

1  498

1  430

24

Krāpšanas apkarošana

75

0

75

9

84

75

25

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

195

(0)

195

26

221

199

26

Komisijas administrācija

991

(30)

961

324

1  285

1  060

27

Budžets

96

(11)

84

14

99

88

28

Revīzija

12

(0)

12

1

13

12

29

Statistika

152

(21)

131

28

160

139

30

Pensijas un ar tām saistītie izdevumi

1  450

44

1  494

2

1  495

1  493

31

Valodu dienesti

388

3

391

107

498

445

32

Enerģētika

588

68

656

149

805

733

33

Tieslietas

193

(6)

187

16

202

193

34

Klimata politika

43

9

52

4

55

50

40

Rezerves

150

(150)

—

—

—

—

90

Citas iestādes

3  532

(0)

3  531

944

4  475

3  729

Kopā

Kopā

1 35  505

1 35  505

3  530

3  530

1 39  034

1 39  034

8  460

8  460

1 47  495

1 47  495

1 42  497

1 42  497

5.8.   POLITIKAS JOMA: MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE

POLITIKAS JOMA: MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE

| (miljoni EUR) |
| --- |
| Politikas joma | | Veiktie maksājumi | Pārnestās apropriācijas | Likvidējamās apropriācijas |
| Pieejamās apropriācijas kopā | No galīgā pieņemtā budžeta | No pārnestajām apropriācijām | No piešķirtiem ieņēmumiem | Kopā | % | Automātiskie pārnesumi | Pārnesumi ar lēmumu | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % | No galīgā pieņemtā budžeta | No pārnestajām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi (EBTA) | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 = 10/1 | 12 | 13 | 14 | 15= 12+13 +14 | 16=15/1 |
| 01 | Ekonomika un finanses | 429 | 293 | 7 | 5 | 306 | 71,2 % | 7 | — | 116 | 122 | 28,5 % | 0 | 1 | — | 1 | 0,3 % |
| 02 | Uzņēmējdarbība un rūpniecība | 2  486 | 2  144 | 12 | 81 | 2  237 | 90,0 % | 18 | — | 227 | 245 | 9,9 % | 3 | 2 | — | 4 | 0,2 % |
| 03 | Konkurence | 107 | 87 | 7 | 3 | 96 | 90,0 % | 7 | — | 3 | 10 | 9,5 % | 0 | 0 | — | 1 | 0,5 % |
| 04 | Nodarbinātība, sociālās lietas un iekļautība | 11  522 | 11  226 | 48 | 129 | 11  403 | 99,0 % | 15 | 36 | 62 | 112 | 1,0 % | 4 | 2 | — | 6 | 0,1 % |
| 05 | Lauksaimniecība un lauku attīstība | 57  120 | 54  224 | 20 | 1  522 | 55  766 | 97,6 % | 23 | 868 | 459 | 1  350 | 2,4 % | 2 | 2 | — | 4 | 0,0 % |
| 06 | Mobilitāte un transports | 1  089 | 997 | 5 | 35 | 1  037 | 95,2 % | 5 | — | 44 | 49 | 4,5 % | 2 | 1 | 0 | 2 | 0,2 % |
| 07 | Vide | 384 | 330 | 18 | 15 | 362 | 94,5 % | 16 | — | 4 | 20 | 5,2 % | 1 | 0 | — | 1 | 0,3 % |
| 08 | Pētniecība un inovācija | 5  621 | 4  080 | 28 | 810 | 4  918 | 87,5 % | 16 | — | 680 | 696 | 12,4 % | — | 8 | — | 8 | 0,1 % |
| 09 | Komunikācijas tīkli, saturs un tehnoloģijas | 1  343 | 1  052 | 15 | 117 | 1  184 | 88,2 % | 16 | — | 142 | 158 | 11,7 % | 0 | 1 | 0 | 1 | 0,1 % |
| 10 | Tiešā pētniecība | 949 | 353 | 47 | 108 | 508 | 53,6 % | 43 | — | 389 | 433 | 45,6 % | — | 8 | — | 8 | 0,8 % |
| 11 | Jūrlietas un zivsaimniecība | 823 | 782 | 4 | 19 | 805 | 97,8 % | 3 | — | 11 | 14 | 1,7 % | 3 | 1 | — | 4 | 0,5 % |
| 12 | Iekšējais tirgus un pakalpojumi | 134 | 109 | 5 | 5 | 119 | 88,6 % | 4 | — | 10 | 14 | 10,1 % | 1 | 0 | — | 2 | 1,3 % |
| 13 | Reģionālā politika un pilsētpolitika | 43  995 | 43  456 | 390 | 133 | 43  979 | 100,0 % | 11 | — | 3 | 14 | 0,0 % | 0 | 1 | — | 2 | 0,0 % |
| 14 | Nodokļu politika un muitas savienība | 146 | 128 | 6 | 3 | 138 | 94,7 % | 4 | — | 3 | 7 | 5,1 % | 0 | — | — | 0 | 0,2 % |
| 15 | Izglītība un kultūra | 2  969 | 2  405 | 11 | 257 | 2  673 | 90,1 % | 13 | — | 280 | 293 | 9,9 % | 1 | 1 | — | 2 | 0,1 % |
| 16 | Komunikācija | 276 | 241 | 13 | 4 | 257 | 93,3 % | 10 | 0 | 7 | 17 | 6,2 % | 0 | 1 | — | 1 | 0,5 % |
| 17 | Veselības un patērētāju aizsardzība | 590 | 543 | 11 | 17 | 571 | 96,7 % | 10 | — | 8 | 18 | 3,0 % | 0 | 2 | 0 | 2 | 0,3 % |
| 18 | Iekšlietas | 803 | 762 | 4 | 22 | 789 | 98,2 % | 3 | — | 8 | 12 | 1,5 % | 2 | 0 | — | 3 | 0,4 % |
| 19 | Ārpolitikas instrumenti | 593 | 527 | 2 | 24 | 552 | 93,2 % | 4 | 6 | 29 | 39 | 6,6 % | 0 | 1 | — | 1 | 0,2 % |
| 20 | Tirdzniecība | 123 | 113 | 3 | 2 | 118 | 95,9 % | 3 | — | 2 | 5 | 3,9 % | 0 | — | — | 0 | 0,3 % |
| 21 | Attīstība un sadarbība | 4  192 | 3  917 | 23 | 193 | 4  133 | 98,6 % | 25 | — | 29 | 54 | 1,3 % | 1 | 3 | — | 5 | 0,1 % |
| 22 | Paplašināšanās | 908 | 885 | 4 | 9 | 898 | 98,8 % | 6 | — | 3 | 9 | 1,0 % | 1 | 1 | 0 | 2 | 0,2 % |
| 23 | Humānā palīdzība un civilā aizsardzība | 1  498 | 1  405 | 8 | 17 | 1  430 | 95,4 % | 7 | 3 | 58 | 68 | 4,5 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,1 % |
| 24 | Krāpšanas apkarošana | 84 | 68 | 6 | 0 | 75 | 88,6 % | 7 | 0 | 1 | 7 | 8,8 % | 0 | 2 | — | 2 | 2,7 % |
| 25 | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas | 221 | 180 | 13 | 5 | 199 | 90,1 % | 13 | — | 6 | 19 | 8,5 % | 2 | 1 | — | 3 | 1,4 % |
| 26 | Komisijas administrācija | 1  285 | 833 | 150 | 77 | 1  060 | 82,5 % | 128 | — | 87 | 215 | 16,7 % | 1 | 10 | — | 11 | 0,8 % |
| 27 | Budžets | 99 | 79 | 6 | 3 | 88 | 89,2 % | 6 | — | 4 | 10 | 10,3 % | 0 | 0 | — | 1 | 0,5 % |
| 28 | Revīzija | 13 | 11 | 0 | 0 | 12 | 92,6 % | 0 | — | 0 | 1 | 6,7 % | 0 | 0 | — | 0 | 0,8 % |
| 29 | Statistika | 160 | 126 | 5 | 8 | 139 | 86,9 % | 5 | — | 15 | 20 | 12,2 % | — | 1 | — | 1 | 0,8 % |
| 30 | Pensijas un ar tām saistītie izdevumi | 1  495 | 1  493 | — | — | 1  493 | 99,8 % | 0 | — | 2 | 2 | 0,1 % | 1 | — | — | 1 | 0,0 % |
| 31 | Valodu dienesti | 498 | 377 | 19 | 49 | 445 | 89,5 % | 14 | — | 38 | 52 | 10,4 % | 0 | 1 | — | 1 | 0,2 % |
| 32 | Enerģētika | 805 | 650 | 4 | 79 | 733 | 91,0 % | 5 | — | 63 | 69 | 8,5 % | 1 | 1 | 2 | 4 | 0,4 % |
| 33 | Tieslietas | 202 | 183 | 3 | 7 | 193 | 95,1 % | 3 | — | 5 | 8 | 4,1 % | 1 | 1 | — | 2 | 0,8 % |
| 34 | Klimata politika | 55 | 48 | 2 | 0 | 50 | 91,1 % | 3 | — | 1 | 4 | 6,4 % | 1 | 1 | — | 1 | 2,4 % |
| 40 | Rezerves | — | — | — | — | — | 0,0 % | — | — | — | — | 0,0 % | — | — | — | — | 0,0 % |
| 90 | Citas iestādes | 4  475 | 3  027 | 402 | 300 | 3  729 | 83,3 % | 418 | 4 | 192 | 614 | 13,7 % | 82 | 50 | — | 132 | 2,9 % |
| Kopā | 1 47  495 | 1 37  136 | 1  304 | 4  057 | 1 42  497 | 96,6 % | 870 | 917 | 2  991 | 4  778 | 3,2 % | 112 | 106 | 2 | 220 | 0,1 % |

(miljoni EUR)

Politikas joma

Veiktie maksājumi

Pārnestās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

Pieejamās apropriācijas kopā

No galīgā pieņemtā budžeta

No pārnestajām apropriācijām

No piešķirtiem ieņēmumiem

Kopā

%

Automātiskie pārnesumi

Pārnesumi ar lēmumu

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

No galīgā pieņemtā budžeta

No pārnestajām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi (EBTA)

Kopā

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11 = 10/1

12

13

14

15= 12+13 +14

16=15/1

01

Ekonomika un finanses

429

293

7

5

306

71,2 %

7

—

116

122

28,5 %

0

1

—

1

0,3 %

02

Uzņēmējdarbība un rūpniecība

2  486

2  144

12

81

2  237

90,0 %

18

—

227

245

9,9 %

3

2

—

4

0,2 %

03

Konkurence

107

87

7

3

96

90,0 %

7

—

3

10

9,5 %

0

0

—

1

0,5 %

04

Nodarbinātība, sociālās lietas un iekļautība

11  522

11  226

48

129

11  403

99,0 %

15

36

62

112

1,0 %

4

2

—

6

0,1 %

05

Lauksaimniecība un lauku attīstība

57  120

54  224

20

1  522

55  766

97,6 %

23

868

459

1  350

2,4 %

2

2

—

4

0,0 %

06

Mobilitāte un transports

1  089

997

5

35

1  037

95,2 %

5

—

44

49

4,5 %

2

1

0

2

0,2 %

07

Vide

384

330

18

15

362

94,5 %

16

—

4

20

5,2 %

1

0

—

1

0,3 %

08

Pētniecība un inovācija

5  621

4  080

28

810

4  918

87,5 %

16

—

680

696

12,4 %

—

8

—

8

0,1 %

09

Komunikācijas tīkli, saturs un tehnoloģijas

1  343

1  052

15

117

1  184

88,2 %

16

—

142

158

11,7 %

0

1

0

1

0,1 %

10

Tiešā pētniecība

949

353

47

108

508

53,6 %

43

—

389

433

45,6 %

—

8

—

8

0,8 %

11

Jūrlietas un zivsaimniecība

823

782

4

19

805

97,8 %

3

—

11

14

1,7 %

3

1

—

4

0,5 %

12

Iekšējais tirgus un pakalpojumi

134

109

5

5

119

88,6 %

4

—

10

14

10,1 %

1

0

—

2

1,3 %

13

Reģionālā politika un pilsētpolitika

43  995

43  456

390

133

43  979

100,0 %

11

—

3

14

0,0 %

0

1

—

2

0,0 %

14

Nodokļu politika un muitas savienība

146

128

6

3

138

94,7 %

4

—

3

7

5,1 %

0

—

—

0

0,2 %

15

Izglītība un kultūra

2  969

2  405

11

257

2  673

90,1 %

13

—

280

293

9,9 %

1

1

—

2

0,1 %

16

Komunikācija

276

241

13

4

257

93,3 %

10

0

7

17

6,2 %

0

1

—

1

0,5 %

17

Veselības un patērētāju aizsardzība

590

543

11

17

571

96,7 %

10

—

8

18

3,0 %

0

2

0

2

0,3 %

18

Iekšlietas

803

762

4

22

789

98,2 %

3

—

8

12

1,5 %

2

0

—

3

0,4 %

19

Ārpolitikas instrumenti

593

527

2

24

552

93,2 %

4

6

29

39

6,6 %

0

1

—

1

0,2 %

20

Tirdzniecība

123

113

3

2

118

95,9 %

3

—

2

5

3,9 %

0

—

—

0

0,3 %

21

Attīstība un sadarbība

4  192

3  917

23

193

4  133

98,6 %

25

—

29

54

1,3 %

1

3

—

5

0,1 %

22

Paplašināšanās

908

885

4

9

898

98,8 %

6

—

3

9

1,0 %

1

1

0

2

0,2 %

23

Humānā palīdzība un civilā aizsardzība

1  498

1  405

8

17

1  430

95,4 %

7

3

58

68

4,5 %

1

0

0

1

0,1 %

24

Krāpšanas apkarošana

84

68

6

0

75

88,6 %

7

0

1

7

8,8 %

0

2

—

2

2,7 %

25

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

221

180

13

5

199

90,1 %

13

—

6

19

8,5 %

2

1

—

3

1,4 %

26

Komisijas administrācija

1  285

833

150

77

1  060

82,5 %

128

—

87

215

16,7 %

1

10

—

11

0,8 %

27

Budžets

99

79

6

3

88

89,2 %

6

—

4

10

10,3 %

0

0

—

1

0,5 %

28

Revīzija

13

11

0

0

12

92,6 %

0

—

0

1

6,7 %

0

0

—

0

0,8 %

29

Statistika

160

126

5

8

139

86,9 %

5

—

15

20

12,2 %

—

1

—

1

0,8 %

30

Pensijas un ar tām saistītie izdevumi

1  495

1  493

—

—

1  493

99,8 %

0

—

2

2

0,1 %

1

—

—

1

0,0 %

31

Valodu dienesti

498

377

19

49

445

89,5 %

14

—

38

52

10,4 %

0

1

—

1

0,2 %

32

Enerģētika

805

650

4

79

733

91,0 %

5

—

63

69

8,5 %

1

1

2

4

0,4 %

33

Tieslietas

202

183

3

7

193

95,1 %

3

—

5

8

4,1 %

1

1

—

2

0,8 %

34

Klimata politika

55

48

2

0

50

91,1 %

3

—

1

4

6,4 %

1

1

—

1

2,4 %

40

Rezerves

—

—

—

—

—

0,0 %

—

—

—

—

0,0 %

—

—

—

—

0,0 %

90

Citas iestādes

4  475

3  027

402

300

3  729

83,3 %

418

4

192

614

13,7 %

82

50

—

132

2,9 %

Kopā

Kopā

1 47  495

1 47  495

1 37  136

1 37  136

1  304

1  304

4  057

4  057

1 42  497

1 42  497

96,6 %

96,6 %

870

870

917

917

2  991

2  991

4  778

4  778

3,2 %

3,2 %

112

112

106

106

2

2

220

220

0,1 %

0,1 %

5.9.   POLITIKAS JOMA: NENOKĀRTOTO SAISTĪBU PĀRMAIŅAS PA POLITIKAS JOMĀM

POLITIKAS JOMA: NENOKĀRTOTO SAISTĪBU PĀRMAIŅAS PA POLITIKAS JOMĀM

| (miljoni EUR) |
| --- |
| Politikas joma | Iepriekšējā gada beigās nenokārtotās saistības | Saistības gada laikā | |
| No iepriekšējā gada pārnestās saistības | Saistību atcelšana/pārvērtēšana/anulēšana | Maksājumi | Gada beigās nenokārtotās saistības | Gada laikā izveidotās saistības | Maksājumi | Tādu saistību anulēšana, kuras nevar pārnest | Gada beigās nenokārtotās saistības | Gada beigās nenokārtoto saistību kopsumma |
| 01 | Ekonomika un finanses | 739 | (3) | (122) | 615 | 236 | (184) | — | 52 | 667 |
| 02 | Uzņēmējdarbība un rūpniecība | 1  855 | (23) | (724) | 1  109 | 2  608 | (1  513) | (0) | 1  095 | 2  204 |
| 03 | Konkurence | 8 | (0) | (7) | — | 97 | (89) | — | 7 | 7 |
| 04 | Nodarbinātība, sociālās lietas un iekļautība | 27  559 | (344) | (10  165) | 17  049 | 10  312 | (1  238) | (0) | 9  074 | 26  124 |
| 05 | Lauksaimniecība un lauku attīstība | 25  354 | (70) | (11  148) | 14  136 | 47  789 | (44  618) | (0) | 3  171 | 17  308 |
| 06 | Mobilitāte un transports | 3  994 | (188) | (867) | 2  939 | 2  879 | (170) | (0) | 2  708 | 5  647 |
| 07 | Vide | 1  055 | (22) | (245) | 788 | 423 | (117) | — | 306 | 1  093 |
| 08 | Pētniecība un inovācija | 12  907 | (161) | (3  551) | 9  194 | 7  002 | (1  367) | (3) | 5  631 | 14  826 |
| 09 | Komunikācijas tīkli, saturs un tehnoloģijas | 2  823 | (42) | (1  000) | 1  781 | 1  708 | (184) | (0) | 1  524 | 3  305 |
| 10 | Tiešā pētniecība | 202 | (21) | (122) | 59 | 535 | (386) | (0) | 149 | 208 |
| 11 | Jūrlietas un zivsaimniecība | 2  360 | (202) | (683) | 1  475 | 218 | (122) | (0) | 96 | 1  571 |
| 12 | Iekšējais tirgus un pakalpojumi | 21 | (3) | (14) | 3 | 123 | (105) | — | 19 | 22 |
| 13 | Reģionālā politika un pilsētpolitika | 1 12  172 | (1  033) | (43  087) | 68  052 | 17  078 | (892) | (0) | 16  185 | 84  237 |
| 14 | Nodokļu politika un muitas savienība | 106 | (5) | (65) | 36 | 160 | (73) | — | 86 | 122 |
| 15 | Izglītība un kultūra | 2  387 | (58) | (989) | 1  341 | 3  223 | (1  684) | (0) | 1  539 | 2  879 |
| 16 | Komunikācija | 125 | (9) | (92) | 24 | 252 | (165) | (0) | 86 | 110 |
| 17 | Veselības un patērētāju aizsardzība | 616 | (134) | (271) | 211 | 624 | (300) | — | 324 | 535 |
| 18 | Iekšlietas | 1  992 | (141) | (431) | 1  421 | 523 | (358) | — | 165 | 1  586 |
| 19 | Ārpolitikas instrumenti | 770 | (42) | (367) | 360 | 687 | (185) | (1) | 501 | 862 |
| 20 | Tirdzniecība | 21 | (1) | (13) | 7 | 120 | (105) | — | 15 | 22 |
| 21 | Attīstība un sadarbība | 15  617 | (457) | (3  266) | 11  894 | 5  353 | (867) | (0) | 4  486 | 16  379 |
| 22 | Paplašināšanās | 3  206 | (79) | (804) | 2  323 | 1  440 | (94) | (1) | 1  346 | 3  669 |
| 23 | Humānā palīdzība un civilā aizsardzība | 918 | (5) | (654) | 259 | 1  187 | (775) | (0) | 412 | 671 |
| 24 | Krāpšanas apkarošana | 38 | (9) | (21) | 8 | 77 | (54) | — | 23 | 31 |
| 25 | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas | 15 | (1) | (14) | — | 198 | (185) | — | 14 | 14 |
| 26 | Komisijas administrācija | 201 | (11) | (177) | 13 | 1  070 | (883) | (0) | 187 | 201 |
| 27 | Budžets | 7 | (0) | (6) | — | 89 | (82) | — | 7 | 7 |
| 28 | Revīzija | 1 | (0) | (0) | — | 12 | (12) | — | 0 | 0 |
| 29 | Statistika | 113 | (9) | (58) | 46 | 140 | (81) | — | 59 | 105 |
| 30 | Pensijas un ar tām saistītie izdevumi | — | — | — | — | 1  493 | (1  493) | (0) | — | — |
| 31 | Valodu dienesti | 20 | (1) | (19) | — | 444 | (426) | (0) | 18 | 18 |
| 32 | Enerģētika | 4  434 | (274) | (648) | 3  512 | 990 | (85) | (0) | 904 | 4  416 |
| 33 | Tieslietas | 183 | (18) | (81) | 84 | 209 | (112) | — | 97 | 181 |
| 34 | Klimata politika | 36 | (1) | (20) | 14 | 122 | (30) | — | 91 | 105 |
| 40 | Rezerves | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 90 | Citas iestādes | 557 | (156) | (402) | — | 3  789 | (3  328) | (8) | 453 | 453 |
| Kopā | 2 22  410 | (3  522) | (80  136) | 1 38  753 | 1 13  208 | (62  361) | (14) | 50  832 | 1 89  585 |

(miljoni EUR)

Politikas joma

Iepriekšējā gada beigās nenokārtotās saistības

Saistības gada laikā

No iepriekšējā gada pārnestās saistības

Saistību atcelšana/pārvērtēšana/anulēšana

Maksājumi

Gada beigās nenokārtotās saistības

Gada laikā izveidotās saistības

Maksājumi

Tādu saistību anulēšana, kuras nevar pārnest

Gada beigās nenokārtotās saistības

Gada beigās nenokārtoto saistību kopsumma

01

Ekonomika un finanses

739

(3)

(122)

615

236

(184)

—

52

667

02

Uzņēmējdarbība un rūpniecība

1  855

(23)

(724)

1  109

2  608

(1  513)

(0)

1  095

2  204

03

Konkurence

8

(0)

(7)

—

97

(89)

—

7

7

04

Nodarbinātība, sociālās lietas un iekļautība

27  559

(344)

(10  165)

17  049

10  312

(1  238)

(0)

9  074

26  124

05

Lauksaimniecība un lauku attīstība

25  354

(70)

(11  148)

14  136

47  789

(44  618)

(0)

3  171

17  308

06

Mobilitāte un transports

3  994

(188)

(867)

2  939

2  879

(170)

(0)

2  708

5  647

07

Vide

1  055

(22)

(245)

788

423

(117)

—

306

1  093

08

Pētniecība un inovācija

12  907

(161)

(3  551)

9  194

7  002

(1  367)

(3)

5  631

14  826

09

Komunikācijas tīkli, saturs un tehnoloģijas

2  823

(42)

(1  000)

1  781

1  708

(184)

(0)

1  524

3  305

10

Tiešā pētniecība

202

(21)

(122)

59

535

(386)

(0)

149

208

11

Jūrlietas un zivsaimniecība

2  360

(202)

(683)

1  475

218

(122)

(0)

96

1  571

12

Iekšējais tirgus un pakalpojumi

21

(3)

(14)

3

123

(105)

—

19

22

13

Reģionālā politika un pilsētpolitika

1 12  172

(1  033)

(43  087)

68  052

17  078

(892)

(0)

16  185

84  237

14

Nodokļu politika un muitas savienība

106

(5)

(65)

36

160

(73)

—

86

122

15

Izglītība un kultūra

2  387

(58)

(989)

1  341

3  223

(1  684)

(0)

1  539

2  879

16

Komunikācija

125

(9)

(92)

24

252

(165)

(0)

86

110

17

Veselības un patērētāju aizsardzība

616

(134)

(271)

211

624

(300)

—

324

535

18

Iekšlietas

1  992

(141)

(431)

1  421

523

(358)

—

165

1  586

19

Ārpolitikas instrumenti

770

(42)

(367)

360

687

(185)

(1)

501

862

20

Tirdzniecība

21

(1)

(13)

7

120

(105)

—

15

22

21

Attīstība un sadarbība

15  617

(457)

(3  266)

11  894

5  353

(867)

(0)

4  486

16  379

22

Paplašināšanās

3  206

(79)

(804)

2  323

1  440

(94)

(1)

1  346

3  669

23

Humānā palīdzība un civilā aizsardzība

918

(5)

(654)

259

1  187

(775)

(0)

412

671

24

Krāpšanas apkarošana

38

(9)

(21)

8

77

(54)

—

23

31

25

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

15

(1)

(14)

—

198

(185)

—

14

14

26

Komisijas administrācija

201

(11)

(177)

13

1  070

(883)

(0)

187

201

27

Budžets

7

(0)

(6)

—

89

(82)

—

7

7

28

Revīzija

1

(0)

(0)

—

12

(12)

—

0

0

29

Statistika

113

(9)

(58)

46

140

(81)

—

59

105

30

Pensijas un ar tām saistītie izdevumi

—

—

—

—

1  493

(1  493)

(0)

—

—

31

Valodu dienesti

20

(1)

(19)

—

444

(426)

(0)

18

18

32

Enerģētika

4  434

(274)

(648)

3  512

990

(85)

(0)

904

4  416

33

Tieslietas

183

(18)

(81)

84

209

(112)

—

97

181

34

Klimata politika

36

(1)

(20)

14

122

(30)

—

91

105

40

Rezerves

—

—

—

—

—

—

—

—

—

90

Citas iestādes

557

(156)

(402)

—

3  789

(3  328)

(8)

453

453

Kopā

Kopā

2 22  410

2 22  410

(3  522)

(3  522)

(80  136)

(80  136)

1 38  753

1 38  753

1 13  208

1 13  208

(62  361)

(62  361)

(14)

(14)

50  832

50  832

1 89  585

1 89  585

5.10.   POLITIKAS JOMA: NENOKĀRTOTO SAISTĪBU SADALĪJUMS PA GADIEM, KAD TĀS RADUŠĀS

POLITIKAS JOMA: NENOKĀRTOTO SAISTĪBU SADALĪJUMS PA GADIEM, KAD TĀS RADUŠĀS

| (miljoni EUR) |
| --- |
| Politikas joma | < 2008 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Kopā |
| 01 | Ekonomika un finanses | 30 | — | 0 | 0 | 160 | 178 | 246 | 52 | 667 |
| 02 | Uzņēmējdarbība un rūpniecība | 14 | 13 | 34 | 54 | 192 | 349 | 452 | 1  095 | 2  204 |
| 03 | Konkurence | — | — | — | — | — | — | 0 | 7 | 7 |
| 04 | Nodarbinātība, sociālās lietas un iekļautība | 538 | 6 | 70 | 189 | 1  603 | 4  687 | 9  956 | 9  074 | 26  124 |
| 05 | Lauksaimniecība un lauku attīstība | 150 | — | 0 | 0 | 183 | 3  061 | 10  742 | 3  171 | 17  308 |
| 06 | Mobilitāte un transports | 84 | 23 | 128 | 238 | 588 | 746 | 1  132 | 2  708 | 5  647 |
| 07 | Vide | 28 | 49 | 84 | 105 | 146 | 174 | 201 | 306 | 1  093 |
| 08 | Pētniecība un inovācija | 62 | 86 | 226 | 477 | 1  288 | 2  840 | 4  216 | 5  631 | 14  826 |
| 09 | Komunikācijas tīkli, saturs un tehnoloģijas | 16 | 13 | 54 | 82 | 183 | 516 | 917 | 1  524 | 3  305 |
| 10 | Tiešā pētniecība | 5 | 5 | 2 | 4 | 4 | 11 | 29 | 149 | 208 |
| 11 | Jūrlietas un zivsaimniecība | 160 | 1 | 7 | 10 | 43 | 514 | 739 | 96 | 1  571 |
| 12 | Iekšējais tirgus un pakalpojumi | — | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 2 | 19 | 22 |
| 13 | Reģionālā politika un pilsētpolitika | 2  439 | 197 | 249 | 1  871 | 6  732 | 18  311 | 38  253 | 16  185 | 84  237 |
| 14 | Nodokļu politika un muitas savienība | — | — | — | 0 | 2 | 9 | 25 | 86 | 122 |
| 15 | Izglītība un kultūra | 27 | 34 | 44 | 66 | 164 | 391 | 615 | 1  539 | 2  879 |
| 16 | Komunikācija | — | 0 | 0 | 1 | 1 | 2 | 20 | 86 | 110 |
| 17 | Veselības un patērētāju aizsardzība | 1 | 6 | 18 | 30 | 23 | 30 | 103 | 324 | 535 |
| 18 | Iekšlietas | 12 | 23 | 53 | 120 | 217 | 425 | 571 | 165 | 1  586 |
| 19 | Ārpolitikas instrumenti | 4 | 6 | 13 | 23 | 44 | 108 | 162 | 501 | 862 |
| 20 | Tirdzniecība | — | — | — | 0 | 0 | 2 | 4 | 15 | 22 |
| 21 | Attīstība un sadarbība | 500 | 450 | 708 | 1  061 | 1  825 | 3  245 | 4  106 | 4  486 | 16  379 |
| 22 | Paplašināšanās | 111 | 76 | 109 | 227 | 410 | 606 | 784 | 1  346 | 3  669 |
| 23 | Humānā palīdzība un civilā aizsardzība | 2 | 8 | 13 | 25 | 26 | 33 | 151 | 412 | 671 |
| 24 | Krāpšanas apkarošana | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 2 | 4 | 23 | 31 |
| 25 | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas | — | — | — | — | — | — | (0) | 14 | 14 |
| 26 | Komisijas administrācija | — | — | — | 0 | 0 | 1 | 12 | 187 | 201 |
| 27 | Budžets | — | — | — | — | — | — | (0) | 7 | 7 |
| 28 | Revīzija | — | — | — | — | — | — | (0) | 0 | 0 |
| 29 | Statistika | 1 | 0 | 0 | 1 | 4 | 12 | 28 | 59 | 105 |
| 30 | Pensijas un ar tām saistītie izdevumi | — | — | — | — | — | — | 0 | (0) | — |
| 31 | Valodu dienesti | — | — | — | — | — | — | (0) | 18 | 18 |
| 32 | Enerģētika | 25 | 36 | 770 | 1  349 | 411 | 386 | 534 | 904 | 4  416 |
| 33 | Tieslietas | — | 0 | 1 | 2 | 11 | 18 | 52 | 97 | 181 |
| 34 | Klimata politika | — | — | — | 0 | 1 | 3 | 11 | 91 | 105 |
| 40 | Rezerves | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 90 | Citas iestādes | — | — | — | — | — | — | — | 453 | 453 |
| Kopā | 4  211 | 1  034 | 2  586 | 5  937 | 14  261 | 36  658 | 74  066 | 50  832 | 1 89  585 |

(miljoni EUR)

Politikas joma

< 2008

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Kopā

01

Ekonomika un finanses

30

—

0

0

160

178

246

52

667

02

Uzņēmējdarbība un rūpniecība

14

13

34

54

192

349

452

1  095

2  204

03

Konkurence

—

—

—

—

—

—

0

7

7

04

Nodarbinātība, sociālās lietas un iekļautība

538

6

70

189

1  603

4  687

9  956

9  074

26  124

05

Lauksaimniecība un lauku attīstība

150

—

0

0

183

3  061

10  742

3  171

17  308

06

Mobilitāte un transports

84

23

128

238

588

746

1  132

2  708

5  647

07

Vide

28

49

84

105

146

174

201

306

1  093

08

Pētniecība un inovācija

62

86

226

477

1  288

2  840

4  216

5  631

14  826

09

Komunikācijas tīkli, saturs un tehnoloģijas

16

13

54

82

183

516

917

1  524

3  305

10

Tiešā pētniecība

5

5

2

4

4

11

29

149

208

11

Jūrlietas un zivsaimniecība

160

1

7

10

43

514

739

96

1  571

12

Iekšējais tirgus un pakalpojumi

—

0

0

1

0

0

2

19

22

13

Reģionālā politika un pilsētpolitika

2  439

197

249

1  871

6  732

18  311

38  253

16  185

84  237

14

Nodokļu politika un muitas savienība

—

—

—

0

2

9

25

86

122

15

Izglītība un kultūra

27

34

44

66

164

391

615

1  539

2  879

16

Komunikācija

—

0

0

1

1

2

20

86

110

17

Veselības un patērētāju aizsardzība

1

6

18

30

23

30

103

324

535

18

Iekšlietas

12

23

53

120

217

425

571

165

1  586

19

Ārpolitikas instrumenti

4

6

13

23

44

108

162

501

862

20

Tirdzniecība

—

—

—

0

0

2

4

15

22

21

Attīstība un sadarbība

500

450

708

1  061

1  825

3  245

4  106

4  486

16  379

22

Paplašināšanās

111

76

109

227

410

606

784

1  346

3  669

23

Humānā palīdzība un civilā aizsardzība

2

8

13

25

26

33

151

412

671

24

Krāpšanas apkarošana

0

1

1

0

0

2

4

23

31

25

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

—

—

—

—

—

—

(0)

14

14

26

Komisijas administrācija

—

—

—

0

0

1

12

187

201

27

Budžets

—

—

—

—

—

—

(0)

7

7

28

Revīzija

—

—

—

—

—

—

(0)

0

0

29

Statistika

1

0

0

1

4

12

28

59

105

30

Pensijas un ar tām saistītie izdevumi

—

—

—

—

—

—

0

(0)

—

31

Valodu dienesti

—

—

—

—

—

—

(0)

18

18

32

Enerģētika

25

36

770

1  349

411

386

534

904

4  416

33

Tieslietas

—

0

1

2

11

18

52

97

181

34

Klimata politika

—

—

—

0

1

3

11

91

105

40

Rezerves

—

—

—

—

—

—

—

—

—

90

Citas iestādes

—

—

—

—

—

—

—

453

453

Kopā

Kopā

4  211

4  211

1  034

1  034

2  586

2  586

5  937

5  937

14  261

14  261

36  658

36  658

74  066

74  066

50  832

50  832

1 89  585

1 89  585

5.11.   2014. GADA IZDEVUMU ĪSTENOŠANA

2014. GADA IZDEVUMU ĪSTENOŠANA

2014. gads bija pirmais gads 2014.–2020. gada plānošanas periodā.

Saistības

Saistības

Sākotnēji pieņemtais budžets visām iestādēm, izņemot īpašus instrumentus, noteica saistību apropriācijas EUR 1 42  184 miljonu apmērā. Tās bija par 6 % mazākas, salīdzinot ar 2013. gada galīgo budžetu un saglabāja EUR 445 miljonu rezervi līdz DFS noteiktajai maksimālajai robežai.

Galīgajā pieņemtajā budžetā saistības jaunā plānošanas perioda pirmajā gadā tika īstenotas par 76 % – galvenokārt tāpēc, ka kavējās darbības programmu ieviešana dalītās pārvaldības ietvaros pārvaldītajiem līdzekļiem. Izmaiņas, izmantojot grozījumus budžetos, bija niecīgas, izņemot mobilizētos Eiropas Savienības Solidaritātes fonda līdzekļus EUR 127 miljonu apmērā. No kopējās izpildes summas, kas bija EUR 1 09  256 miljoni, netika izmantoti EUR 33  434 miljoni. To pilnībā kompensēs, pārplānojot saistības dažāds fondos dalītas pārvaldības ietvaros un veicot pārnesumus uz 2015. gadu.

2015. aprīlī tika panākta vienošanās par neizmantoto 2014. gada saistību apropriāciju pārcelšanu uz 2015. un 2016. gadu (atbilstoši DFS 19. pantam), pārskatot DFS maksimālās robežas un attiecīgi grozot 2015. gada budžetu. 2015. gadā vislielākā ietekme bija uz 1.b kategoriju (EUR 11,2 miljardi) un 2. kategoriju (EUR 5 miljardi), savukārt 2016. gadā galvenās pārmaiņas skāra 2. kategoriju (EUR 4,4 miljardi).

2014. gadā bija zems saistību īstenošanas apjoms, uzsākot jaunās programmas, kas noveda pie RAL samazinājuma EUR 32,8 miljardu apmērā jeb par 15 %, tomēr tas ir tikai pagaidām, jo liels daudzums ir pārplānots vai pārnests uz nākamajiem periodiem.

RAL

Maksājumi

Maksājumi

Pēc tam, kad budžeta projektā 2014. gadam (ieskaitot grozījumu vēstules Nr. 1 un 2) tika veikts samazinājums par EUR 556 miljoniem, maksājumu apropriācijas sākotnēji tika noteiktas EUR 1 35  505 miljonu apmērā (ieskaitot īpašus instrumentus) un atbilda 1 % no ES NKI. Tas nozīmēja samazinājumu 6 % (EUR 9 miljardu) apmērā salīdzinājumā ar galīgo budžetu 2013. gadam. Šo sākotnējais apropriāciju līmenis nodrošināja rezervi tikai EUR 711 miljonu apmērā līdz DFS noteiktajai maksimālajai robežai. Maksājumu maksimālā robeža pirmajam jaunā plānošanas perioda gadam tika noteikta īpaši zema, t. i., par vairāk nekā EUR 8 miljardiem mazāk nekā 2013. gadā un par EUR 6 miljardiem mazāk nekā 2015. gadā. Jau pašā sākumā bija skaidrs, ka, ņemot vērā neizpildīto saistību apjomu, situācija attiecībā uz maksājumiem būs saspringta arī turpmāk visā 2014. gada laikā un vajadzēs pārskatīt nepieciešamo apropriāciju apjomu un veikt ļoti aktīvu budžeta pārvaldību.

Darbības budžeta pozīciju neto maksājumu apropriāciju nostiprināšana, izmantojot budžeta grozījumus, bija EUR 3  599 miljoni. Tādēļ gada beigās maksājumu apropriācijas pārsniedza DFS noteiktās maksimālās robežas un tika izmantota neparedzēto izdevumu rezerve un jaunais un pēdējās instances īpašais instruments, lai reaģētu uz neparedzētajiem apstākļiem. Padome un Parlaments Komisijas noraidīja vispārējā pārvietojuma priekšlikumu un izmantoja piedāvāto pārklasificēšanas nostiprināšanu budžeta grozījumos.

Kopējā maksājumu apropriāciju izpilde bija EUR 1 37  136 miljoni (2013. gadā – EUR 1 42  883 miljoni), 99 % apmērā. Kad tiks ņemta vērā maksājumu apropriāciju pārnešana uz 2015. gadu, kopsummā EUR 112 miljoni tiks anulēti. No maksājumu apropriācijām, kas tika pārnestas no 2013. gada, tika anulēti EUR 106 miljoni.

Sīkāku analīzi par budžeta korekcijām, to veikšanas kontekstu, pamatojumu un ietekmi skatīt Komisijas ziņojumā par budžeta un finanšu pārvaldību 2014. gadā, t. i., ziņojuma A daļu “Pārskats par budžeta līmeni”, un B daļu, kur tiek aplūkota katra izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā.

6.   IESTĀŽU UN AĢENTŪRU BUDŽETA IZPILDE

6.1.   IESTĀDES: KOPSAVILKUMS PAR BUDŽETA IEŅĒMUMU IZPILDI

IESTĀDES: KOPSAVILKUMS PAR BUDŽETA IEŅĒMUMU IZPILDI

| (miljoni EUR) |
| --- |
| Iestāde | Ienākumu apropriācijas | Konstatētie pieprasījumi | Ieņēmumi | Ieņēmumi
  % no budžeta | Nenokārtoti |
| Sākotnēji pieņemtais budžets | Galīgais pieņemtais budžets | Kārtējā gadā | Pārnestie | Kopā | No kārtējā gada prasījumiem | Par pārnestajiem prasījumiem | Kopā |
| Eiropas Parlaments | 156 | 156 | 173 | 24 | 197 | 170 | 4 | 174 | 111,97 % | 22 |
| Eiropadome un Padome | 56 | 56 | 74 | 7 | 80 | 70 | 6 | 76 | 136,61 % | 4 |
| Komisija | 1 35  167 | 1 38  697 | 1 46  066 | 10  957 | 1 57  023 | 1 39  403 | 3  878 | 1 43  280 | 103,30 % | 13  743 |
| Tiesa | 47 | 47 | 50 | — | 50 | 50 | — | 50 | 105,10 % | 0 |
| Revīzijas palāta | 20 | 20 | 20 | — | 20 | 19 | — | 19 | 98,42 % | — |
| Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 11 | 11 | 15 | — | 15 | 15 | — | 15 | 137,08 % | — |
| Reģionu komiteja | 8 | 8 | 10 | — | 10 | 10 | — | 10 | 121,66 % | — |
| Ombuds | 1 | 1 | 1 | — | 1 | 1 | — | 1 | 104,28 % | — |
| Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs | 1 | 1 | 1 | — | 1 | 1 | — | 1 | 78,02 % | — |
| Eiropas Ārējās darbības dienests | 37 | 37 | 313 | — | 313 | 313 | — | 313 | 835,12 % | — |
| Kopā | 1 35  505 | 1 39  034 | 1 46  721 | 10  988 | 1 57  709 | 1 40  052 | 3  888 | 1 43  940 | 103,53 % | 13  769 |

(miljoni EUR)

Iestāde

Ienākumu apropriācijas

Konstatētie pieprasījumi

Ieņēmumi

Ieņēmumi

% no budžeta

Nenokārtoti

Sākotnēji pieņemtais budžets

Galīgais pieņemtais budžets

Kārtējā gadā

Pārnestie

Kopā

No kārtējā gada prasījumiem

Par pārnestajiem prasījumiem

Kopā

Eiropas Parlaments

156

156

173

24

197

170

4

174

111,97 %

22

Eiropadome un Padome

56

56

74

7

80

70

6

76

136,61 %

4

Komisija

1 35  167

1 38  697

1 46  066

10  957

1 57  023

1 39  403

3  878

1 43  280

103,30 %

13  743

Tiesa

47

47

50

—

50

50

—

50

105,10 %

0

Revīzijas palāta

20

20

20

—

20

19

—

19

98,42 %

—

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

11

11

15

—

15

15

—

15

137,08 %

—

Reģionu komiteja

8

8

10

—

10

10

—

10

121,66 %

—

Ombuds

1

1

1

—

1

1

—

1

104,28 %

—

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

1

1

1

—

1

1

—

1

78,02 %

—

Eiropas Ārējās darbības dienests

37

37

313

—

313

313

—

313

835,12 %

—

Kopā

Kopā

1 35  505

1 35  505

1 39  034

1 39  034

1 46  721

1 46  721

10  988

10  988

1 57  709

1 57  709

1 40  052

1 40  052

3  888

3  888

1 43  940

1 43  940

103,53 %

103,53 %

13  769

13  769

Tāpat kā iepriekšējos gados konsolidētie pārskati par ES vispārējā budžeta izpildi ietver visu iestāžu budžeta izpildi, jo ES budžetā ir paredzēts atsevišķs budžets katrai iestādei. Aģentūrām nav paredzēti atsevišķi budžeti ES budžetā, un tās tiek daļēji finansētas no Komisijas budžeta subsīdijām.

Saistībā ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) jāņem vērā, ka papildus savam budžetam tas saņem iemaksas no Komisijas EUR 208 miljonu apmērā (2013. gadā – EUR 210 miljoni) un Eiropas Attīstības fonda (EAF) EUR 56 miljonu apmērā (2013. gadā – EUR 59 miljoni). Šīs budžeta iemaksas tiek nodotas EĀDD rīcībā (kā piešķirtie ieņēmumi), lai galvenokārt segtu izmaksas par Komisijas darbiniekiem, kuri strādā ES delegācijās, jo šīs delegācijas administratīvi pārvalda EĀDD.

6.2.   IESTĀDES: SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE

IESTĀDES: SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU IZPILDE

Saistību apropriācijas

Saistību apropriācijas

| (miljoni EUR) |
| --- |
| Iestāde | Pieejamās apropriācijas kopā | Veiktās saistības | Pārnestās apropriācijas | Likvidējamās apropriācijas |
| No galīgā pieņemtā budžeta | No pārnestajām apropriācijām | No piešķirtiem ieņēmumiem | Kopā | % | No piešķirtiem ieņēmumiem | Pārnesumi ar lēmumu | Kopā | % | No galīgā pieņemtā budžeta | No pārnestajām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi (EBTA) | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 = 9/1 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 + 12 + 13 | 15 = 14/1 |
| Eiropas Parlaments | 1  804 | 1  738 | 1 | 37 | 1  775 | 98,4 % | 12 | — | 12 | 0,6 % | 18 | — | — | 18 | 0,0 % |
| Eiropadome un Padome | 587 | 485 | — | 29 | 513 | 87,4 % | 24 | — | 24 | 4,1 % | 50 | — | — | 50 | 0,0 % |
| Komisija | 1 46  008 | 1 05  811 | 178 | 3  429 | 1 09  418 | 74,9 % | 3  242 | 12  097 | 15  339 | 10,5 % | 21  251 | — | — | 21  251 | 0,0 % |
| Tiesa | 358 | 352 | — | 1 | 352 | 98,6 % | 1 | — | 1 | 0,4 % | 4 | — | — | 4 | 0,0 % |
| Revīzijas palāta | 134 | 132 | — | — | 132 | 98,7 % | — | — | — | 0,1 % | 2 | — | — | 2 | 0,0 % |
| Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 133 | 123 | — | 4 | 127 | 95,4 % | 1 | — | 1 | 0,4 % | 6 | — | — | 6 | 0,0 % |
| Reģionu komiteja | 89 | 86 | — | 2 | 88 | 98,5 % | — | — | — | 0,1 % | 1 | — | — | 1 | 0,0 % |
| Ombuds | 10 | 10 | — | — | 10 | 97,9 % | — | — | — | 0,0 % | — | — | — | — | 0,0 % |
| Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs | 8 | 8 | — | — | 8 | 96,9 % | — | — | — | 0,0 % | — | — | — | — | 0,0 % |
| Eiropas Ārējās darbības dienests | 808 | 513 | — | 272 | 784 | 97,1 % | 18 | 4 | 22 | 2,7 % | 2 | — | — | 2 | 0,0 % |
| Kopā | 1 49  939 | 1 09  256 | 179 | 3  772 | 1 13  208 | 75,5 % | 3  297 | 12  101 | 15  399 | 10,3 % | 21  333 | — | — | 21  333 | 0,0 % |

(miljoni EUR)

Iestāde

Pieejamās apropriācijas kopā

Veiktās saistības

Pārnestās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

No galīgā pieņemtā budžeta

No pārnestajām apropriācijām

No piešķirtiem ieņēmumiem

Kopā

%

No piešķirtiem ieņēmumiem

Pārnesumi ar lēmumu

Kopā

%

No galīgā pieņemtā budžeta

No pārnestajām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi (EBTA)

Kopā

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10 = 9/1

11

12

13

14 = 11 + 12 + 13

15 = 14/1

Eiropas Parlaments

1  804

1  738

1

37

1  775

98,4 %

12

—

12

0,6 %

18

—

—

18

0,0 %

Eiropadome un Padome

587

485

—

29

513

87,4 %

24

—

24

4,1 %

50

—

—

50

0,0 %

Komisija

1 46  008

1 05  811

178

3  429

1 09  418

74,9 %

3  242

12  097

15  339

10,5 %

21  251

—

—

21  251

0,0 %

Tiesa

358

352

—

1

352

98,6 %

1

—

1

0,4 %

4

—

—

4

0,0 %

Revīzijas palāta

134

132

—

—

132

98,7 %

—

—

—

0,1 %

2

—

—

2

0,0 %

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

133

123

—

4

127

95,4 %

1

—

1

0,4 %

6

—

—

6

0,0 %

Reģionu komiteja

89

86

—

2

88

98,5 %

—

—

—

0,1 %

1

—

—

1

0,0 %

Ombuds

10

10

—

—

10

97,9 %

—

—

—

0,0 %

—

—

—

—

0,0 %

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

8

8

—

—

8

96,9 %

—

—

—

0,0 %

—

—

—

—

0,0 %

Eiropas Ārējās darbības dienests

808

513

—

272

784

97,1 %

18

4

22

2,7 %

2

—

—

2

0,0 %

Kopā

Kopā

1 49  939

1 49  939

1 09  256

1 09  256

179

179

3  772

3  772

1 13  208

1 13  208

75,5 %

75,5 %

3  297

3  297

12  101

12  101

15  399

15  399

10,3 %

10,3 %

21  333

21  333

—

—

21  333

21  333

0,0 %

0,0 %

Maksājumu apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

| (miljoni EUR) |
| --- |
| Iestāde | | Veiktie maksājumi | Pārnestās apropriācijas | | Likvidējamās apropriācijas |
| Pieejamās apropriācijas kopā | No galīgā pieņemtā budžeta | No pārnestajām apropriācijām | No piešķirtiem ieņēmumiem | Kopā | % | Automātiskie pārnesumi | Pārnesumi ar lēmumu | No piešķirtiem ieņēmumiem | Kopā | % | No galīgā pieņemtā budžeta | No pārnestajām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi (EBTA) | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 = 10/1 | 12 | 13 | 14 | 15 = 12 + 13 + 14 | 16=15/1 |
| Eiropas Parlaments | 2  168 | 1  460 | 256 | 26 | 1  742 | 80,4 % | 278 | — | 108 | 386 | 17,8 % | 18 | 22 | — | 40 | 1,8 % |
| Eiropadome un Padome | 635 | 435 | 39 | 29 | 503 | 79,2 % | 50 | — | 24 | 74 | 11,7 % | 50 | 8 | — | 58 | 9,2 % |
| Komisija | 1 43  020 | 1 34  108 | 902 | 3  758 | 1 38  768 | 97,0 % | 452 | 913 | 2  799 | 4  164 | 2,9 % | 29 | 56 | 2 | 88 | 0,1 % |
| Tiesa | 374 | 335 | 14 | 1 | 349 | 93,5 % | 17 | — | 1 | 18 | 4,9 % | 4 | 2 | — | 6 | 1,6 % |
| Revīzijas palāta | 145 | 124 | 9 | — | 134 | 92,4 % | 8 | — | — | 8 | 5,4 % | 2 | 2 | — | 3 | 2,2 % |
| Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 141 | 115 | 6 | 3 | 125 | 88,2 % | 8 | — | 1 | 9 | 6,3 % | 6 | 2 | — | 8 | 5,5 % |
| Reģionu komiteja | 96 | 79 | 6 | 2 | 86 | 89,4 % | 8 | — | — | 8 | 8,2 % | 1 | 1 | — | 2 | 2,5 % |
| Ombuds | 10 | 9 | 1 | — | 10 | 93,7 % | 0 | — | — | 0 | 3,7 % | — | — | — | — | 2,6 % |
| Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs | 9 | 7 | — | — | 7 | 82,2 % | 1 | — | — | 1 | 10,1 % | — | — | — | 1 | 7,7 % |
| Eiropas Ārējās darbības dienests | 897 | 464 | 70 | 239 | 773 | 86,2 % | 49 | 4 | 57 | 110 | 12,3 % | 2 | 11 | — | 13 | 1,5 % |
| Kopā | 1 47  495 | 1 37  136 | 1  304 | 4  057 | 1 42  497 | 96,6 % | 870 | 917 | 2  991 | 4  778 | 3,2 % | 112 | 106 | 2 | 220 | 0,1 % |

(miljoni EUR)

Iestāde

Veiktie maksājumi

Pārnestās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

Pieejamās apropriācijas kopā

No galīgā pieņemtā budžeta

No pārnestajām apropriācijām

No piešķirtiem ieņēmumiem

Kopā

%

Automātiskie pārnesumi

Pārnesumi ar lēmumu

No piešķirtiem ieņēmumiem

Kopā

%

No galīgā pieņemtā budžeta

No pārnestajām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi (EBTA)

Kopā

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11 = 10/1

12

13

14

15 = 12 + 13 + 14

16=15/1

Eiropas Parlaments

2  168

1  460

256

26

1  742

80,4 %

278

—

108

386

17,8 %

18

22

—

40

1,8 %

Eiropadome un Padome

635

435

39

29

503

79,2 %

50

—

24

74

11,7 %

50

8

—

58

9,2 %

Komisija

1 43  020

1 34  108

902

3  758

1 38  768

97,0 %

452

913

2  799

4  164

2,9 %

29

56

2

88

0,1 %

Tiesa

374

335

14

1

349

93,5 %

17

—

1

18

4,9 %

4

2

—

6

1,6 %

Revīzijas palāta

145

124

9

—

134

92,4 %

8

—

—

8

5,4 %

2

2

—

3

2,2 %

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

141

115

6

3

125

88,2 %

8

—

1

9

6,3 %

6

2

—

8

5,5 %

Reģionu komiteja

96

79

6

2

86

89,4 %

8

—

—

8

8,2 %

1

1

—

2

2,5 %

Ombuds

10

9

1

—

10

93,7 %

0

—

—

0

3,7 %

—

—

—

—

2,6 %

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

9

7

—

—

7

82,2 %

1

—

—

1

10,1 %

—

—

—

1

7,7 %

Eiropas Ārējās darbības dienests

897

464

70

239

773

86,2 %

49

4

57

110

12,3 %

2

11

—

13

1,5 %

Kopā

Kopā

1 47  495

1 47  495

1 37  136

1 37  136

1  304

1  304

4  057

4  057

1 42  497

1 42  497

96,6 %

96,6 %

870

870

917

917

2  991

2  991

4  778

4  778

3,2 %

3,2 %

112

112

106

106

2

2

220

220

0,1 %

0,1 %

6.3.   AĢENTŪRU IENĀKUMI: BUDŽETA PROGNOZES, PIEŠĶIRTĀS UN SAŅEMTĀS SUMMAS

AĢENTŪRU IENĀKUMI: BUDŽETA PROGNOZES, PIEŠĶIRTĀS UN SAŅEMTĀS SUMMAS

| (miljoni EUR) |
| --- |
| Aģentūra | Galīgais pieņemtais budžets | Konstatētie pieprasījumi | Saņemtās summas | Nenokārtoti | Finansējums Komisijas politikas jomai |
| Eiropas Energoregulatoru sadarbības aģentūra | 11 | 11 | 11 | — | 06 |
| Eiropas Patvēruma atbalsta birojs | 16 | 13 | 13 | 0 | 18 |
| Eiropas Aviācijas drošības aģentūra | 162 | 145 | 137 | 8 | 06 |
| Frontex | 98 | 87 | 87 | (0) | 18 |
| Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs | 18 | 17 | 17 | 0 | 15 |
| Eiropas Policijas akadēmija | 9 | 9 | 9 | 0 | 18 |
| Eiropas Ķimikāliju aģentūra | 33 | 37 | 37 | 0 | 02 |
| Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs | 60 | 59 | 59 | 0 | 17 |
| Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs | 15 | 16 | 16 | — | 18 |
| Eiropas Banku iestāde | 34 | 34 | 34 | 0 | 12 |
| Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestāde | 22 | 22 | 22 | 0 | 12 |
| Eiropas Vides aģentūra | 43 | 53 | 52 | 1 | 07 |
| Eiropas Policijas birojs | 84 | 85 | 85 | 0 | 18 |
| Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde | 33 | 32 | 32 | — | 12 |
| Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra | 9 | 9 | 9 | — | 11 |
| Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde | 80 | 80 | 80 | 0 | 17 |
| Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts | 7 | 7 | 7 | — | 04 |
| Galileo uzraudzības iestāde | 25 | 358 | 358 | — | 06 |
| Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām ITER | 551 | 551 | 551 | 0 | 08 |
| Eiropas Savienības Tiesu iestāžu sadarbības struktūrvienība (Eurojust) | 34 | 34 | 34 | 0 | 33 |
| EU-LISA | 65 | 57 | 57 | — | 18 |
| Eiropas Jūras drošības aģentūra | 58 | 58 | 58 | 0 | 06 |
| Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs | 194 | 196 | 196 | 0 | 12 |
| Eiropas Zāļu aģentūra | 282 | 311 | 272 | 39 | 02 |
| Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra | 10 | 10 | 10 | — | 09 |
| Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādes birojs (BEREC birojs) | 4 | 4 | 4 | — | 09 |
| Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra | 21 | 21 | 21 | — | 18 |
| Eiropas Dzelzceļa aģentūra | 26 | 26 | 26 | 0 | 06 |
| Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra | 15 | 15 | 15 | — | 04 |
| Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts | 175 | 167 | 167 | — | 15 |
| Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs | 56 | 48 | 47 | 1 | 15 |
| Eiropas Izglītības fonds | 20 | 21 | 21 | 0 | 15 |
| Kopienas Augu šķirņu birojs | 15 | 13 | 13 | — | 17 |
| Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds | 21 | 21 | 21 | 0 | 04 |
| Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra | 47 | 47 | 47 | — | 15 |
| Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra | 24 | 25 | 25 | — | 06 |
| Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra | 36 | 36 | 36 | 0 | 08 |
| Pētniecības izpildaģentūra | 52 | 52 | 52 | 0 | 08 |
| Veselības un patērētāju izpildaģentūra | 7 | 7 | 7 | — | 17 |
| Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra | 13 | 14 | 14 | 0 | 06 |
| Kopā | 2  486 | 2  809 | 2  759 | 50 | |

(miljoni EUR)

Aģentūra

Galīgais pieņemtais budžets

Konstatētie pieprasījumi

Saņemtās summas

Nenokārtoti

Finansējums Komisijas politikas jomai

Eiropas Energoregulatoru sadarbības aģentūra

11

11

11

—

06

Eiropas Patvēruma atbalsta birojs

16

13

13

0

18

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra

162

145

137

8

06

Frontex

98

87

87

(0)

18

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs

18

17

17

0

15

Eiropas Policijas akadēmija

9

9

9

0

18

Eiropas Ķimikāliju aģentūra

33

37

37

0

02

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs

60

59

59

0

17

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs

15

16

16

—

18

Eiropas Banku iestāde

34

34

34

0

12

Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestāde

22

22

22

0

12

Eiropas Vides aģentūra

43

53

52

1

07

Eiropas Policijas birojs

84

85

85

0

18

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde

33

32

32

—

12

Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra

9

9

9

—

11

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

80

80

80

0

17

Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts

7

7

7

—

04

Galileo uzraudzības iestāde

25

358

358

—

06

Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām ITER

551

551

551

0

08

Eiropas Savienības Tiesu iestāžu sadarbības struktūrvienība (Eurojust)

34

34

34

0

33

EU-LISA

65

57

57

—

18

Eiropas Jūras drošības aģentūra

58

58

58

0

06

Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs

194

196

196

0

12

Eiropas Zāļu aģentūra

282

311

272

39

02

Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra

10

10

10

—

09

Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādes birojs (BEREC birojs)

4

4

4

—

09

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra

21

21

21

—

18

Eiropas Dzelzceļa aģentūra

26

26

26

0

06

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra

15

15

15

—

04

Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts

175

167

167

—

15

Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs

56

48

47

1

15

Eiropas Izglītības fonds

20

21

21

0

15

Kopienas Augu šķirņu birojs

15

13

13

—

17

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds

21

21

21

0

04

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra

47

47

47

—

15

Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra

24

25

25

—

06

Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra

36

36

36

0

08

Pētniecības izpildaģentūra

52

52

52

0

08

Veselības un patērētāju izpildaģentūra

7

7

7

—

17

Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra

13

14

14

0

06

Kopā

Kopā

2  486

2  486

2  809

2  809

2  759

2  759

50

50

| (miljoni EUR) |
| --- |
| Ieņēmumu veids | Galīgais pieņemtais budžets | Konstatētie pieprasījumi | Saņemtās summas | Nenokārtoti |
| Komisijas subsīdijas | 1  593 | 1  566 | 1  565 | 0 |
| Ienākumi no komisijas maksām | 557 | 603 | 558 | 45 |
| Citi ienākumi | 335 | 640 | 635 | 5 |
| Kopā | 2  486 | 2  809 | 2  759 | 50 |

(miljoni EUR)

Ieņēmumu veids

Galīgais pieņemtais budžets

Konstatētie pieprasījumi

Saņemtās summas

Nenokārtoti

Komisijas subsīdijas

1  593

1  566

1  565

0

Ienākumi no komisijas maksām

557

603

558

45

Citi ienākumi

335

640

635

5

Kopā

Kopā

2  486

2  486

2  809

2  809

2  759

2  759

50

50

6.4.   SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJAS PA AĢENTŪRĀM

SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJAS PA AĢENTŪRĀM

| (miljoni EUR) |
| --- |
| Aģentūra | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Pieejamās apropriācijas kopā | Veiktās saistības | Pārnests uz 2015. gadu | Pieejamās apropriācijas kopā | Veiktie maksājumi | Pārnests uz 2015. gadu |
| Eiropas Energoregulatoru sadarbības aģentūra | 11 | 10 | 0 | 16 | 13 | 3 |
| Eiropas Patvēruma atbalsta birojs | 16 | 13 | 0 | 16 | 11 | 2 |
| Eiropas Aviācijas drošības aģentūra | 184 | 136 | 45 | 191 | 125 | 63 |
| Frontex | 99 | 97 | 2 | 130 | 94 | 33 |
| Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs | 19 | 18 | 0 | 20 | 17 | 2 |
| Eiropas Policijas akadēmija | 9 | 8 | 0 | 10 | 8 | 2 |
| Eiropas Ķimikāliju aģentūra | 115 | 111 | 0 | 127 | 112 | 11 |
| Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs | 61 | 61 | 0 | 72 | 59 | 12 |
| Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs | 16 | 16 | 0 | 16 | 15 | 1 |
| Eiropas Banku iestāde | 34 | 34 | — | 38 | 32 | 5 |
| Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde | 22 | 22 | 0 | 27 | 21 | 6 |
| Eiropas Vides aģentūra | 66 | 59 | 7 | 70 | 48 | 22 |
| Eiropas Policijas birojs | 86 | 85 | 0 | 95 | 86 | 6 |
| Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde | 33 | 33 | — | 39 | 32 | 6 |
| Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra | 9 | 9 | — | 11 | 9 | 1 |
| Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde | 80 | 80 | 0 | 87 | 78 | 8 |
| Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts | 7 | 7 | 0 | 10 | 8 | 2 |
| Galileo uzraudzības iestāde | 2  095 | 693 | 1  402 | 407 | 150 | 257 |
| Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām ITER | 1  169 | 1  169 | — | 573 | 507 | 38 |
| Eiropas Savienības Tiesu iestāžu sadarbības struktūrvienība (Eurojust) | 34 | 34 | 0 | 39 | 34 | 4 |
| EU-LISA | 59 | 49 | 10 | 72 | 54 | 15 |
| Eiropas Jūras drošības aģentūra | 60 | 56 | 2 | 61 | 53 | 5 |
| Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs | 420 | 246 | — | 458 | 239 | 40 |
| Eiropas Zāļu aģentūra | 282 | 266 | 0 | 316 | 251 | 47 |
| Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra | 10 | 10 | 0 | 11 | 10 | 1 |
| Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādes birojs (BEREC birojs) | 4 | 4 | — | 5 | 4 | 1 |
| Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra | 22 | 22 | 0 | 28 | 21 | 7 |
| Eiropas Dzelzceļa aģentūra | 26 | 25 | 0 | 28 | 24 | 3 |
| Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra | 17 | 16 | 2 | 22 | 16 | 5 |
| Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts | 236 | 223 | 8 | 179 | 165 | 2 |
| Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs | 56 | 45 | — | 59 | 43 | 4 |
| Eiropas Izglītības fonds | 23 | 22 | 0 | 23 | 21 | 2 |
| Kopienas Augu šķirņu birojs | 17 | 16 | — | 15 | 13 | 0 |
| Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds | 22 | 21 | 1 | 26 | 21 | 5 |
| Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra | 47 | 46 | — | 52 | 46 | 6 |
| Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra | 24 | 22 | — | 26 | 20 | 4 |
| Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra | 36 | 36 | — | 38 | 36 | 2 |
| Pētniecības izpildaģentūra | 52 | 51 | — | 54 | 50 | 4 |
| Veselības un patērētāju izpildaģentūra | 7 | 7 | — | 8 | 7 | 1 |
| Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra | 13 | 13 | — | 14 | 12 | 1 |
| Kopā | 5  600 | 3  890 | 1  481 | 3  488 | 2  563 | 638 |

(miljoni EUR)

Aģentūra

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Pieejamās apropriācijas kopā

Veiktās saistības

Pārnests uz 2015. gadu

Pieejamās apropriācijas kopā

Veiktie maksājumi

Pārnests uz 2015. gadu

Eiropas Energoregulatoru sadarbības aģentūra

11

10

0

16

13

3

Eiropas Patvēruma atbalsta birojs

16

13

0

16

11

2

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra

184

136

45

191

125

63

Frontex

99

97

2

130

94

33

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs

19

18

0

20

17

2

Eiropas Policijas akadēmija

9

8

0

10

8

2

Eiropas Ķimikāliju aģentūra

115

111

0

127

112

11

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs

61

61

0

72

59

12

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs

16

16

0

16

15

1

Eiropas Banku iestāde

34

34

—

38

32

5

Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde

22

22

0

27

21

6

Eiropas Vides aģentūra

66

59

7

70

48

22

Eiropas Policijas birojs

86

85

0

95

86

6

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde

33

33

—

39

32

6

Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra

9

9

—

11

9

1

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

80

80

0

87

78

8

Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts

7

7

0

10

8

2

Galileo uzraudzības iestāde

2  095

693

1  402

407

150

257

Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām ITER

1  169

1  169

—

573

507

38

Eiropas Savienības Tiesu iestāžu sadarbības struktūrvienība (Eurojust)

34

34

0

39

34

4

EU-LISA

59

49

10

72

54

15

Eiropas Jūras drošības aģentūra

60

56

2

61

53

5

Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs

420

246

—

458

239

40

Eiropas Zāļu aģentūra

282

266

0

316

251

47

Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra

10

10

0

11

10

1

Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādes birojs (BEREC birojs)

4

4

—

5

4

1

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra

22

22

0

28

21

7

Eiropas Dzelzceļa aģentūra

26

25

0

28

24

3

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra

17

16

2

22

16

5

Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts

236

223

8

179

165

2

Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs

56

45

—

59

43

4

Eiropas Izglītības fonds

23

22

0

23

21

2

Kopienas Augu šķirņu birojs

17

16

—

15

13

0

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds

22

21

1

26

21

5

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra

47

46

—

52

46

6

Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra

24

22

—

26

20

4

Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra

36

36

—

38

36

2

Pētniecības izpildaģentūra

52

51

—

54

50

4

Veselības un patērētāju izpildaģentūra

7

7

—

8

7

1

Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra

13

13

—

14

12

1

Kopā

Kopā

5  600

5  600

3  890

3  890

1  481

1  481

3  488

3  488

2  563

2  563

638

638

| (miljoni EUR) |
| --- |
| Izdevumu veids | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Pieejamās apropriācijas kopā | Veiktās saistības | Pārnests uz 2015. gadu | Pieejamās apropriācijas kopā | Veiktie maksājumi | Pārnests uz 2015. gadu |
| Darbinieki | 941 | 914 | 1 | 955 | 909 | 17 |
| Administratīvie izdevumi | 387 | 363 | 11 | 465 | 346 | 99 |
| Darbības izdevumi | 4  272 | 2  613 | 1  469 | 2  067 | 1  309 | 522 |
| Kopā | 5  600 | 3  890 | 1  481 | 3  488 | 2  563 | 638 |

(miljoni EUR)

Izdevumu veids

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Pieejamās apropriācijas kopā

Veiktās saistības

Pārnests uz 2015. gadu

Pieejamās apropriācijas kopā

Veiktie maksājumi

Pārnests uz 2015. gadu

Darbinieki

941

914

1

955

909

17

Administratīvie izdevumi

387

363

11

465

346

99

Darbības izdevumi

4  272

2  613

1  469

2  067

1  309

522

Kopā

Kopā

5  600

5  600

3  890

3  890

1  481

1  481

3  488

3  488

2  563

2  563

638

638

6.5.   BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTI, IESKAITOT AĢENTŪRAS

BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTI, IESKAITOT AĢENTŪRAS

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | Eiropas Savienība | AĢENTŪRAS | Aģentūrām paredzētu subsīdiju izslēgšana | KOPĀ |
| Finanšu gada ieņēmumi | 1 43  940 | 2  759 | (1  565) | 1 45  134 |
| Maksājumi no kārtējā gada budžeta apropriācijām | (1 37  136) | (2  049) | 1  565 | (1 37  620) |
| Maksājumi pret piešķirtajām ieņēmumu apropriācijām | (4  057) | (300) | — | (4  357) |
| Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu | (1  787) | (402) | — | (2  189) |
| To neizmantoto apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no N–1 gada | 25 | 157 | — | 182 |
| Piešķirto ieņēmumu izpilde | 336 | (235) | — | 101 |
| Valūtas maiņas starpības gadā | 110 | (2) | — | 108 |
| Kopā | 1  432 | (73) | — | 1  358 |

(miljoni EUR)

Eiropas Savienība

AĢENTŪRAS

Aģentūrām paredzētu subsīdiju izslēgšana

KOPĀ

Finanšu gada ieņēmumi

1 43  940

2  759

(1  565)

1 45  134

Maksājumi no kārtējā gada budžeta apropriācijām

(1 37  136)

(2  049)

1  565

(1 37  620)

Maksājumi pret piešķirtajām ieņēmumu apropriācijām

(4  057)

(300)

—

(4  357)

Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu

(1  787)

(402)

—

(2  189)

To neizmantoto apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no N–1 gada

25

157

—

182

Piešķirto ieņēmumu izpilde

336

(235)

—

101

Valūtas maiņas starpības gadā

110

(2)

—

108

Kopā

Kopā

1  432

1  432

(73)

(73)

—

1  358

1  358

Lai nodrošinātu visus attiecīgos budžeta datus par aģentūrām, konsolidētajos gada pārskatos ir ietverti atsevišķi ziņojumi par konsolidēto tradicionālo aģentūru individuālo budžetu izpildi.

---

(1)  Tā kā skaitļi noapaļoti līdz miljoniem euro, daži finanšu dati šajās budžeta tabulās var nesakrist.

1

(2)  Eiropas Parlaments 2014. gada 17. decembrī pieņēma budžetu, kurā paredzēti maksājumi ES īstermiņa saistību segšanai no pašu resursiem, ko 2015. gadā ieturēs vai pieprasīs no dalībvalstīm. Turklāt saskaņā ar 83. pantu Civildienesta noteikumos (Padomes 1968. gada 29. februāra Regula (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 ar grozījumiem) dalībvalstis kopīgi garantē saistības pensijām.

2

(3)  Papildu informācija ir sniegta 3.18. paskaidrojumā

3

3.18.

(4)  Īstenojušas dalībvalstis: dalīta pārvaldība

4

Īstenojusi Komisija un izpildaģentūras: tieša pārvaldība

Īstenojušas citas ES iestādes un struktūras, trešās valstis, starptautiskās organizācijas un citas personas: netiešā pārvaldība.

(5)  Sīkāku izskaidrojumu par neatzītajiem zaudējumiem skatīt 1.5.4. paskaidrojumā

5

1.5.4.

(6)  Garantiju fondā ārējai darbībai tiek turētas Komisijas emitētās EFSM obligācijas (EUR 20 miljoni), tāpēc tās ir izslēgtas. Tā kā tas ir ilgtermiņa instruments, tajā ir būtiska pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu ilgtermiņa daļa, kas veido EUR 1  489 miljonus.

6

(7)  Bruto aktuārie zaudējumi pirms nodokļiem un korekcijas koeficientiem.

7

(8)  Garantiju fondā ārējai darbībai tiek turētas Komisijas emitētās EFSM obligācijas, tādēļ tās jāizslēdz.

8

(9)  Aplēstās neattiecināmās summas un vēl neizmaksātās avansa summas

9

(10)  “Nav piešķirta DFS izdevumu kategorija” ietver konsolidēto struktūru budžeta izpildi un konsolidācijā izslēgtās summas, ārpusbudžeta darbības un nepiešķirtās nenozīmīgās programmas.

10

(11)  Skaitļi, kas uzrādīti par ERAF, ietver summas, kas 2007.–2013. gada plānošanas periodam nebija sadalītas starp ERAF un Kohēzijas fondu, jo šīs programmas ietver vairākus fondus (apstiprinātas/nolemtas finanšu korekcijas EUR 354 miljonu apmērā un īstenotas finanšu korekcijas EUR 15 miljonu apmērā).

11

(12)  Skaitļi, kas uzrādīti par ERAF, ietver summas, kas 2007.–2013. gada plānošanas periodam nebija sadalītas starp ERAF un Kohēzijas fondu, jo šīs programmas ietver vairākus fondus (apstiprinātas/nolemtas finanšu korekcijas EUR 354 miljonu apmērā un īstenotas finanšu korekcijas EUR 15 miljonu apmērā).

12

(13)  Attiecībā uz ELFLA pārtraukšanas sistēma 2014. gadā tika saskaņota ar kohēzijas fondiem. Pārtraukšanas mehānisms neattiecas uz ELGF, bet maksājumu apturēšanas un samazināšanas mehānismu piemēro kopš 2014. gada.

13

(14)  Izņemot kompensējošos aizdevumus.

14

(15)  Tiek piemērots korekcijas koeficients (“KK”).

15

(16)  Maksā pirmos trīs gadus pēc aizbraukšanas.

16

(17)  10,9 % par 2014. gada pirmo pusgadu un 10,1 % par 2014. gada otro pusgadu.

17

(18)  ECSEL kopuzņēmums radās 2014 finanšu gadā ARTEMIS un ENIAC kopuzņēmumu apvienošanās rezultātā.

18

ECSEL

ARTEMIS

ENIAC

(19)  Tā kā skaitļi noapaļoti līdz miljoniem euro, daži finanšu dati šajās budžeta tabulās var nesakrist.

19

(20)  No šīs summas EBTA rezultāts ir EUR (3) miljoni 2014. gadā un EUR (4) miljoni 2013. gadā.

20

(21)  Papildu apropriācijas ietver apropriācijas, kas tiek pārnestas no pagājušā gada, piešķirtos ieņēmumus un apropriācijas, kas ir pieejamas pēc saistību atcelšanas.

21

(22)  Papildu apropriācijas ietver apropriācijas, kas tiek pārnestas no pagājušā gada, piešķirtos ieņēmumus un apropriācijas, kas ir pieejamas pēc saistību atcelšanas.

22

(23)  Papildu apropriācijas ietver apropriācijas, kas tiek pārnestas no iepriekšējā gada, piešķirtos ieņēmumus un apropriācijas, kas atkārtoti ir pieejamas pēc saistību atcelšanas.

23

(24)  Papildu apropriācijas ietver apropriācijas, kas tiek pārnestas no iepriekšējā gada, piešķirtos ieņēmumus un apropriācijas, kas atkārtoti ir pieejamas pēc saistību atcelšanas.

24

---

| 13.11.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 377/146 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 377/146

---

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA, KO PALĀTA SAGATAVOJUSI EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI – NEATKARĪGA REVIDENTA ZIŅOJUMS

(2015/C 377/02)

| I. | Palāta revidēja:






  a) | Eiropas Savienības konsolidētos pārskatus, ko veido konsolidētie finanšu pārskati (1) un kopsavilkuma pārskati par budžeta izpildi (2) par 2014. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, kurus Komisija apstiprinājusi 2015. gada 23. jūlijā; |
| --- | --- | --- |

I.

Palāta revidēja:

a)

Eiropas Savienības konsolidētos pārskatus, ko veido konsolidētie finanšu pārskati (1) un kopsavilkuma pārskati par budžeta izpildi (2) par 2014. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, kurus Komisija apstiprinājusi 2015. gada 23. jūlijā;

| b) | šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 287. pantā. |
| --- | --- |

b)

šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 287. pantā.

Vadības atbildība

| II. | Saskaņā ar LESD 317. un 318. pantu un Finanšu regulu Komisija ir atbildīga par Eiropas Savienības konsolidēto pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu, pamatojoties uz starptautiski atzītiem grāmatvedības standartiem publiskajam sektoram, un par šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Šie pienākumi ietver iekšējās kontroles izveidi, ieviešanu un īstenošanu attiecībā uz finanšu pārskatu sagatavošanu un izklāstu tā, lai krāpšanas vai kļūdas dēļ tajos nebūtu sniegtas būtiski nepareizas ziņas. Komisija uzņemas galīgo atbildību par Eiropas Savienības pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību (LESD 317. pants). |
| --- | --- |

II.

Saskaņā ar LESD 317. un 318. pantu un Finanšu regulu Komisija ir atbildīga par Eiropas Savienības konsolidēto pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu, pamatojoties uz starptautiski atzītiem grāmatvedības standartiem publiskajam sektoram, un par šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Šie pienākumi ietver iekšējās kontroles izveidi, ieviešanu un īstenošanu attiecībā uz finanšu pārskatu sagatavošanu un izklāstu tā, lai krāpšanas vai kļūdas dēļ tajos nebūtu sniegtas būtiski nepareizas ziņas. Komisija uzņemas galīgo atbildību par Eiropas Savienības pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību (LESD 317. pants).

Revidenta atbildība

| III. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīzijas darbu, sniegt Eiropas Parlamentam un Padomei ticamības deklarāciju par pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) starptautiskajiem revīzijas standartiem un ētikas kodeksiem un INTOSAI starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem. Atbilstoši šiem standartiem Palātai jāievēro ētikas prasības un jāplāno un jāveic revīzija tā, lai gūtu pamatotu pārliecību par to, ka Eiropas Savienības konsolidētajos pārskatos nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas un ka šiem pārskatiem pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

III.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīzijas darbu, sniegt Eiropas Parlamentam un Padomei ticamības deklarāciju par pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) starptautiskajiem revīzijas standartiem un ētikas kodeksiem un INTOSAI starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem. Atbilstoši šiem standartiem Palātai jāievēro ētikas prasības un jāplāno un jāveic revīzija tā, lai gūtu pamatotu pārliecību par to, ka Eiropas Savienības konsolidētajos pārskatos nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas un ka šiem pārskatiem pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| IV. | Revīzijā piemēro procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par konsolidētajos pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju, kā arī par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ konsolidētajos pārskatos ir sniegtas būtiski nepareizas ziņas vai ka saistībā ar pakārtotajiem darījumiem ir būtiski pārkāpts Eiropas Savienības juridiskais regulējums. Veicot šos riska novērtējumus, lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, bet ne lai sniegtu atzinumu par iekšējās kontroles efektivitāti, ņem vērā iekšējās kontroles mehānismus, kuri attiecas uz konsolidēto pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un aplēšu pamatotību, kā arī konsolidēto pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

IV.

Revīzijā piemēro procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par konsolidētajos pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju, kā arī par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta novērtējuma arī par risku, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ konsolidētajos pārskatos ir sniegtas būtiski nepareizas ziņas vai ka saistībā ar pakārtotajiem darījumiem ir būtiski pārkāpts Eiropas Savienības juridiskais regulējums. Veicot šos riska novērtējumus, lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, bet ne lai sniegtu atzinumu par iekšējās kontroles efektivitāti, ņem vērā iekšējās kontroles mehānismus, kuri attiecas uz konsolidēto pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Revīzijā novērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un aplēšu pamatotību, kā arī konsolidēto pārskatu vispārējo izklāstu.

| V. | Ieņēmumu jomā Palātas veiktās pievienotās vērtības nodokļa un nacionālā kopienākuma pašu resursu pārbaudes sākumpunkts ir attiecīgo makroekonomikas rādītāju kopums, uz kuru pamata šie resursi ir aprēķināti, un tad Palāta novērtē Komisijas datu apstrādes sistēmas, līdz dalībvalstu iemaksas ir saņemtas un iegrāmatotas konsolidētajos pārskatos. Tradicionālo pašu resursu revīzijā Palāta pārbauda muitas iestāžu pārskatus un analizē muitas nodokļu plūsmu līdz brīdim, kad Komisija šīs summas ir saņēmusi un tās ir atspoguļotas pārskatos. |
| --- | --- |

V.

Ieņēmumu jomā Palātas veiktās pievienotās vērtības nodokļa un nacionālā kopienākuma pašu resursu pārbaudes sākumpunkts ir attiecīgo makroekonomikas rādītāju kopums, uz kuru pamata šie resursi ir aprēķināti, un tad Palāta novērtē Komisijas datu apstrādes sistēmas, līdz dalībvalstu iemaksas ir saņemtas un iegrāmatotas konsolidētajos pārskatos. Tradicionālo pašu resursu revīzijā Palāta pārbauda muitas iestāžu pārskatus un analizē muitas nodokļu plūsmu līdz brīdim, kad Komisija šīs summas ir saņēmusi un tās ir atspoguļotas pārskatos.

| VI. | Saistībā ar izdevumiem Palāta pārbauda maksājumu darījumus, kad izdevumi ir radušies, tie ir iegrāmatoti un pieņemti. Šī pārbaude aptver visas maksājumu kategorijas (tostarp aktīvu iegādei veiktos maksājumus), izņemot avansa maksājumus to veikšanas stadijā. Avansa maksājumus pārbauda tad, kad līdzekļu saņēmējam ir prasīts sniegt vai kad tas sniedz attaisnojumu par to atbilstīgu izmantošanu un avansa maksājums tiek dzēsts vai kļūst par atgūstamu. |
| --- | --- |

VI.

Saistībā ar izdevumiem Palāta pārbauda maksājumu darījumus, kad izdevumi ir radušies, tie ir iegrāmatoti un pieņemti. Šī pārbaude aptver visas maksājumu kategorijas (tostarp aktīvu iegādei veiktos maksājumus), izņemot avansa maksājumus to veikšanas stadijā. Avansa maksājumus pārbauda tad, kad līdzekļu saņēmējam ir prasīts sniegt vai kad tas sniedz attaisnojumu par to atbilstīgu izmantošanu un avansa maksājums tiek dzēsts vai kļūst par atgūstamu.

| VII. | Palāta uzskata, ka iegūtie revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu tās atzinumus. |
| --- | --- |

VII.

Palāta uzskata, ka iegūtie revīzijas pierādījumi ir pietiekami un atbilstoši, lai pamatotu tās atzinumus.

Pārskatu ticamība

| Atzinums par pārskatu ticamību









  VIII. | Palāta uzskata, ka Eiropas Savienības konsolidētie pārskati par 2014. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Savienības finanšu stāvokli 2014. gada 31. decembrī, tās darbību rezultātus, naudas plūsmas un neto aktīvu pārmaiņas minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Finanšu regula un grāmatvedības noteikumi, kas pamatojas uz starptautiski atzītiem grāmatvedības standartiem publiskajam sektoram. |
| --- | --- |

Atzinums par pārskatu ticamību

VIII.

Palāta uzskata, ka Eiropas Savienības konsolidētie pārskati par 2014. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Savienības finanšu stāvokli 2014. gada 31. decembrī, tās darbību rezultātus, naudas plūsmas un neto aktīvu pārmaiņas minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Finanšu regula un grāmatvedības noteikumi, kas pamatojas uz starptautiski atzītiem grāmatvedības standartiem publiskajam sektoram.

Pārskatiem pakārtoto darījumu likumība un pareizība

Ieņēmumi

| Atzinums par pārskatiem pakārtoto ieņēmumu likumību un pareizību









  IX. | Palāta uzskata, ka pārskatiem pakārtotie ieņēmumi par 2014. gada 31. decembrī slēgto gadu visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

Atzinums par pārskatiem pakārtoto ieņēmumu likumību un pareizību

IX.

Palāta uzskata, ka pārskatiem pakārtotie ieņēmumi par 2014. gada 31. decembrī slēgto gadu visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

Maksājumi

| Pamats negatīvam atzinumam par pārskatiem pakārtoto maksājumu likumību un pareizību









  X. | Izdevumos, kuri 2014. gadā iegrāmatoti daudzgadu finanšu shēmas 1.–4. kategorijā (3) kā pamatdarbības izdevumi, ir būtisks kļūdu līmenis. Palātas aplēstais kļūdu līmenis pārskatiem pakārtotajos maksājumos ir 4,4 %. Palātas secinājumu apstiprina Komisijas Kopsavilkuma pārskatā dotā analīze par riskam pakļautajām summām. |
| --- | --- |

Pamats negatīvam atzinumam par pārskatiem pakārtoto maksājumu likumību un pareizību

X.

Izdevumos, kuri 2014. gadā iegrāmatoti daudzgadu finanšu shēmas 1.–4. kategorijā (3) kā pamatdarbības izdevumi, ir būtisks kļūdu līmenis. Palātas aplēstais kļūdu līmenis pārskatiem pakārtotajos maksājumos ir 4,4 %. Palātas secinājumu apstiprina Komisijas Kopsavilkuma pārskatā dotā analīze par riskam pakļautajām summām.

Negatīvs atzinums par pārskatiem pakārtoto maksājumu likumību un pareizību

| XI. | Ņemot vērā to jautājumu nopietnību, kas aprakstīti punktā, kurā pamato negatīvu atzinumu par pārskatiem pakārtoto maksājumu likumību un pareizību, Palāta uzskata, ka maksājumos, kuri ir pakārtoti pārskatiem par 2014. gada 31. decembrī slēgto gadu, ir būtisks kļūdu līmenis. |
| --- | --- |

XI.

Ņemot vērā to jautājumu nopietnību, kas aprakstīti punktā, kurā pamato negatīvu atzinumu par pārskatiem pakārtoto maksājumu likumību un pareizību, Palāta uzskata, ka maksājumos, kuri ir pakārtoti pārskatiem par 2014. gada 31. decembrī slēgto gadu, ir būtisks kļūdu līmenis.

| Cita informācija









  XII. | Dokuments “Finanšu pārskatu diskusija un analīze” nav finanšu pārskatu daļa. Finanšu pārskatu diskusijā un analīzē sniegtā informācija saskan ar finanšu pārskatiem. |
| --- | --- |

Cita informācija

XII.

Dokuments “Finanšu pārskatu diskusija un analīze” nav finanšu pārskatu daļa. Finanšu pārskatu diskusijā un analīzē sniegtā informācija saskan ar finanšu pārskatiem.

2015. gada 10. septembrī

Priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Eiropas Revīzijas palāta

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG

---

(1)  Konsolidētie finanšu pārskati ietver bilanci, finanšu darbības rezultātu pārskatu, naudas plūsmas pārskatu, pārskatu par neto aktīvu pārmaiņām, kopsavilkumu par nozīmīgām grāmatvedības metodēm un citus paskaidrojumus (tostarp informāciju pa segmentiem).

1

(2)  Kopsavilkuma pārskati par budžeta izpildi ietver kopsavilkuma pārskatus par budžeta izpildi un paskaidrojumus.

2

(3)  Šīs kategorijas ir aptvertas šā gada pārskata 5.–8. nodaļā.

3

---