# Europos Sąjungos C 391/2015

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 391 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 58 tomas2015m. lapkričio 24d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 391

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

58 tomas2015m. lapkričio 24d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | 29-oji sesija vyko Suvoje (Fidžis) 2015 m. birželio 15–17 d. |
| 2015/C 391/01 | Partnerystės susitarimą sudariusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės narių ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių jungtinė parlamentinė asamblėja — 2015 m. birželio 15 d., pirmadienio, posėdžio protokolas | 1 |
| 2015/C 391/02 | Partnerystės susitarimą sudariusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės narių ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių jungtinė parlamentinė asamblėja — 2015 m. birželio 16 d., antradienio, posėdžio protokolas | 6 |
| 2015/C 391/03 | Partnerystės susitarimą sudariusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės narių ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių jungtinė parlamentinė asamblėja — 2015 m. birželio 17 d., trečiadienio, posėdžio protokolas | 11 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

29-oji sesija vyko Suvoje (Fidžis) 2015 m. birželio 15–17 d.

2015/C 391/01

Partnerystės susitarimą sudariusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės narių ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių jungtinė parlamentinė asamblėja — 2015 m. birželio 15 d., pirmadienio, posėdžio protokolas

1

2015/C 391/02

Partnerystės susitarimą sudariusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės narių ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių jungtinė parlamentinė asamblėja — 2015 m. birželio 16 d., antradienio, posėdžio protokolas

6

2015/C 391/03

Partnerystės susitarimą sudariusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės narių ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių jungtinė parlamentinė asamblėja — 2015 m. birželio 17 d., trečiadienio, posėdžio protokolas

11

---

| SIMBOLIŲ PAAIŠKINIMAI






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

SIMBOLIŲ PAAIŠKINIMAI

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Nurodyta procedūra nustatoma pagal teisės akto projekte siūlomą teisinį pagrindą.)

PARLAMENTO KOMITETŲ PAVADINIMŲ SANTRUMPOS

| AFET | Užsienio reikalų komitetas |
| --- | --- |
| DEVE | Vystymosi komitetas |
| INTA | Tarptautinės prekybos komitetas |
| BUDG | Biudžeto komitetas |
| CONT | Biudžeto kontrolės komitetas |
| ECON | Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas |
| EMPL | Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas |
| ENVI | Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos politikos komitetas |
| ITRE | Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas |
| IMCO | Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas |
| TRAN | Transporto ir turizmo komitetas |
| REGI | Regioninės plėtros komitetas |
| AGRI | Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetas |
| PECH | Žuvininkystės komitetas |
| CULT | Kultūros ir švietimo komitetas |
| JURI | Teisės reikalų komitetas |
| LIBE | Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas |
| AFCO | Konstitucinių reikalų komitetas |
| FEMM | Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetas |
| PETI | Peticijų komitetas |
| DROI | Žmogaus teisių pakomitetis |
| SEDE | Saugumo ir gynybos pakomitetis |

AFET

Užsienio reikalų komitetas

DEVE

Vystymosi komitetas

INTA

Tarptautinės prekybos komitetas

BUDG

Biudžeto komitetas

CONT

Biudžeto kontrolės komitetas

ECON

Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas

EMPL

Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas

ENVI

Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos politikos komitetas

ITRE

Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas

IMCO

Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas

TRAN

Transporto ir turizmo komitetas

REGI

Regioninės plėtros komitetas

AGRI

Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetas

PECH

Žuvininkystės komitetas

CULT

Kultūros ir švietimo komitetas

JURI

Teisės reikalų komitetas

LIBE

Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas

AFCO

Konstitucinių reikalų komitetas

FEMM

Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetas

PETI

Peticijų komitetas

DROI

Žmogaus teisių pakomitetis

SEDE

Saugumo ir gynybos pakomitetis

FRAKCIJŲ PAVADINIMŲ SANTRUMPOS

| PPE | Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcija |
| --- | --- |
| S&D | Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcija |
| ECR | Europos konservatorių ir reformuotojų frakcija |
| ALDE | Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcija |
| GUE/NGL | Europos vieningųjų kairiųjų jungtinė frakcija/Šiaurės šalių žalieji kairieji |
| Verts/ALE | Žaliųjų frakcija/Europos laisvasis aljansas |
| EFDD | Laisvės ir tiesioginės demokratijos Europos frakcija |
| NI | Nepriklausomi Parlamento nariai |

PPE

Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcija

S&D

Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcija

ECR

Europos konservatorių ir reformuotojų frakcija

ALDE

Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcija

GUE/NGL

Europos vieningųjų kairiųjų jungtinė frakcija/Šiaurės šalių žalieji kairieji

Verts/ALE

Žaliųjų frakcija/Europos laisvasis aljansas

EFDD

Laisvės ir tiesioginės demokratijos Europos frakcija

NI

Nepriklausomi Parlamento nariai

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

29-oji sesija vyko Suvoje (Fidžis) 2015 m. birželio 15–17 d.

| 24.11.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 391/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 391/1

---

PARTNERYSTĖS SUSITARIMĄ SUDARIUSIŲ AFRIKOS, KARIBŲ IR RAMIOJO VANDENYNO VALSTYBIŲ GRUPĖS NARIŲ IR EUROPOS SĄJUNGOS BEI JOS VALSTYBIŲ NARIŲ JUNGTINĖ PARLAMENTINĖ ASAMBLĖJA

2015 M. BIRŽELIO 15 D., PIRMADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(2015/C 391/01)

Turinys

| Oficialus inauguracinis posėdis | 1 |
| --- | --- |

| Jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdis | 2 |
| --- | --- |

| Jungtinės parlamentinės asamblėjos sudėtis | 2 |
| --- | --- |

| Ne parlamentų atstovų akreditavimas | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Darbotvarkės (AP101.763) tvirtinimas | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Paskutinio 28-osios Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos posėdžio protokolo tvirtinimas (OL C 160, 2015 5 13) | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Pirmininkų pranešimai, įskaitant Biuro 2015 m. birželio 14 d. posėdyje priimtus sprendimus | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Už tarptautinį bendradarbiavimą ir vystymąsi atsakingo Komisijos nario Neveno Mimica pranešimas | 3 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Diskusijos su Nevenu Mimica, Komisijos nariu, atsakingu už tarptautinį bendradarbiavimą ir vystymąsi, pagal procedūrą „prašau žodžio“ | 3 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Klausimų Komisijai valanda | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Veiksmai, kurių ėmėsi Komisija atsižvelgdama į 28-osios Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos metu priimtas rezoliucijas | 4 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Investicijų ir prekybos, įskaitant infrastruktūrą, finansavimas AKR šalyse naudojant ES derinimo mechanizmą | 4 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Ekonominių ir socialinių partnerių pranešimas | 4 |
| --- | --- | --- |

9.

2015 M. BIRŽELIO 15 D., PIRMADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(Posėdis pradėtas 11.00 val.)

Oficialus inauguracinis posėdis

Į asamblėją kreipėsi šie asmenys:

Fidžio Parlamento Pirmininkė Jiko Luveni, Jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkas Fitz A. Jackson, Jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkas Louis Michel ir Fidžio Respublikos Ministras Pirmininkas Josaia V. Bainimarama.

(Posėdis sustabdytas 12.10 val. ir atnaujintas 15.09 val.)

PIRMININKAVO Fitz A. JACKSON

Bendrapirmininkis

Jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdis

Pirmininkas pasveikino visus dalyvius.

Jungtinės parlamentinės asamblėjos sudėtis

Pirmininkas pranešė, kad Jungtinės parlamentinės asamblėjos dalyvių sąrašas, kurį pateikė AKR valstybių valdžios institucijos ir Europos Parlamentas, bus pridėtas prie protokolo.

Ne parlamentų atstovų akreditavimas

Pirmininkas pranešė, kad gautas vienas prašymas dėl ne parlamento atstovo akreditavimo pagal Kotonu susitarimo 17 straipsnio 1 dalį ir Jungtinės parlamentinės asamblėjos darbo tvarkos taisyklių 1 straipsnio 2 dalį susiklosčius neįveikiamoms aplinkybėms (force majeure). Atstovės dalyvavimas užregistruotas ir jos pavardė nurodyta šio protokolo priede.

PIRMININKAVO Louis MICHEL

Bendrapirmininkis

1.   Darbotvarkės (AP101.763) tvirtinimas

Pirmininkas pranešė, kad AKR Tarybai, deja, sesijoje nebus atstovaujama dėl siūlymo Vanuatu Parlamente pareikšti nepasitikėjimą Vanuatu Vyriausybe. Atsakymai į klausimus AKR Tarybai, nagrinėjamus per klausimų valandą, bus pateikti raštu.

Buvo patvirtinta tokia darbotvarkė, kokia pateikiama šiame protokole.

2.   Paskutinio 28-osios Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos posėdžio protokolo tvirtinimas (OL C 160, 2015 5 13)

Protokolas patvirtintas.

3.   Pirmininkų pranešimai, įskaitant Biuro 2015 m. birželio 14 d. posėdyje priimtus sprendimus

Pirmininkas pranešė apie 2015 m. birželio 14 d. Biuro posėdžio rezultatus.

Priimti šie sprendimai:

| a) | Nuolatiniai komitetai rengs šiuos pranešimus, kurie bus patvirtinti 31-ojoje sesijoje: | Politinių reikalų komitetas







  — | Dalyvaujamojo valdymo gerinimas pasitelkus decentralizaciją ir demokratijos bei vietos valdymo stiprinimą |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Nuolatiniai komitetai rengs šiuos pranešimus, kurie bus patvirtinti 31-ojoje sesijoje:

Politinių reikalų komitetas

—

Dalyvaujamojo valdymo gerinimas pasitelkus decentralizaciją ir demokratijos bei vietos valdymo stiprinimą

| | Ekonominės plėtros, finansų ir prekybos komitetas







  — | Žemyninė laisvosios prekybos erdvė Afrikoje. Galimybės skatinti prekybą Afrikos viduje ir jos galima nauda AKR |
| --- | --- | --- |

Ekonominės plėtros, finansų ir prekybos komitetas

—

Žemyninė laisvosios prekybos erdvė Afrikoje. Galimybės skatinti prekybą Afrikos viduje ir jos galima nauda AKR

| | Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas







  — | Migracija tarp AKR ir ES valstybių narių: priežastys, padariniai ir bendro valdymo strategija; |
| --- | --- | --- |

Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas

—

Migracija tarp AKR ir ES valstybių narių: priežastys, padariniai ir bendro valdymo strategija;

| b) | 13-ąjį regioninį susitikimą surengti Pietų Afrikoje per savaitę nuo 2015 m. lapkričio 2 iki 6 d.; |
| --- | --- |

b)

13-ąjį regioninį susitikimą surengti Pietų Afrikoje per savaitę nuo 2015 m. lapkričio 2 iki 6 d.;

| c) | surengti Biuro misiją į Milane vykstančią parodą „EXPO 2015“ ir faktų nustatymo misiją į Lampedūzą 2015 m. rugsėjo 26–28 d.; |
| --- | --- |

c)

surengti Biuro misiją į Milane vykstančią parodą „EXPO 2015“ ir faktų nustatymo misiją į Lampedūzą 2015 m. rugsėjo 26–28 d.;

| d) | iki 2015 m. pabaigos surengti faktų nustatymo misiją į Zimbabvę, dėl tinkamos datos bus susitarta su šalimi; |
| --- | --- |

d)

iki 2015 m. pabaigos surengti faktų nustatymo misiją į Zimbabvę, dėl tinkamos datos bus susitarta su šalimi;

| e) | atsižvelgiant į aplinkybes Burundyje, sustabdyti šalyje vykdomą rinkimų stebėjimo misiją; |
| --- | --- |

e)

atsižvelgiant į aplinkybes Burundyje, sustabdyti šalyje vykdomą rinkimų stebėjimo misiją;

| f) | patvirtinti, kad 30-oji asamblėjos sesija vyks 2015 m. gruodžio 7–9 d. Mozambike. |
| --- | --- |

f)

patvirtinti, kad 30-oji asamblėjos sesija vyks 2015 m. gruodžio 7–9 d. Mozambike.

Pirmininkas pranešė asamblėjai, kad Moterų forumo posėdis įvyko šeštadienio rytą ir jam pirmininkavo Kashetu Kyenge ir Ana Rita Sithole (Mozambikas). Posėdžio tema buvo „Suteikti moterims daugiau galimybių gauti deramą darbą ir lygybė užimtumo srityje“.

Pirmininkas pranešė apie šiuos terminus:

| — | pakeitimų dėl kompromisinių rezoliucijų dėl gaivalinės nelaimės Vanuatu (ir kaimyninėse valstybėse): pažanga, įskaitant regionų bendradarbiavimą, ir padėtis Centrinėje Afrikos Respublikoje: 2015 m. birželio 16 d., antradienis, 12.00 val., |
| --- | --- |

—

pakeitimų dėl kompromisinių rezoliucijų dėl gaivalinės nelaimės Vanuatu (ir kaimyninėse valstybėse): pažanga, įskaitant regionų bendradarbiavimą, ir padėtis Centrinėje Afrikos Respublikoje: 2015 m. birželio 16 d., antradienis, 12.00 val.,

| — | prašymų, susijusių su balsavimo metodais, pateikimo terminas: 2015 m. birželio 17 d., trečiadienis, 10.00 val., raštu. |
| --- | --- |

—

prašymų, susijusių su balsavimo metodais, pateikimo terminas: 2015 m. birželio 17 d., trečiadienis, 10.00 val., raštu.

4.   Už tarptautinį bendradarbiavimą ir vystymąsi atsakingo Komisijos nario Neven Mimica pranešimas

Neven Mimica apibrėžė ES įsipareigojimus rengiantis trims didžiausioms su vystymusi susijusioms konferencijoms 2015 m.: Trečiajai tarptautinei vystymosi finansavimo konferencijai Adis Abeboje, Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikimui dėl laikotarpio po 2015 m. vystymosi darbotvarkės patvirtinimo Niujorke ir 21-ajai Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijai Paryžiuje. Nepakaks plataus užmojo ES įsipareigojimų dėl oficialios paramos vystymuisi (OPV) ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslų; kitos bendramintės šalys ir institucijos taip pat turės prisiimti įsipareigojimus, kad būti pasiekti darnaus vystymosi ir klimato kaitos tikslai. Bendra AKR ir ES pozicija dėl trijų konferencijų bus itin svarbi vykdant derybas. Komisijos narys N. Mimica taip pat pabrėžė atskaitomybės ir veiksmingo įsipareigojimų vykdymo stebėsenos mechanizmo būtinybę.

5.   Diskusijos su Neven Mimica, Komisijos nariu, atsakingu už tarptautinį bendradarbiavimą ir vystymąsi, pagal procedūrą „prašau žodžio“

Kalbėjo: Michèle Rivasi, Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibutis), Davor Ivo Stier, Adjedoue Weidou (Čadas), Kashetu Kyenge, James Munthali (Malavis), David Martin, Javier Nart, Lidia Senra Rodriguez, Louis Michel, Joachim Zeller, Marielle de Sarnez ir Michael Gahler.

Keičiantis nuomonėmis daugiausia dėmesio buvo skiriama klimato kaitai ir nelaimių rizikos mažinimui, taip pat aptartos tokios temos kaip ES įsipareigojimai klimato kaitos srityje, novatoriško finansavimo ir klimato kaitos stebėsenos įsipareigojimai, klimato kaitos, migracijos ir gaivalinių nelaimių sąsajos bei būsimų Europos plėtros fondų įtraukimas į biudžetą.

Komisijos narys N. Mimica atsakė į klausimus, kuriuos nariai pateikė pagal procedūrą „prašau žodžio“.

6.   Klausimų Komisijai valanda

Europos Komisijai iš viso buvo pateikta 18 klausimų.

Komisija anksčiau į klausimus atsakė raštu. Komisijos narys N. Mimica žodžiu atsakė į toliau nurodytus papildomus šių narių klausimus:

| | 6 klausimą dėl bendros AKR ir ES pozicijos vykdant derybas klimato klausimais, kurį pateikė Michèle Rivasi; |
| --- | --- |

6 klausimą dėl bendros AKR ir ES pozicijos vykdant derybas klimato klausimais, kurį pateikė Michèle Rivasi;

| | 7 klausimą dėl Kasanėje, Botsvanoje, surengtos konferencijos nusikaltimų laukinei gyvūnijai klausimais, kurį pateikė Catherine Bearder; |
| --- | --- |

7 klausimą dėl Kasanėje, Botsvanoje, surengtos konferencijos nusikaltimų laukinei gyvūnijai klausimais, kurį pateikė Catherine Bearder;

| | 8 klausimą dėl kovos su neužkrečiamosiomis ligomis AKR šalyse, kurį pateikė Louis-Joseph Manscour (jį pakeitė Derek Vaughan); |
| --- | --- |

8 klausimą dėl kovos su neužkrečiamosiomis ligomis AKR šalyse, kurį pateikė Louis-Joseph Manscour (jį pakeitė Derek Vaughan);

| | 9 klausimą dėl ŽIV ir AIDS poveikio persekiojant žmogaus teisių gynėjus, kurį pateikė Eider Gardiazabal Rubial (jį pakeitė Derek Vaughan); |
| --- | --- |

9 klausimą dėl ŽIV ir AIDS poveikio persekiojant žmogaus teisių gynėjus, kurį pateikė Eider Gardiazabal Rubial (jį pakeitė Derek Vaughan);

| | 11 klausimą dėl sąsajos su žmogaus teisėmis išlygos ekonominės partnerystės susitarimuose, kurį pateikė David Martin; |
| --- | --- |

11 klausimą dėl sąsajos su žmogaus teisėmis išlygos ekonominės partnerystės susitarimuose, kurį pateikė David Martin;

| | 12 klausimą dėl Sutarties dėl prekybos ginklais įgyvendinimo, kurį pateikė Pavel Telicka (jį pakeitė Petr Jezek); |
| --- | --- |

12 klausimą dėl Sutarties dėl prekybos ginklais įgyvendinimo, kurį pateikė Pavel Telicka (jį pakeitė Petr Jezek);

| | 13 klausimą dėl Pusiaujo Gvinėjos Respublikos, kurį pateikė Enrique Guerrero Salom (jį pakeitė Norbert Neuser); |
| --- | --- |

13 klausimą dėl Pusiaujo Gvinėjos Respublikos, kurį pateikė Enrique Guerrero Salom (jį pakeitė Norbert Neuser);

| | 16 klausimą dėl gyventojų registrų ir statistinių duomenų, kurį pateikė Nathalie Griesbeck. |
| --- | --- |

16 klausimą dėl gyventojų registrų ir statistinių duomenų, kurį pateikė Nathalie Griesbeck.

Klausimus Nr. 1, 2, 5, 10, 14, 17 ir 18 pateikę asmenys neturėjo papildomų klausimų.

Klausimus Nr. 3, 4 ir 15 pateikę asmenys posėdyje nedalyvavo.

7.   Veiksmai, kurių ėmėsi Komisija atsižvelgdama į 28-osios Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos metu priimtas rezoliucijas

Į dokumentų rinkinį įtrauktas dokumentas, susijęs su Komisijos veiksmais, kurių ji ėmėsi atsižvelgdama į 2014 m. gruodžio mėn. Strasbūre vykusios Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos metu priimtas rezoliucijas.

8.   Investicijų ir prekybos, įskaitant infrastruktūrą, finansavimas AKR šalyse naudojant ES derinimo mechanizmą

Ekonominės plėtros, finansų ir prekybos komitetas

Pranešėjai: Malement Liahosoa (Madagaskaras) ir David Martin

Malement Liahosoa (Madagaskaras) ir David Martin pristatė pranešimą.

Kalbėjo: Andre R. Worrell (Barbadosas), Bogdan Brunon Wenta, Netty Baldeh (Gambija), Joyce Laboso (Kenija), Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauritanija), Marielle de Sarnez, Adjedoue Weidou (Čadas), Lidia Senra Rodríguez, Bodil Ceballos, Felix C. M. Mutati (Zambija), Krzysztof Hetman, Pedro Silva Pereira, Boleslaw Piecha, Neena Gill, Derek Vaughan, Michael George Peyrefitte (Belizas) ir Peter Craig McQuaide (Europos Komisija).

Derinant dotacijas ir paskolas ir taip užtikrinant esminio privačiojo sektoriaus finansavimo poveikį, bus sudarytos sąlygos skirti didesnį finansavimą vystymuisi. Todėl taikant mažesnes palūkanų normas bus galima įgyvendinti didelės rizikos arba nedidelio pelno projektus. Kad derinimas būtų veiksmingas, jis turės būti grindžiamas skaidriomis procedūromis, kuriomis užtikrinama, kad taikomas papildomumo principas ir kad procese dalyvauja šalies gavėjos Vyriausybė. Nedidelė narių dalis pareiškė nepritariantys tam, kad remiamasi viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystėmis.

David Martin baigė diskusijas.

9.   Ekonominių ir socialinių partnerių pranešimas

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto AKR stebėsenos komiteto pirmininko Xavier Verboven pristatymas

Xavier Verboven parengė pristatymą apie ekonominių ir socialinių partnerių pasirengimą tarptautinėms konferencijoms vystymosi finansavimo, laikotarpio po 2015 m. vystymosi darbotvarkės ir klimato kaitos klausimais.

Kalbėjo: Michael George Peyrefitte (Belizas), Adjedoue Weidou (Čadas), Louis Michel, Ousmane Kaba (Gvinėja), Marielle de Sarnez, Joe Koim Komun (Papua Naujoji Gvinėja), Jo Leinen, James Munthali (Malavis), Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibutis), Juan Fernando Lopez Aguilar, Norbert Neuser (dėl darbo tvarkos), Fitz A. Jackson (pirmininkas), Netty Baldeh (Gambija), Mohamed Ben Oumar (Nigeris) ir Arne Gericke.

Xavier Verboven baigė diskusijas.

(Posėdis baigtas 18.58 val.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Bendrapirmininkiai

Patrick I. GOMES ir

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generaliniai sekretoriai

---

| 24.11.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 391/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 391/6

---

PARTNERYSTĖS SUSITARIMĄ SUDARIUSIŲ AFRIKOS, KARIBŲ IR RAMIOJO VANDENYNO VALSTYBIŲ GRUPĖS NARIŲ IR EUROPOS SĄJUNGOS BEI JOS VALSTYBIŲ NARIŲ JUNGTINĖ PARLAMENTINĖ ASAMBLĖJA

2015 M. BIRŽELIO 16 D., ANTRADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(2015/C 391/02)

Turinys

| 1. | ES Tarybos pirmininko pareigas einančio Latvijos užsienio reikalų ministro Edgars Rinkēvičs pareiškimas | 6 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Klausimų ES Tarybai valanda | 7 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Diskusijos su ES Taryba pagal procedūrą „prašau žodžio“ | 7 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Kultūrų įvairovė ir žmogaus teisės AKR ir ES šalyse | 7 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Gamtos ištekliai | 8 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Jūros ir vandenynai (klimato kaita, biologinė įvairovė, atsinaujinančioji energija, žuvininkystė, jūrų saugumas ir piratavimas, jūros dugne esanti nafta ir naudingosios iškasenos) | 8 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Skubus klausimas Nr. 1. Gaivalinė nelaimė Vanuatu (ir kaimyninėse šalyse): tolesni veiksmai, įskaitant regioninį bendradarbiavimą | 9 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Švietimo ir profesinio mokymo uždaviniai ir galimybės AKR valstybėse | 9 |
| --- | --- | --- |

8.

2015 M. BIRŽELIO 16 D., ANTRADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(Posėdis pradėtas 9.05 val.)

PIRMININKAVO Fitz A. JACKSON

Bendrapirmininkis

Adjedoue Weidou (Čadas) atkreipė dėmesį į savižudžių išpuolius Ndžamene (Čadas), per kuriuos žuvo 23 žmonės ir buvo sužeista daugiau kaip 100 žmonių.

1.   ES Tarybos pirmininko pareigas einančio Latvijos užsienio reikalų ministro Edgars Rinkēvičs pareiškimas

ES Ministrų Tarybos pirmininko pareigas einantis Latvijos užsienio reikalų ministras Edgars Rinkēvičs pabrėžė, kad 2015-ieji buvo labai svarbūs metai plėtros požiūriu. Geras ES ir AKR bendradarbiavimas bus labai svarbus trijose pagrindinėse tarptautinėse konferencijose: Adis Abeboje vyksiančioje Trečiojoje tarptautinėje vystymosi finansavimo konferencijoje, Niujorke vyksiančiame Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikime dėl vystymosi po 2015 m. darbotvarkės tvirtinimo ir Paryžiuje vyksiančioje JT klimato kaitos konferencijoje (COP 21). Jis pabrėžė įsipareigojimą kartu dirbti ir šiuo atžvilgiu skatinti regioninį bendradarbiavimą Ramiojo vandenyno regionuose ir jų mažose besivystančiose salų valstybėse.

Pirmininkas pritarė visapusiškam Europos atsakui į migraciją, įskaitant kovą su žmonių kontrabandos tinklais, bandymus nagrinėti pagrindines migracijos priežastis ir aktyviai bendradarbiauti su AKR valstybėmis. Jis pabrėžė ekonominės partnerystės susitarimų, šiuo metu apimančių didžiąją dalį Užsachario Afrikos žmonių, svarbą, nes tai dinamiškos priemonės, padedančios naikinti skurdą ir skatinti regioninį bendradarbiavimą. 2020 m. baigus galioti Kotonu susitarimui bus ne tik mestas iššūkis, bet ir suteikta galimybė. Iki metų pabaigos ES dalyvaus viešose konsultacijose.

2.   Klausimų ES Tarybai valanda

Tarybai buvo pateiktas iš viso 21 klausimas. Kadangi AKR Taryba negalėjo dalyvauti, buvo atsakyta tik į 12 klausimų (į tuos, kurie buvo pateikti ES Tarybai).

Edgars Rinkēvičs ES Tarybos vardu atsakė į šiuos klausimus ir papildomus klausimus:

| | Catherin Bearder pateiktą klausimą, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. 18 dėl migracijos; |
| --- | --- |

Catherin Bearder pateiktą klausimą, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. 18 dėl migracijos;

| | Nathalie Griesbeck pateiktą klausimą, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. 19 dėl AKR ir ES bendradarbiavimo migracijos srityje ir kovos su prekyba žmonėmis; |
| --- | --- |

Nathalie Griesbeck pateiktą klausimą, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. 19 dėl AKR ir ES bendradarbiavimo migracijos srityje ir kovos su prekyba žmonėmis;

| | Davor Ivo Stier pateiktą klausimą, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. 20 dėl sistemos baigus galioti Kotonu susitarimui – gero valdymo kaip esminio aspekto; |
| --- | --- |

Davor Ivo Stier pateiktą klausimą, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. 20 dėl sistemos baigus galioti Kotonu susitarimui – gero valdymo kaip esminio aspekto;

| | Marielle de Sarnez pateiktą klausimą, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. 21 dėl ES ir AKR valstybių bendradarbiavimo kovos su terorizmu srityje. |
| --- | --- |

Marielle de Sarnez pateiktą klausimą, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. 21 dėl ES ir AKR valstybių bendradarbiavimo kovos su terorizmu srityje.

Dėl toliau išvardytų klausimų nebuvo pateikta papildomų klausimų:

| | Kashetu Kyenge pateiktas klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. 10 dėl ES atsako į krizę Centrinės Afrikos Respublikoje; |
| --- | --- |

Kashetu Kyenge pateiktas klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. 10 dėl ES atsako į krizę Centrinės Afrikos Respublikoje;

| | Ignazio Corrao pateiktas klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. 11 dėl JAV ir Kubos santykių poveikio Kubos ir ES santykiams; |
| --- | --- |

Ignazio Corrao pateiktas klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. 11 dėl JAV ir Kubos santykių poveikio Kubos ir ES santykiams;

| | Enrique Guerrero Salom (kurį pakeitė Norbert Neuser) pateiktas klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. 12 dėl silpnų valstybių; |
| --- | --- |

Enrique Guerrero Salom (kurį pakeitė Norbert Neuser) pateiktas klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. 12 dėl silpnų valstybių;

| | Louis-Joseph Manscour (kurį pakeitė Kashetu Kyenge) pateiktas klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. 13 dėl ES atsako į Ebolos viruso epidemiją; |
| --- | --- |

Louis-Joseph Manscour (kurį pakeitė Kashetu Kyenge) pateiktas klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. 13 dėl ES atsako į Ebolos viruso epidemiją;

| | Piernicola Pedicini (kurį pakeitė Ignazio Corrao) pateiktas klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. 14 dėl Nigerijos: veiksmų siekiant išnaikinti Ebolos virusą pavyzdžių; |
| --- | --- |

Piernicola Pedicini (kurį pakeitė Ignazio Corrao) pateiktas klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. 14 dėl Nigerijos: veiksmų siekiant išnaikinti Ebolos virusą pavyzdžių;

| | Laura Agea, Isabella Adinolfi ir Laura Ferraros (kurias pakeitė Ignazio Corrao) pateiktas klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. 15 dėl pabėgėlių dėl klimato kaitos statuso pripažinimo; |
| --- | --- |

Laura Agea, Isabella Adinolfi ir Laura Ferraros (kurias pakeitė Ignazio Corrao) pateiktas klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. 15 dėl pabėgėlių dėl klimato kaitos statuso pripažinimo;

| | David Martin pateiktas klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. 16 dėl palankesnių prekybos sąlygų sudarymo; |
| --- | --- |

David Martin pateiktas klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. 16 dėl palankesnių prekybos sąlygų sudarymo;

| | Eider Gardiazabal Rubial (kurią pakeitė Kashetu Kyenge) pateiktas klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. 17 dėl su LGBTI žmonių teisėmis susijusios padėties Afrikoje. |
| --- | --- |

Eider Gardiazabal Rubial (kurią pakeitė Kashetu Kyenge) pateiktas klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. 17 dėl su LGBTI žmonių teisėmis susijusios padėties Afrikoje.

3.   Diskusijos su ES Taryba pagal procedūrą „prašau žodžio“

Kalbėjo: Fitz A. Jackson, Michael Gahler, Juan Fernando Lopez Aguilar, Marielle de Sarnez ir Louis Michel.

Diskusijos negalėjo vykti, nes ES Tarybos pirmininkas turėjo išvykti. Nariai išreiškė savo nusivylimą. Bendrapirmininkiai nusiųs raštą Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, kuri prašė ministro ją pavaduoti, ir Ministrui Pirmininkui.

4.   Kultūrų įvairovė ir žmogaus teisės AKR ir ES šalyse

Politinių reikalų komitetas

Pranešėjai: Abdoulaye Touré (Dramblio Kaulo Krantas) ir Davor Ivo Stier.

Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibutis), kuris pakeitė antrąjį pranešėją Abdoulaye Touré (Dramblio Kaulo Krantas), ir Davor Ivo Stier pristatė pranešimą.

Kalbėjo: Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibutis), Davor Ivo Stier, Christophe Lutundula (Kongo Demokratinė Respublika), Kinga Gal, Kashetu Kyenge, Tesfaye Daba (Etiopija), Ryszard Legutko, Netty Baldeh (Gambija), Petr Jezek, James Kembi Gitura (Kenija), Lidia Senra Rodriguez, Ahamada Soukouna (Malis), Bodil Ceballos, Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauritanija), Ignazio Corrao, Mohamed Ben Oumar (Nigeris), Aymeric Chauprade, Adjedoue Weidou (Čadas), Bogdan Brunon Wenta, Carlos Zorrinho, Makhosini Hlongwane (Zimbabvė), Tadeusz Zwiefka, Marlene Mizzi, Agustin Diaz de Mera, György Hölvényi, Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Eleni Theocharous, Juan Fernando Lopez Aguilar, Michael George Peyrefitte (Belizas), Michael Gahler, Ousmane Kaba (Gvinėja) ir Kristin de Peyron (Europos išorės veiksmų tarnyba).

Nariai pripažino, kad daugelis kultūrų gana greitai nyksta dėl jų žodinės tradicijos, taip pat dėl globalizacijos. Kartu šios kultūrinės tradicijos formuoja tapatumą ir padeda apsaugoti bendruomenes nuo radikalėjimo. Būtent todėl kultūrų įvairovė turėtų būti gerbiama ir skatinama. Tačiau nariai pabrėžė, kad kultūriniais skirtumais neturėtų būti piktnaudžiaujama siekiant pateisinti bendrų žmogaus teisių principų, pavyzdžiui, nediskriminavimo principo, pažeidimą. Kai kurie nariai teigė, kad išsaugoti savo kultūros paveldą yra svarbiau nei skirti dėmesį naujoms LGBTI žmonių teisėms. Daugelis narių su tuo nesutiko.

Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibutis) ir Davor Ivo Stier baigė diskusijas.

5.   Gamtos ištekliai

Vyko diskusijos su Papua Naujosios Gvinėjos nacionalinio planavimo ministru Charles Abel.

Papua Naujosios Gvinėjos nacionalinio planavimo ministras Charles Abel pristatė pranešimą apie gamtos išteklius.

Kalbėjo: Christophe Lutundula (Kongo Demokratinė Respublika), Eleni Theocharous, Musa Hussein Naib (Eritrėja), Kashetu Kyenge, Netty Baldeh (Gambija), Dawid Jackiewicz, Adjedoue Weidou (Čadas), Javier Nart, Lidia Senra Rodriguez, Michèle Rivasi, Louis Michel, Ignazio Corrao, Michael Gahler, Jo Leinen, Joachim Zeller, Felix C. M. Mutati (Zambija), Magnus Kofi Amoatey (Gana), James Kembi Gitura (Kenija) ir Peter Craig-McQuaide (Europos Komisija).

Charles Abel išdėstė savo Vyriausybės išteklių valdymo srities politiką ir pabrėžė, kad iš praeities klaidų pasimokyta ir kad daugiausia dėmesio šiuo metu skiriama atsakingam medžiagų naudojimui, (ekologiškai) tvariam išteklių valdymui, kovai su korupcija ir pastangoms užtikrinti, kad vietos gyventojai galėtų naudotis šalies gamtos turtais.

Nariai palankiai vertino šį atvirą pareiškimą ir pabrėžė, kad AKR valstybės galėtų pasimokyti iš šios patirties. Tarp iškeltų klausimų buvo būtinybė užtikrinti skaidrumą, stiprinti parlamentinę kontrolę, vykdyti mokesčių reformą, užtikrinti iškasenų atsekamumą, stiprinti pilietinės visuomenės kaip prižiūrėtojos vaidmenį ir įsteigti valstybinius turto fondus siekiant naudoti pajamas ateities kartoms ir padaryti įmones atsakingas už aplinkai padarytos žalos šalinimą.

(Posėdis sustabdytas 12.35 val. ir atnaujintas 15.10 val.)

PIRMININKAVO Louis MICHEL

Bendrapirmininkis

Bendrapirmininkis Fitz A. Jackson paskelbė, jog Kongo Demokratinės Respublikos valdžios institucijos jam pranešė, kad negalės rengti 12-ojo regioninio posėdžio, kuris turėjo įvykti 2015 m. liepos 20–24 d.

6.   Jūros ir vandenynai (klimato kaita, biologinė įvairovė, atsinaujinančioji energija, žuvininkystė, jūrų saugumas ir piratavimas, jūros dugne esanti nafta ir naudingosios iškasenos)

Pagrindinės diskusijos

Anote Tong, Kiribačio Prezidentas, pristatė pranešimą apie jo šaliai klimato kaitos keliamą egzistencinę grėsmę. Kathy Jetnil-Kijner, poetė ir Maršalo Salų pilietinės visuomenės atstovė, deklamavo savo kūrybos eilėraštį Miela Matafele Peinem, susijusį su klimato kaitos padariniais; šį eilėraštį ji taip pat deklamavo 2014 m. rugsėjo mėn. vykusiame JT aukščiausio lygio susitikime dėl klimato kaitos. Feleti Teo, Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijos vykdomasis direktorius, pristatė pranešimą apie Ramiojo vandenyno žuvininkystės valdymą.

Kalbėjo: Andre R. Worrell (Barbadosas), Michael Gahler, Kilosho Bulambo (Kongo Demokratinė Respublika), Eirangi Marsters (Kuko Salos), Jo Leinen, Sanjit Patel (Fidžis), Javier Nart, Anote Tong, Feleti Teo, Lidia Senra Rodriguez, Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauritanija), Bodil Ceballos, Ignazio Corrao, Tialavea Tionisio Seigafolava Hunt (Samoa), Michèle Rivasi, Andre Pool (Seišeliai), Joachim Zeller, Adjedoue Weidou (Čadas), Pedro Silva Pereira, Eleni Theocharous, Carlos Zorrinho, Marlene Mizzi ir Kashetu Kyenge.

Diskusijose daugiausia dėmesio buvo skiriama jūrų ir vandenynų svarbai ir būtinybei skatinti rengti koordinuotą ir nuoseklią politiką ir sutelkti pakankamai išteklių, kad būtų galima apsaugoti biologinę įvairovę, užtikrinti jūrų išteklių tvarumą, sušvelninti klimato kaitą ir prie jos prisitaikyti, taip pat šalinti pakrantės rajonams ir jų gyventojams keliamas grėsmes. Nariai pažymėjo, kad daugelis grėsmių vandenynams kyla dėl netausaus vartojimo įpročių ir pernelyg intensyviai naudojamų jūrų išteklių. Jie pabrėžė, kaip svarbu per 2015 m. gruodžio mėn. Paryžiuje vyksiančią JT klimato kaitos konferenciją (COP 21) pasiekti susitarimą, ir ragino ES ir AKR valstybes šiame forume imtis suderintų veiksmų.

Anote Tong ir Feleti Teo baigė diskusijas.

7.   Skubus klausimas Nr. 1. Gaivalinė nelaimė Vanuatu (ir kaimyninėse šalyse): tolesni veiksmai, įskaitant regioninį bendradarbiavimą

Osnat Lubrani, JT koordinatorius-rezidentas ir Jungtinių Tautų vystymo programos (JTVP) atstovas, pasakė įžanginę kalbą apie Vanuatu teikiamą skubią pagalbą praūžus atogrąžų ciklonui Pam.

Kalbėjo: Andre R. Worrell (Barbadosas), Maurice Ponga, Kilosho Bulambo (Kongo Demokratinė Respublika), Jo Leinen, Arne Gericke, Catherine Bearder, Joyce Laboso (Kenija), Lidia Senra Rodriguez, James Munthali (Malavis), Michèle Rivasi, Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauritanija), Ignazio Corrao, Bogdan Brunon Wenta, Derek Vaughan, Joachim Zeller ir Peter Craig McQuaide (Europos Komisija).

Nariai išreiškė nuoširdžią užuojautą nuo atogrąžų ciklono Pam nukentėjusioms šalims ir žmonėms ir padėką visiems humanitarinės pagalbos darbuotojams.

Nariai primygtinai ragino tarptautinę bendruomenę sutelkti išteklius, kurių reikia atogrąžų ciklono nuniokotai infrastruktūrai atstatyti, ir pradėti taikyti ilgalaikio atkūrimo ir plėtros strategiją. Nariai taip pat ragino AKR valstybių Vyriausybes peržiūrėti savo plėtros strategijas ir įtraukti į jas priemones, kuriomis būtų siekiama sumažinti nelaimių riziką ir skatinti prisitaikyti prie klimato kaitos įgyvendinant pastatų planavimo politiką, ir priminė, kad būtina šalinti su ekologinių pabėgėlių ir migrantų apsauga susijusius teisinius trūkumus.

Anote Tong (Kiribačio Prezidentas) pranešė nariams apie Kiribačio atkūrimo procesą.

Osnat Lubrani atsakė į narių pastabas.

8.   Švietimo ir profesinio mokymo uždaviniai ir galimybės AKR valstybėse

Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas

Pranešėjai: Musa Hussein Naib (Eritrėja) ir Francesc Gambús.

Musa Hussein Naib (Eritrėja) ir Francesc Gambús pristatė pranešimą.

Kalbėjo: Bogdan Brunon Wenta, Javier Nart, Tesfaye Daba (Etiopija), Norbert Neuser, Arne Gericke, Mikael Phillips (Jamaika), Catherine Bearder, Abdikadir Omar Aden (Kenija), Lidia Senra Rodriguez, James Munthali (Malavis), Michèle Rivasi, Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauritanija), Ignazio Corrao, Mohamed Ben Oumar (Nigeris), Ibrahim Bundu (Siera Leonė), Michael Gahler, Amos Fish Mahlalela (Pietų Afrika), Kashetu Kyenge, Adjedoue Weidou (Čadas), Krzysztof Hetman ir Makhosini Hlongwane (Zimbabvė).

PIRMININKAVO Kashetu KYENGE

Pirmininko pavaduotoja

Kalbėjo: Marlene Mizzi ir Derek Vaughan.

PIRMININKAVO Louis MICHEL

Bendrapirmininkis

Kalbėjo: Peter Craig McQuaide (Europos Komisija).

Nariai atkreipė dėmesį į švietimo svarbą gerinant žmonių gyvenimą ir skatinant AKR valstybių vystymąsi. Nariai pabrėžė būtinybę užtikrinti visuotinę galimybę nemokamai mokytis pagrindinėse mokyklose, ypač pažeidžiamoms grupėms, pavyzdžiui, kaimo bendruomenėms ir mergaitėms. Nariai pabrėžė, kaip svarbu visais lygmenimis užtikrinti geros kokybės švietimą, įskaitant tretinį mokslą ir profesinį mokymą, ir pabrėžė, kad AKR valstybės švietimui turi skirti pakankamai lėšų, o ES vystomojo bendradarbiavimo programose švietimo sektorių turi padaryti prioritetiniu.

Francesc Gambús ir Musa Hussein Naib (Eritrėja) baigė diskusijas.

(Posėdis baigtas 19.00 val.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Bendrapirmininkiai

Patrick I. GOMES ir

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generaliniai sekretoriai

---

| 24.11.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 391/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 391/11

---

PARTNERYSTĖS SUSITARIMĄ SUDARIUSIŲ AFRIKOS, KARIBŲ IR RAMIOJO VANDENYNO VALSTYBIŲ GRUPĖS NARIŲ IR EUROPOS SĄJUNGOS BEI JOS VALSTYBIŲ NARIŲ JUNGTINĖ PARLAMENTINĖ ASAMBLĖJA

2015 M. BIRŽELIO 17 D., TREČIADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(2015/C 391/03)

Turinys

| 1. | Ramiojo vandenyno valstybių regioninė integracija | 11 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Skubus klausimas Nr. 2 dėl padėties Centrinės Afrikos Respublikoje | 12 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Vidinių pajamų surinkimo pajėgumų gerinimas AKR šalyse | 12 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Pasitikėjimo ekonomikos kūrimas pasitelkiant tikrą dalyvaujamąją demokratiją | 12 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Praktinių seminarų suvestinės ataskaitos | 13 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Balsavimas dėl į trijų nuolatinių komitetų pateiktus pranešimus įtrauktų pasiūlymų dėl rezoliucijų | 13 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Balsavimas dėl skubių pasiūlymų dėl rezoliucijų | 14 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | 2015 m. birželio 15 d., pirmadienio, popietinio posėdžio ir 2015 m. birželio 16 d., antradienio, rytinio ir popietinio posėdžio protokolo tvirtinimas | 14 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Kiti klausimai | 14 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | 30-osios jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos data ir vieta | 14 |
| --- | --- | --- |

10.

| I PRIEDAS | JUNGTINĖS PARLAMENTINĖS ASAMBLĖJOS DALYVIŲ SĄRAŠAS ABĖCĖLĖS TVARKA | 16 |
| --- | --- | --- |

I PRIEDAS

| II PRIEDAS | 2015 M. BIRŽELIO 15–17 D. SUVOJE (FIDŽIS) VYKUSIOS SESIJOS DALYVIŲ SĄRAŠAS | 20 |
| --- | --- | --- |

II PRIEDAS

| III PRIEDAS | NE PARLAMENTŲ ATSTOVŲ AKREDITAVIMAS | 24 |
| --- | --- | --- |

III PRIEDAS

| IV PRIEDAS | PRIIMTI TEKSTAI | 25 |
| --- | --- | --- |

IV PRIEDAS

| — | REZOLIUCIJA dėl kultūrų įvairovės ir žmogaus teisių AKR ir ES šalyse | 25 |
| --- | --- | --- |

—

| — | REZOLIUCIJA dėl investicijų ir prekybos, įskaitant infrastruktūrą, finansavimo AKR šalyse naudojant ES derinimo mechanizmą | 29 |
| --- | --- | --- |

—

| — | REZOLIUCIJA dėl švietimo ir profesinio rengimo uždavinių ir galimybių AKR šalyse | 34 |
| --- | --- | --- |

—

| — | REZOLIUCIJA dėl gaivalinės nelaimės Vanuatu (ir kaimyninėse šalyse): tolesni veiksmai, įskaitant regioninį bendradarbiavimą | 40 |
| --- | --- | --- |

—

| — | REZOLIUCIJA dėl padėties Centrinės Afrikos Respublikoje | 44 |
| --- | --- | --- |

—

2015 M. BIRŽELIO 17 D., TREČIADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(Posėdis pradėtas 9.05 val.)

PIRMININKAVO Fitz A. JACKSON

Pirmininkas

1.   Ramiojo vandenyno valstybių regioninė integracija

Diskusija su Ramiojo vandenyno salų forumo Generaline sekretore Meg Taylor ir Ramiojo vandenyno bendrijos sekretoriato generaliniu direktoriumi Colinu Tuikuitonga.

Ramiojo vandenyno salų forumo Generalinė sekretorė Meg Taylor ir Ramiojo vandenyno bendrijos sekretoriato generalinis direktorius Colin Tuikuitonga išdėstė didesnės Ramiojo vandenyno valstybių/Okeanijos regiono integracijos planus, įskaitant subregioninę integraciją, ir atkreipė dėmesį į ES, kaip pagrindinės regiono plėtros partnerės, vaidmenį kartu pabrėždami žuvininkystės valdymo politikos skirtumus ES.

Kalbėjo: Maurice Ponga, Norbert Neuser, Eirangi Marsters (Kuko Salos), Felix C. M. Mutati (Zambija), Javier Nart, Tialavea Tionisio Seigafolava Hunt (Samoa), Lidia Senra Rodriguez, Michèle Rivasi, Sanjit Patel (Fidžis), Tu’iafitu Lolomana’ia (Tonga), Juan Fernando Lopez Aguilar, Davor Ivo Stier, Ole Christensen ir Gediminas Varanavičius (Europos Sąjungos delegacija Ramiojo vandenyno regione).

Nariai pabrėžė regiono ekonominės ir politinės integracijos svarbą globalizuotame pasaulyje, ypač Ramiojo vandenyno regione dėl nedidelio jo valstybių skaičiaus, ir poreikį spręsti tokias problemas kaip išteklių valdymas, migracija ir klimato kaitos grėsmė. AKR nariai apgailestavo dėl Komisijos pasiūlymo sustabdyti derybas dėl ES ir Ramiojo vandenyno valstybių ekonominės partnerystės susitarimo (EPS), kol reformuojama žuvininkystės valdymo politika, ir paragino ES elgtis lanksčiai, kad būtų sudarytas susitarimas. Komisija pabrėžė nuolatinį savo įsipareigojimą sudaryti Ramiojo vandenyno valstybių EPS kartu suteikiant reikiamą laiką atnaujinti žuvininkystės išteklių valdymą Ramiojo vandenyno regione.

2.   Skubus klausimas Nr. 2 dėl padėties Centrinės Afrikos Respublikoje

Kalbėjo: Kristin de Peyron (Europos išorės veiksmų tarnyba), Laurent Ngon-Baba (Centrinės Afrikos Respublika), Michael Gahler, Christophe Lutundula (Kongo Demokratinė Respublika), Kashetu Kyenge, Netty Baldeh (Gambija), pirmininkas Louis Michel, Mohamed Ben Oumar (Nigeris), Lidia Senra Rodriguez, Amos Fish Mahlalela (Pietų Afrikos Respublika), Bodil Ceballos, Adjedoue Weidou (Čadas), Ignazio Corrao, Agustin Diaz De Mera, Teresa Jiménez-Becerril Barrio ir Joachim Zeller.

Nariai atkreipė dėmesį į vilčių teikiančius pastarųjų mėnesių pokyčius ir pabrėžė, kad tarptautinė bendruomenė turi tęsti savo paramą pereinamajam etapui Centrinės Afrikos Respublikoje, ypač atsižvelgiant į tikslą iki 2015 m. pabaigos surengti demokratinius rinkimus. ES svariai finansiškai prisidėjo prie šalies stabilizavimo, tačiau reikia daugiau kitų šalių įsipareigojimų, įskaitant karinius indėlius vidutinės trukmės laikotarpiu. Taip pat atkreiptas dėmesys į pabėgėlių padėtį, neįvykdytą nusiginklavimo, demobilizacijos, reintegracijos ir repatriacijos susitarimo įgyvendinimą, vaikų teises ir teigiamą laikinojo prezidento ir religinių bendruomenių lyderių vaidmenį Centrinės Afrikos Respublikoje.

(Sesija sustabdyta 11.00 val. ir atnaujinta 11.01 val.)

3.   Vidinių pajamų surinkimo pajėgumų gerinimas AKR šalyse

Diskusija su Aiyazu Sayedu-Khaiyumu, generaliniu prokuroru ir Finansų, valstybės įmonių, viešojo administravimo ir ryšių ministru (Fidžis)

Generalinis Fidžio finansų, valstybės įmonių, viešojo administravimo ir ryšių ministras Aiyaz Sayed-Khaiyum paaiškino, kad jo šalis laikosi vartojimu grindžiamos strategijos, mažina nominalų tarifą asmenims ir labai mažoms ir mažosioms įmonėms, taip pat skatina nedidelio masto investicijas ir didina mokestinių prievolių vykdymą.

Kalbėjo: Tesfaye Daba (Etiopija), Davor Ivo Stier, Joyce Laboso (Kenija), Pedro Silva Perreira, James Munthali (Malavis), Petr Jezek, Felix Mutati (Zambija), Lidia Senra Rodriguez, Michael Gahler, Michèle Rivasi, Mikael Phillips (Jamaika), Juan Fernando Lopez Aguilar, Kashetu Kyenge, Catherine Bearder, Carlos Zorrinho, Neena Gill, Michael George Peyrefitte (Belizas) ir Peter Craig-McQuaide (Europos Komisija).

Nariai pabrėžė, kad svarbu riboti neteisėtus finansinius srautus ir užtikrinti, kad tarptautinės įmonės ir turtingiausi asmenys besivystančiose šalyse mokėtų mokesčius.

4.   Pasitikėjimo ekonomikos kūrimas pasitelkiant tikrą dalyvaujamąją demokratiją

Diskusija su Aiyaz Sayed-Khaiyum, generaliniu prokuroru ir Finansų, valstybės įmonių, viešojo administravimo ir ryšių ministru (Fidžis)

Aiyaz Sayed-Khaiyum nurodė pastarąsias reformas, Fidžio konstitucijos nuopelnus ir įtvirtintus nediskriminavimo principus bei socialinių teisių stiprinimą ginant Fidžio darbo teises.

Kalbėjo: Agustin Diaz De Mera, Felix Mutati (Zambija), Neena Gill, Petr Jezek, Lidia Senra Rodriguez, Michèle Rivasi, Juan Fernando Lopez Aguilar, Joachim Zeller, Ole Christensen, Catherine Bearder, Davor Ivo Stier, Kashetu Kyenge ir Kristin de Peyron (Europos išorės veiksmų tarnyba).

Nariai palankiai įvertino Fidžio grįžimą prie demokratijos po 2014 m. rugsėjo mėn. rinkimų ir pasveikino šią šalį dėl pastarųjų ekonomikos ir politikos valdymo reformų. Buvo iškelta klausimų dėl Fidžio ekonomikos politikos ir jos sąryšio su regioniniu ir pasauliniu kontekstu, dabartinio Fidžio armijos vaidmens, žiniasklaidos laisvės ir pilietinės visuomenės dalyvavimo, taip pat ekonominės tokių pažeidžiamų grupių, kaip moterų ir kaimo bendruomenės, įtraukties. ES nariai ministrui uždavė klausimus dėl TDO tyrimo dėl darbo teisių padėties šalyje.

5.   Praktinių seminarų suvestinės ataskaitos

Kembi Gitura (Kenija) žodžiu pateikė pranešimą apie praktinį seminarą Fidžyje ir Ramiojo vandenyno regiono patirtį kovojant su nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba ir nurodė, kad reikia stiprinti tausios žuvininkystės politiką Fidžyje ir kaimyninėse Ramiojo vandenyno regiono šalyse ir kartu pranešė valstybėms narėms apie veiksmus, kurių per pastaruosius keletą metų jau imtasi šioje srityje.

Jo Leinen žodžiu pateikė pranešimą dėl praktinio seminaro, kuriame buvo sprendžiami klimato kaitos klausimai Fidžyje. Reikėjo skubiai spręsti klimato kaitos klausimus, nes Ramiojo vandenyno regionas jau patyrė jos poveikį, pvz., kylantį jūros lygį, ir kilo grėsmė jo egzistavimui. Pranešėjas paragino AKR ir ES partnerius sutelkti pastangas 2015 m. gruodžio mėn. Paryžiuje vyksiančiai dvidešimt pirmajai JT klimato kaitos konferencijai.

(Posėdis nutrauktas 13.00 val. ir atnaujintas 15.08 val.)

| Fitz A. JACKSON
  Louis MICHEL | Patrick I. GOMES ir
  Luis Marco AGUIRIANO NALDA |
| --- | --- |
| Pirmininkai | Generaliniai sekretoriai |

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Patrick I. GOMES ir

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Pirmininkai

Generaliniai sekretoriai

PIRMININKAVO Louis MICHEL

Pirmininkas

6.   Balsavimas dėl į trijų nuolatinių komitetų pateiktus pranešimus įtrauktų pasiūlymų dėl rezoliucijų

Pirmininkas priminė asamblėjai balsavimo procedūras.

| — | Kultūrų įvairovė ir žmogaus teisės AKR ir ES šalyse (ACP-ES/101.753/15/fin.),
  Politinių reikalų komitetas
  Pranešimą pateikė Abdoulaye Touré (Dramblio Kaulo Krantas) ir Davor Ivo Stier.
  Atmesti pakeitimai: 1.
  PPE frakcija paprašė balsavimo dalimis pagal rūmus antroje balsavimo dalyje dėl 1, 12 ir 31 dalių, kurios buvo atmestos.
  Iš dalies pakeistą rezoliuciją priėmė visi dalyvavę nariai, išskyrus 1, balsavusį prieš. |
| --- | --- |

—

Kultūrų įvairovė ir žmogaus teisės AKR ir ES šalyse (ACP-ES/101.753/15/fin.),

Politinių reikalų komitetas

Pranešimą pateikė Abdoulaye Touré (Dramblio Kaulo Krantas) ir Davor Ivo Stier.

Atmesti pakeitimai: 1.

PPE frakcija paprašė balsavimo dalimis pagal rūmus antroje balsavimo dalyje dėl 1, 12 ir 31 dalių, kurios buvo atmestos.

Iš dalies pakeistą rezoliuciją priėmė visi dalyvavę nariai, išskyrus 1, balsavusį prieš.

| — | Investicijų ir prekybos, įskaitant infrastruktūrą, finansavimas AKR šalyse naudojant ES derinimo mechanizmą (ACP-ES/101.868/15/fin.)
  Ekonomikos plėtros, finansų ir prekybos komitetas
  Pranešimą pateikė Malement Liahosoa (Madagaskaras) ir David Martin.
  Priimti pakeitimai: 1, 2, 3, 5.
  Atmesti pakeitimai: 4, 6 (PPE frakcija paprašė balsavimo pagal rūmus), 15 dalis (PPE frakcija paprašė balsavimo pagal rūmus).
  PPE frakcija paprašė balsavimo dalimis pagal rūmus antroje balsavimo dalyje dėl R konstatuojamosios dalies ir visos dalys priimtos.
  Iš dalies pakeistą rezoliuciją priėmė visi dalyvavę nariai, išskyrus 2, balsavusius prieš. |
| --- | --- |

—

Investicijų ir prekybos, įskaitant infrastruktūrą, finansavimas AKR šalyse naudojant ES derinimo mechanizmą (ACP-ES/101.868/15/fin.)

Ekonomikos plėtros, finansų ir prekybos komitetas

Pranešimą pateikė Malement Liahosoa (Madagaskaras) ir David Martin.

Priimti pakeitimai: 1, 2, 3, 5.

Atmesti pakeitimai: 4, 6 (PPE frakcija paprašė balsavimo pagal rūmus), 15 dalis (PPE frakcija paprašė balsavimo pagal rūmus).

PPE frakcija paprašė balsavimo dalimis pagal rūmus antroje balsavimo dalyje dėl R konstatuojamosios dalies ir visos dalys priimtos.

Iš dalies pakeistą rezoliuciją priėmė visi dalyvavę nariai, išskyrus 2, balsavusius prieš.

| — | Švietimo ir profesinio rengimo uždaviniai ir galimybės AKR šalyse (ACP-ES/101.756/15/fin.)
  Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas
  Pranešimą pateikė Musa Hussein Naib (Eritrėja) ir Francesc Gambús.
  PPE frakcija paprašė balsavimo dalimis pagal rūmus abiejose balsavimo dalyse dėl 31 ir 34 dalių ir visos dalys priimtos.
  Iš dalies pakeistą rezoliuciją priėmė visi dalyvavę nariai, išskyrus 1, balsavusį prieš. |
| --- | --- |

—

Švietimo ir profesinio rengimo uždaviniai ir galimybės AKR šalyse (ACP-ES/101.756/15/fin.)

Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas

Pranešimą pateikė Musa Hussein Naib (Eritrėja) ir Francesc Gambús.

PPE frakcija paprašė balsavimo dalimis pagal rūmus abiejose balsavimo dalyse dėl 31 ir 34 dalių ir visos dalys priimtos.

Iš dalies pakeistą rezoliuciją priėmė visi dalyvavę nariai, išskyrus 1, balsavusį prieš.

7.   Balsavimas dėl skubių pasiūlymų dėl rezoliucijų

| — | Gaivalinė nelaimė Vanuatu (ir kaimyninėse šalyse): tolimesni veiksmai, įskaitant regioninį bendradarbiavimą (ACP-ES/101.877/15/fin.)
  PPE frakcija paprašė balsavimo dalimis pagal rūmus antroje balsavimo dalyje dėl 11 dalies; 1 balsavimo dalis priimta, o antra – atmesta.
  Iš dalies pakeista rezoliucija patvirtinta vienbalsiai. |
| --- | --- |

—

Gaivalinė nelaimė Vanuatu (ir kaimyninėse šalyse): tolimesni veiksmai, įskaitant regioninį bendradarbiavimą (ACP-ES/101.877/15/fin.)

PPE frakcija paprašė balsavimo dalimis pagal rūmus antroje balsavimo dalyje dėl 11 dalies; 1 balsavimo dalis priimta, o antra – atmesta.

Iš dalies pakeista rezoliucija patvirtinta vienbalsiai.

| — | Padėtis Centrinės Afrikos Respublikoje (ACP-ES/101.878/15/fin.)
  Priimti pakeitimai: 7 dalis (EFDD frakcija paprašė balsavimo pagal rūmus).
  Iš dalies pakeistą rezoliuciją priėmė visi dalyvavę nariai, išskyrus 2, balsavusius prieš. |
| --- | --- |

—

Padėtis Centrinės Afrikos Respublikoje (ACP-ES/101.878/15/fin.)

Priimti pakeitimai: 7 dalis (EFDD frakcija paprašė balsavimo pagal rūmus).

Iš dalies pakeistą rezoliuciją priėmė visi dalyvavę nariai, išskyrus 2, balsavusius prieš.

8.   2015 m. birželio 15 d., pirmadienio, popietinio posėdžio ir 2015 m. birželio 16 d., antradienio, rytinio ir popietinio posėdžio protokolo tvirtinimas

Lidia Senra Rodríguez paprašė šiek tiek pakeisti birželio 15 d., pirmadienio, posėdžio protokolo 8 punktą. Tos dienos protokolas atitinkamai pakeistas. Birželio 16 d., antradienio, protokolas patvirtintas be pakeitimų.

Protokolai patvirtinti.

9.   Kiti klausimai

Pirmininkas pranešė, kad nariams išdalyti EKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkų pareiškimai dėl padėties Burundyje ir dėl savižudžių išpuolių prieš civilius Ndžamenoje (Čadas).

Pirmininkas Fitz A. Jackson pasveikino JPA narį Winstoną Garraway dėl jo paskyrimo Grenados Jaunimo, sporto ir religinių reikalų ministru.

Pirmininkas Louis Michel pasveikimo JPA narį Komi Sélomą Klassou dėl to, kad jis neseniai paskirtas Togo Ministru Pirmininku.

10.   30-osios jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos data ir vieta

30-oji jungtinės parlamentinės asamblėjos sesija iš esmės bus surengta 2015 m. gruodžio 7–9 d. Mozambike po to, kai AKR laiku tai patvirtins.

Jo Leinen nurodė, kad pasirinkta 30-osios jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos data sutaps su Paryžiuje vyksiančios Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos (COP 21) data, todėl paragino pakeisti sesijos datą. Pirmininkas Louis Michel sakė pasistengsiąs rasti galimą išeitį.

Pirmininkas Louis Michel, visos jungtinės parlamentinės asamblėjos vardu, pasveikino Fidžio Vyriausybę ir Parlamentą dėl puikaus 29-osios jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos organizavimo.

(Posėdis baigtas 15.52 val.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Pirmininkai

Patrick I. GOMES ir

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generaliniai sekretoriai

---

I PRIEDAS

JUNGTINĖS PARLAMENTINĖS ASAMBLĖJOS DALYVIŲ SĄRAŠAS ABĖCĖLĖS TVARKA

| AKR atstovai | EP atstovai |
| --- | --- |
| JACKSON (JAMAIKA), pirmininkas | MICHEL, pirmininkas |
| | |
| ANGOLA
  ANTIGVA IR BARBUDA
  BAHAMOS
  BARBADOSAS (pirmininko pavaduotojas)
  BELIZAS
  BENINAS
  BOTSVANA
  BURKINA FASAS
  BURUNDIS
  KAMERŪNAS
  ŽALIASIS KYŠULYS
  CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA
  ČADAS (pirmininko pavaduotojas)
  KOMORAI
  KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA (pirmininko pavaduotojas)
  KONGO RESPUBLIKA (pirmininko pavaduotojas)
  KUKO SALOS
  DRAMBLIO KAULO KRANTAS
  DŽIBUTIS
  DOMINIKA
  DOMINIKOS RESPUBLIKA
  PUSIAUJO GVINĖJA (1)

  ERITRĖJA
  ETOPIJA (pirmininko pavaduotojas)
  FIDŽIS
  GABONAS
  GAMBIJA
  GANA
  GRANADA
  GVINĖJA
  BISAU GVINĖJA
  GAJANA
  HAITIS
  JAMAIKA
  KIRIBATIS
  LESOTAS
  LIBERIJA
  MADAGASKARAS
  MALAVIS (pirmininko pavaduotojas)
  MALIS
  MARŠALO SALOS (Respublika)
  MAURITANIJA
  MAURICIJUS
  MIKRONEZIJOS FEDERACINĖS VALSTIJOS
  MOZAMBIKAS (pirmininko pavaduotojas)
  NAMIBIJA
  NAURU
  NIGERIS
  NIGERIJA (pirmininko pavaduotojas)
  NIUJĖ (pirmininko pavaduotojas)
  PALAU
  PAPUA NAUJOJI GVINĖJA
  RUANDA
  SENT KITSAS IIR NEVIS
  SENT LUSIJA
  SENT VINSENTAS IR GRENADINAI
  SAMOA
  SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ
  SENEGALAS (pirmininko pavaduotojas)
  SEIŠELIAI
  SIERA LEONĖ
  SALIAMONO SALOS
  SOMALIS
  PIETŲ AFRIKOS RESPUBLIKA
  SUDANAS (pirmininko pavaduotojas) (1)

  SURINAMAS (pirmininko pavaduotojas)
  SVAZILANDAS
  TANZANIJA
  RYTŲ TIMORAS
  TOGAS
  TONGA (pirmininko pavaduotojas)
  TRINIDADAS IR TOBAGAS
  TUVALU
  UGANDA
  VANUATU
  ZAMBIJA
  ZIMBABVĖ | ADINOLFI
  AGEA
  ALIOT
  ARENA
  BAY
  BEARDER
  BUONANNO
  CAMPBELL BANNERMAN
  CASA
  CEBALLOS
  CHRISTENSEN
  CORRAO
  DANCE
  DELAHAYE
  DE SARNEZ
  DUNCAN
  ENGSTRÖM
  ESTARÀS FERRAGUT
  FERRARA
  FERREIRA (pirmininko pavaduotojas)
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GABRIEL
  GÁL
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GEBHARDT
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIRAUTA VIDAL
  GIUFFRIDA
  GOERENS
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HANNAN (pirmininko pavaduotojas)
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  ITURGAIZ
  KARSKI
  KYENGE (pirmininko pavaduotoja)
  LÓPEZ AGUILAR (pirmininko pavaduotoja)
  LÖSING
  MCAVAN
  MANSCOUR (pirmininko pavaduotojas)
  MARUSIK
  MIZZI
  MUSELIER (pirmininko pavaduotojas)
  MUSSOLINI
  NART (pirmininko pavaduotojas)
  NEGRESCU
  NEUSER
  NOICHL
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI (pirmininko pavaduotojas)
  PHILIPPOT
  POGLIESE
  RIVASI (pirmininko pavaduotoja)
  ROLIN
  ROSATI
  RUAS (pirmininko pavaduotojas)
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  SENRA RODRÍGUEZ
  STOLOJAN
  THOMAS
  VAIDERE
  WENTA
  WERNER
  WIELAND
  WIŚNIEWSKA (pirmininko pavaduotoja)
  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

AKR atstovai

EP atstovai

JACKSON (JAMAIKA), pirmininkas

MICHEL, pirmininkas

ANGOLA

ANTIGVA IR BARBUDA

BAHAMOS

BARBADOSAS (pirmininko pavaduotojas)

BELIZAS

BENINAS

BOTSVANA

BURKINA FASAS

BURUNDIS

KAMERŪNAS

ŽALIASIS KYŠULYS

CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA

ČADAS (pirmininko pavaduotojas)

KOMORAI

KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA (pirmininko pavaduotojas)

KONGO RESPUBLIKA (pirmininko pavaduotojas)

KUKO SALOS

DRAMBLIO KAULO KRANTAS

DŽIBUTIS

DOMINIKA

DOMINIKOS RESPUBLIKA

PUSIAUJO GVINĖJA (1)

ERITRĖJA

ETOPIJA (pirmininko pavaduotojas)

FIDŽIS

GABONAS

GAMBIJA

GANA

GRANADA

GVINĖJA

BISAU GVINĖJA

GAJANA

HAITIS

JAMAIKA

KIRIBATIS

LESOTAS

LIBERIJA

MADAGASKARAS

MALAVIS (pirmininko pavaduotojas)

MALIS

MARŠALO SALOS (Respublika)

MAURITANIJA

MAURICIJUS

MIKRONEZIJOS FEDERACINĖS VALSTIJOS

MOZAMBIKAS (pirmininko pavaduotojas)

NAMIBIJA

NAURU

NIGERIS

NIGERIJA (pirmininko pavaduotojas)

NIUJĖ (pirmininko pavaduotojas)

PALAU

PAPUA NAUJOJI GVINĖJA

RUANDA

SENT KITSAS IIR NEVIS

SENT LUSIJA

SENT VINSENTAS IR GRENADINAI

SAMOA

SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ

SENEGALAS (pirmininko pavaduotojas)

SEIŠELIAI

SIERA LEONĖ

SALIAMONO SALOS

SOMALIS

PIETŲ AFRIKOS RESPUBLIKA

SUDANAS (pirmininko pavaduotojas) (1)

SURINAMAS (pirmininko pavaduotojas)

SVAZILANDAS

TANZANIJA

RYTŲ TIMORAS

TOGAS

TONGA (pirmininko pavaduotojas)

TRINIDADAS IR TOBAGAS

TUVALU

UGANDA

VANUATU

ZAMBIJA

ZIMBABVĖ

ADINOLFI

AGEA

ALIOT

ARENA

BAY

BEARDER

BUONANNO

CAMPBELL BANNERMAN

CASA

CEBALLOS

CHRISTENSEN

CORRAO

DANCE

DELAHAYE

DE SARNEZ

DUNCAN

ENGSTRÖM

ESTARÀS FERRAGUT

FERRARA

FERREIRA (pirmininko pavaduotojas)

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GABRIEL

GÁL

GARDIAZABAL RUBIAL

GEBHARDT

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIRAUTA VIDAL

GIUFFRIDA

GOERENS

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HANNAN (pirmininko pavaduotojas)

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

ITURGAIZ

KARSKI

KYENGE (pirmininko pavaduotoja)

LÓPEZ AGUILAR (pirmininko pavaduotoja)

LÖSING

MCAVAN

MANSCOUR (pirmininko pavaduotojas)

MARUSIK

MIZZI

MUSELIER (pirmininko pavaduotojas)

MUSSOLINI

NART (pirmininko pavaduotojas)

NEGRESCU

NEUSER

NOICHL

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI (pirmininko pavaduotojas)

PHILIPPOT

POGLIESE

RIVASI (pirmininko pavaduotoja)

ROLIN

ROSATI

RUAS (pirmininko pavaduotojas)

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

SENRA RODRÍGUEZ

STOLOJAN

THOMAS

VAIDERE

WENTA

WERNER

WIELAND

WIŚNIEWSKA (pirmininko pavaduotoja)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZWIEFKA

POLITINIŲ REIKALŲ KOMITETAS

| AKR nariai | EP nariai |
| --- | --- |
| HLONGWANE (ZIMBABVĖ), pirmininkas
  SANOU (BURKINA FASAS), pirmininko pavaduotojas
  GOUMANEH (DŽIBUTIS), pirmininko pavaduotojas | GAHLER, pirmininkas
  ZELLER, pirmininko vavaduotojas
  GUERRERO SALOM, pirmininko pavaduotojas |
| ANTIGVA IR BARBUDA
  YEHOUETOME (BENINAS)
  GBERI (KAMERŪNAS)
  N’GON-BABA (CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA)
  KOMORAI
  KONGO RESPUBLIKA
  DRAMBLIO KAULO KRANTAS
  PATEL (FIDŽIS)
  GAJANA
  PRIVERT (HAITIS)
  PHILLIPS (JAMAIKA)
  GITURA (KENIJA)
  LIBERIJA
  MUNTHALI (MALAVIS)
  SOUKOUNA (MALIS)
  MARŠALO SALOS
  VAQUINA (MOZAMBIKAS)
  NAURU
  SENT VINSENTAS IR GRENADINAI
  KAWAMALA (TANZANIJA)
  SANTOS (RYTŲ TIMORAS)
  TOGAS
  TAUSI (TUVALU) | ADINOLFI
  CASA
  CEBALLOS
  CORRAO
  DANCE
  DUDA
  ENGSTRÖM
  GABRIEL
  GAL
  GEBHARDT
  KARSKI
  KYENGE
  LEWER
  LÖSING
  LÓPEZ AGUILAR
  MICHEL
  PHILIPPOT
  POGLIESE
  RUAS
  WERNER
  WIELAND
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

AKR nariai

EP nariai

HLONGWANE (ZIMBABVĖ), pirmininkas

SANOU (BURKINA FASAS), pirmininko pavaduotojas

GOUMANEH (DŽIBUTIS), pirmininko pavaduotojas

GAHLER, pirmininkas

ZELLER, pirmininko vavaduotojas

GUERRERO SALOM, pirmininko pavaduotojas

ANTIGVA IR BARBUDA

YEHOUETOME (BENINAS)

GBERI (KAMERŪNAS)

N’GON-BABA (CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA)

KOMORAI

KONGO RESPUBLIKA

DRAMBLIO KAULO KRANTAS

PATEL (FIDŽIS)

GAJANA

PRIVERT (HAITIS)

PHILLIPS (JAMAIKA)

GITURA (KENIJA)

LIBERIJA

MUNTHALI (MALAVIS)

SOUKOUNA (MALIS)

MARŠALO SALOS

VAQUINA (MOZAMBIKAS)

NAURU

SENT VINSENTAS IR GRENADINAI

KAWAMALA (TANZANIJA)

SANTOS (RYTŲ TIMORAS)

TOGAS

TAUSI (TUVALU)

ADINOLFI

CASA

CEBALLOS

CORRAO

DANCE

DUDA

ENGSTRÖM

GABRIEL

GAL

GEBHARDT

KARSKI

KYENGE

LEWER

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

PHILIPPOT

POGLIESE

RUAS

WERNER

WIELAND

ZORRINHO

ZWIEFKA

EKONOMIKOS PLĖTROS, FINANSŲ IR PREKYBOS KOMITETAS

| AKR nariai | EP nariai |
| --- | --- |
| TRINIDADAS IR TOBAGAS, pirmininkas
  TANNA (UGANDA), pirmininko pavaduotojas
  TU’I’AFITU (TONGA), pirmininko pavaduotojas | FERRARA, pirmininkas
  ESTARÀS FERRAGUT, pirmininko pavaduotoja
  MANSCOUR, pirmininko pavaduotojas |
| WORRELL (BARBADOSAS)
  MANGOLE (BOTSVANA)
  BURUNDIS
  ANDRADE RAMOS (ŽALIASIS KYŠULYS)
  KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA
  PUSIAUJO GVINĖJA (2)

  ETIOPIJA
  KABA (GVINĖJA)
  MANE (BISAU GVINĖJA)
  KIRIBATIS
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASKARAS)
  MUCHILA (NAMIBIJA)
  NIGERIJA
  NIUJĖ
  SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ
  SENEGALAS
  TAUSINGA (SOLOMONO SALOS)
  SENT KITSAS IR NEVIS
  LONG (SENT LUSIJA)
  SUDANAS (2)

  SURINAMAS
  DLAMINI (SVAZILANDAS)
  MUTATI (ZAMBIJA) | ARENA
  BAY
  CAMPBELL BANNERMAN
  DE SARNEZ
  DELAHAYE
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GIRAUTA VIDAL
  GRIESBECK
  HANNAN
  MIZZI
  MUSELIER
  NEGRESCU
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  STOLOJAN
  THOMAS
  WENTA |

AKR nariai

EP nariai

TRINIDADAS IR TOBAGAS, pirmininkas

TANNA (UGANDA), pirmininko pavaduotojas

TU’I’AFITU (TONGA), pirmininko pavaduotojas

FERRARA, pirmininkas

ESTARÀS FERRAGUT, pirmininko pavaduotoja

MANSCOUR, pirmininko pavaduotojas

WORRELL (BARBADOSAS)

MANGOLE (BOTSVANA)

BURUNDIS

ANDRADE RAMOS (ŽALIASIS KYŠULYS)

KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA

PUSIAUJO GVINĖJA (2)

ETIOPIJA

KABA (GVINĖJA)

MANE (BISAU GVINĖJA)

KIRIBATIS

RAZAFINDRAVELO (MADAGASKARAS)

MUCHILA (NAMIBIJA)

NIGERIJA

NIUJĖ

SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ

SENEGALAS

TAUSINGA (SOLOMONO SALOS)

SENT KITSAS IR NEVIS

LONG (SENT LUSIJA)

SUDANAS (2)

SURINAMAS

DLAMINI (SVAZILANDAS)

MUTATI (ZAMBIJA)

ARENA

BAY

CAMPBELL BANNERMAN

DE SARNEZ

DELAHAYE

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GIRAUTA VIDAL

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

NEGRESCU

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

WENTA

SOCIALINIŲ REIKALŲ IR APLINKOS KOMITETAS

| AKR nariai | EP nariai |
| --- | --- |
| MANGOUALA (GABONAS), pirmininkas
  BALDEH (GAMBIJA), pirmininko pavaduotojas
  JIMENEZ (DOMINIKOS RESPUBLIKA), pirmininko pavaduotojas | RIVASI, pirmininkė
  AGEA, pirmininko pavaduotoja
  MUSSOLINI, pirmininko pavaduotoja |
| XIRIMBIMBI (ANGOLA)
  BAHAMOS
  PEYREFITTE (BELIZAS)
  ADJEDOUE (ČADAS)
  MARSTERS (KUKO SALOS)
  DOMINIKA
  NAIB (ERITRĖJA)
  ASAMOAH (GANA)
  GRANADA
  MOQOLO (LESOTAS)
  ZAMEL (MAURITANIJA)
  MAURICIJUS
  MIKRONEZIJOS FEDERACINĖS VALSTIJOS
  OUMAR (NIGERIS)
  PALAU
  PAPUA NAUJOJI GVINĖJA
  RUGEMA (RUANDA)
  HUNT (SAMOA)
  POOL (SEIŠELIAI)
  BUNDU (SIERA LEONĖ)
  ABDIRIZAK (SOMALIS)
  MAHLALELA (PIETŲ AFRIKOS RESPUBLIKA
  LENGKON (VANUATU) | ALIOT
  BEARDER
  BUONANNO
  CHRISTENSEN
  FERREIRA
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  MARUSIK
  MCAVAN
  NART
  NEUSER
  NOICHL
  ROLIN
  SENRA RODRÍGUEZ
  VAIDERE
  WIŚNIEWSKA
  ZABORSKA |

AKR nariai

EP nariai

MANGOUALA (GABONAS), pirmininkas

BALDEH (GAMBIJA), pirmininko pavaduotojas

JIMENEZ (DOMINIKOS RESPUBLIKA), pirmininko pavaduotojas

RIVASI, pirmininkė

AGEA, pirmininko pavaduotoja

MUSSOLINI, pirmininko pavaduotoja

XIRIMBIMBI (ANGOLA)

BAHAMOS

PEYREFITTE (BELIZAS)

ADJEDOUE (ČADAS)

MARSTERS (KUKO SALOS)

DOMINIKA

NAIB (ERITRĖJA)

ASAMOAH (GANA)

GRANADA

MOQOLO (LESOTAS)

ZAMEL (MAURITANIJA)

MAURICIJUS

MIKRONEZIJOS FEDERACINĖS VALSTIJOS

OUMAR (NIGERIS)

PALAU

PAPUA NAUJOJI GVINĖJA

RUGEMA (RUANDA)

HUNT (SAMOA)

POOL (SEIŠELIAI)

BUNDU (SIERA LEONĖ)

ABDIRIZAK (SOMALIS)

MAHLALELA (PIETŲ AFRIKOS RESPUBLIKA

LENGKON (VANUATU)

ALIOT

BEARDER

BUONANNO

CHRISTENSEN

FERREIRA

GARDIAZABAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

MARUSIK

MCAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRÍGUEZ

VAIDERE

WIŚNIEWSKA

ZABORSKA

---

(1)  Su stebėtojos statusu.

(2)  Su stebėtojos statusu.

---

II PRIEDAS

2015 M. BIRŽELIO 15–17 D. SUVOJE (FIDŽIS) VYKUSIOS SESIJOS DALYVIŲ SĄRAŠAS

| JACKSON (JAMAIKA), pirmininkas | L. MICHEL, pirmininkas |
| --- | --- |
| PEREIRA (Angola)
  WORRELL (Barbadosas) (pirmininko pavaduotojas)
  PEYREFITTE (Belizas)
  GBIAN (Beninas)
  MANGOLE (Botsvana)
  SANOU (Burkina Fasas)
  KOMBO (Kamerūnas)
  ANDRADE RAMOS (Žaliasis Kyšulys)
  N’GON-BABA (Centrinės Afrikos Respublika)
  LUTUNDULA APALA Pen’APALA (Kongo Demokratinė Respublika) (pirmininko pavaduotojas)
  MARSTERS (Kuko Salos) (1)

  WEIDOU (Čadas) (pirmininko pavaduotojas)
  GOUMANEH (Džibutis)
  NAIB (Eritrėja)
  DABA WAKJIRA (Etiopija) (pirmininko pavaduotojas)
  TORAO OYO (Pusiaujo Gvinėja) (2)

  PATEL (Fidžis)
  MANGOUALA (Gabonas)
  BALDEH (Gambija)
  AMOATEY (Gana)
  GARRAWAY (Grenada)
  KABA (Gvinėja)
  MANE (Bisau Gvinėja)
  PRIVERT (Haitis)
  PHILLIPS (Jamaika)
  LABOSO (Kenija)
  TONG (Kiribatis)
  RAMALEFANE (Lesotas)
  RAZAFINDRAVELO (Madagaskaras)
  MUNTHALI (Malavis) (pirmininko pavaduotojas)
  SOUKOUNA (Malis)
  ZAMEL (Mauritanija)
  VAQUINA (Mozambikas) (pirmininko pavaduotojas))
  MUCHILA (Namibija)
  OUMAR (Nigeris)
  TAUFITU (Niujė)
  KANAI (Palau)
  KOMUN (Papua Naujoji Gvinėja)
  RUGEMA (Ruanda)
  LONG (Sent Lusija)
  HUNT (Samoa)
  POOL (SEIŠELIAI)
  BUNDU (Siera Leonė)
  TAUSINGA (Solomono Salos)
  HASSAN (Somalis)
  MAHLALELA (Pietų Afrikos Respublika)
  DLAMINI (Svazilandas)
  NDUGAI (Tanzanija)
  LOLOMANA’IA (Tongas) (pirmininko pavaduotojas) | BEARDER
  CEBALLOS
  CHAUPRADE (3)
   (4)

  CHRISTENSEN
  CORRAO
  DE SARNEZ (3)
   (4)

  DIAZ DE MERA GARCIA CONSUEGRA
  GAHLER
  GAL
  GAMBUS
  GERICKE (3)
   (4)

  GILL
  GIRAUTA VIDAL (3)
   (4)

  GRIESBECK (3)
   (4)

  HETMAN
  HOLVENYI
  JACKIEWICZ
  JEZEK
  JIMENEZ BECERRIL
  KYENGE (pirmininko pavaduotoja)
  LÓPEZ AGUILAR
  LEGUTKO
  LEINEN
  MARTIN
  MIZZI
  NART (pirmininko pavaduotojas)
  NEUSER
  PIECHA
  PIOTROWSKI (4)
   (5)

  PONGA
  POREBA (3)

  RIVASI (pirmininko pavaduotoja)
  SENRA RODRÍGUEZ
  SILVA PEREIRA
  STIER
  THEOCHAROUS
  VAIDERE
  VAUGHAN
  WENTA
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |
| TAUSI (Tuvalu)
  OULANYAH (Uganda)
  LENGKON (Vanuatu)
  MUTATI (Zambija)
  HLONGWANE (Zimbabvė) | |

JACKSON (JAMAIKA), pirmininkas

L. MICHEL, pirmininkas

PEREIRA (Angola)

WORRELL (Barbadosas) (pirmininko pavaduotojas)

PEYREFITTE (Belizas)

GBIAN (Beninas)

MANGOLE (Botsvana)

SANOU (Burkina Fasas)

KOMBO (Kamerūnas)

ANDRADE RAMOS (Žaliasis Kyšulys)

N’GON-BABA (Centrinės Afrikos Respublika)

LUTUNDULA APALA Pen’APALA (Kongo Demokratinė Respublika) (pirmininko pavaduotojas)

MARSTERS (Kuko Salos) (1)

WEIDOU (Čadas) (pirmininko pavaduotojas)

GOUMANEH (Džibutis)

NAIB (Eritrėja)

DABA WAKJIRA (Etiopija) (pirmininko pavaduotojas)

TORAO OYO (Pusiaujo Gvinėja) (2)

PATEL (Fidžis)

MANGOUALA (Gabonas)

BALDEH (Gambija)

AMOATEY (Gana)

GARRAWAY (Grenada)

KABA (Gvinėja)

MANE (Bisau Gvinėja)

PRIVERT (Haitis)

PHILLIPS (Jamaika)

LABOSO (Kenija)

TONG (Kiribatis)

RAMALEFANE (Lesotas)

RAZAFINDRAVELO (Madagaskaras)

MUNTHALI (Malavis) (pirmininko pavaduotojas)

SOUKOUNA (Malis)

ZAMEL (Mauritanija)

VAQUINA (Mozambikas) (pirmininko pavaduotojas))

MUCHILA (Namibija)

OUMAR (Nigeris)

TAUFITU (Niujė)

KANAI (Palau)

KOMUN (Papua Naujoji Gvinėja)

RUGEMA (Ruanda)

LONG (Sent Lusija)

HUNT (Samoa)

POOL (SEIŠELIAI)

BUNDU (Siera Leonė)

TAUSINGA (Solomono Salos)

HASSAN (Somalis)

MAHLALELA (Pietų Afrikos Respublika)

DLAMINI (Svazilandas)

NDUGAI (Tanzanija)

LOLOMANA’IA (Tongas) (pirmininko pavaduotojas)

BEARDER

CEBALLOS

CHAUPRADE (3)
   (4)

CHRISTENSEN

CORRAO

DE SARNEZ (3)
   (4)

DIAZ DE MERA GARCIA CONSUEGRA

GAHLER

GAL

GAMBUS

GERICKE (3)
   (4)

GILL

GIRAUTA VIDAL (3)
   (4)

GRIESBECK (3)
   (4)

HETMAN

HOLVENYI

JACKIEWICZ

JEZEK

JIMENEZ BECERRIL

KYENGE (pirmininko pavaduotoja)

LÓPEZ AGUILAR

LEGUTKO

LEINEN

MARTIN

MIZZI

NART (pirmininko pavaduotojas)

NEUSER

PIECHA

PIOTROWSKI (4)
   (5)

PONGA

POREBA (3)

RIVASI (pirmininko pavaduotoja)

SENRA RODRÍGUEZ

SILVA PEREIRA

STIER

THEOCHAROUS

VAIDERE

VAUGHAN

WENTA

ZELLER

ZORRINHO

ZWIEFKA

TAUSI (Tuvalu)

OULANYAH (Uganda)

LENGKON (Vanuatu)

MUTATI (Zambija)

HLONGWANE (Zimbabvė)

Taip pat dalyvavo:

ANGOLA

SIMBRÃO DE CARVALHO

XIRIMBIMBI

TEIXEIRA

BENINAS

YEHOUETOME

BOTSVANA

NGAKA

MOSOME

BURKINA FASAS

M. BONKOUGOU

DRABO

OUEDRAOGO

OUEDRAOGO

KAMERŪNAS

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

DAOUDA

CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA

NOUGANGA

KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA

BASIALA MAKA

KILISHO BULAMBO

MOLEKO MOLIWA

OKUNDJI NDJOVU

AIMA TSHANDIA

MAYINDOMBE

INIER LATEBO EKWA

NGINDU KABUNDI BIDUAYA

LUKUKA NKULIMBA

DRAMBLIO KAULO KRANTAS

TOURE

TOURE

ERITRĖJA

TEKLE

HAGOS

PUSIAUJO GVINĖJA

BAKALE AYETEBE

MASA ADA

ETIOPIJA

TOGA CHANAKA

IRENA

GABONAS

MILEBOU AUBUSSON

ONGOUORI NGOUBILI

OWONO NGUEMA

NZEH ELLANG

RISSONGA

NYONDA

GAMBIJA

SILLAH

NJIE

KEBBEH

GANA

ASAMOAH

BROWN

ANSAH-ADJEI

Akua SARKU

GVINĖJA

SYLLA

DIALLO

BISAU GVINĖJA

MANE

DIAS

KENIJA

KEMBI GITURA

ADEN

MASINDE

CHEBET

KINYUA

LIBERIJA

BARCLAY

DARKEL

MADAGASKARAS

LIAHOSOA

MALAVIS

PATEL

KAPHAMTENGO YONA

LIPANDE

CHITEYEYE

MAKANDE

MALIS

HAMATOU

DIALLO

MAURITANIJA

EL MOKHTAR

SAMBA

WANATY MARRAKCHY

WANE

MOZAMBIKAS

SITHOLE

NAMBURETE

DAVA

MATE

NIGERIS

CHEGOU

OUSMANE TIEMOKO

FOUKORI

TONDY

MAINA

CAZALICA

PAPUA NAUJOJI GVINĖJA

MARO

MEALIN

RUANDA

RUGEMA

SEIŠELIAI

JUMAYE

SIERA LEONĖ

LEWALLY

KUYEMBEH

KOROMA

SALIAMONO SALOS

MOSE

HALLU

WAOKEA

SOMALIS

IBROW

FAQI

PIETŲ AFRIKOS RESPUBLIKA

MAMPURU

KALYAN

ROTHKEGEL

KHUZWAYO

MADLALA

TANZANIJA

ZUNGU

MWANJELWA

YAKUBU

MASUKE

ČADAS

ADJI

GUELPINA

TOGAS

ABIGUIME

TIGNOKPA

LAWSON

UGANDA

TANNA

KAGANZI

VANUATU

RICHARD

TAMBE

ZAMBIJA

MUBANGA

ZIMBABVĖ

CHIKWINYA

MAHLANGU

CHIPARE

AKR TARYBA

ES TARYBA

EDGARS RINKĒVIČS, Užsienio reikalų ministras (Latvija), einantis ES Tarybos pirmininko pareigas

EUROPOS KOMISIJA

NEVEN MIMICA, Komisijos narys, atsakingas už tarptautinį bendradarbiavimą ir vystymąsi

EUROPOS IŠORĖS VEIKSMŲ TARNYBA

DE PEYRON, visos Afrikos reikalų padalinio vadovas

EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETAS

VERBOVEN

AKR SEKRETORIATAS

GOMES, Generalinis sekretorius

ES SEKRETORIATAS

AGUIRIANO NALDA, Generalinis sekretorius

---

(1)  Ne parlamento nario atstovaujama šalis.

(2)  Su stebėtojos statusu.

(3)  Dalyvavo 2015 m. birželio 15 d.

(4)  Dalyvavo 2015 m. birželio 16 d.

(5)  Dalyvavo 2015 m. birželio 17 d.

---

III PRIEDAS

NE PARLAMENTŲ ATSTOVŲ AKREDITAVIMAS

Kuko Salos

Eirangi Marsters

Kuko Salų Užsienio reikalų ministerija

---

IV PRIEDAS

PRIIMTI TEKSTAI

REZOLIUCIJA (1)

dėl kultūrų įvairovės ir žmogaus teisių AKR ir ES šalyse

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | susitikusi Suvoje (Fidžyje) 2015 m. birželio 15–17 d., |
| --- | --- |

—

susitikusi Suvoje (Fidžyje) 2015 m. birželio 15–17 d.,

| — | atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdama į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą ir 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge bei 2010 m. birželio 22 d. Uagadugu persvarstytą Kotonu susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą ir 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge bei 2010 m. birželio 22 d. Uagadugu persvarstytą Kotonu susitarimą,

| — | atsižvelgdama į 2003 m. balandžio 3 d. Brazavilyje AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos priimtą rezoliuciją dėl rasizmo, rasinės diskriminacijos, ksenofobijos ir susijusių netolerancijos formų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2003 m. balandžio 3 d. Brazavilyje AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos priimtą rezoliuciją dėl rasizmo, rasinės diskriminacijos, ksenofobijos ir susijusių netolerancijos formų,

| — | atsižvelgdama į 2009 m. balandžio 9 d. Prahoje AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos priimtą rezoliuciją dėl demokratinio etninės, kultūrinės ir religinės įvairovės suderinimo AKR ir ES šalyse iššūkių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. balandžio 9 d. Prahoje AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos priimtą rezoliuciją dėl demokratinio etninės, kultūrinės ir religinės įvairovės suderinimo AKR ir ES šalyse iššūkių,

| — | atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 10 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 10 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių,

| — | atsižvelgdama į 1981 m. birželio 27 d. Afrikos vienybės organizacijos asamblėjos priimtą Afrikos (Bandžulio) žmogaus ir tautų teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1981 m. birželio 27 d. Afrikos vienybės organizacijos asamblėjos priimtą Afrikos (Bandžulio) žmogaus ir tautų teisių chartiją,

| — | atsižvelgdama į 1945 m. birželio 26 d. pasirašytą Jungtinių Tautų Chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1945 m. birželio 26 d. pasirašytą Jungtinių Tautų Chartiją,

| — | atsižvelgdama į 1965 m. gruodžio 21 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą Tarptautinę konvenciją dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1965 m. gruodžio 21 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą Tarptautinę konvenciją dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo,

| — | atsižvelgdama į 1966 m. gruodžio 16 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1966 m. gruodžio 16 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdama į 1989 m. lapkričio 20 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą Vaiko teisių konvenciją ir jos fakultatyvinius protokolus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1989 m. lapkričio 20 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą Vaiko teisių konvenciją ir jos fakultatyvinius protokolus,

| — | atsižvelgdama į 1966 m. gruodžio 16 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1966 m. gruodžio 16 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdama į 1954 m. Hagoje priimtą UNESCO konvenciją dėl kultūros vertybių apsaugos ginkluoto konflikto metu, jos pirmąjį 1954 m. protokolą ir antrąjį 1999 m. protokolą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1954 m. Hagoje priimtą UNESCO konvenciją dėl kultūros vertybių apsaugos ginkluoto konflikto metu, jos pirmąjį 1954 m. protokolą ir antrąjį 1999 m. protokolą,

| — | atsižvelgdama į 2006 m. gruodžio 13 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2006 m. gruodžio 13 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdama į 1970 m. lapkričio 14 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą Nelegalaus kultūros vertybių įvežimo, išvežimo ir nuosavybės teisės perdavimo uždraudimo priemonių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1970 m. lapkričio 14 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą Nelegalaus kultūros vertybių įvežimo, išvežimo ir nuosavybės teisės perdavimo uždraudimo priemonių konvenciją,

| — | atsižvelgdama į 2008 m. gruodžio 10 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą Tarptautinio ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakto fakultatyvų protokolą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2008 m. gruodžio 10 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą Tarptautinio ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakto fakultatyvų protokolą,

| — | atsižvelgdama į 1948 m. gruodžio 10 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1948 m. gruodžio 10 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdama į 1979 m. gruodžio 18 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1979 m. gruodžio 18 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims,

| — | atsižvelgdama į 1992 m. gruodžio 18 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą JT tautinėms arba etninėms, religinėms arba kalbinėms mažumoms priklausančių asmenų teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1992 m. gruodžio 18 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą JT tautinėms arba etninėms, religinėms arba kalbinėms mažumoms priklausančių asmenų teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdama į 2000 m. rugsėjo 8 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą Jungtinių Tautų Tūkstantmečio deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2000 m. rugsėjo 8 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą Jungtinių Tautų Tūkstantmečio deklaraciją,

| — | atsižvelgdama į 2007 m. rugsėjo 13 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą Deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2007 m. rugsėjo 13 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą Deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių,

| — | atsižvelgdama į 1993 m. birželio 23 d. JT Pasaulinėje žmogaus teisių konferencijoje priimtą Vienos deklaraciją ir veiksmų programą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1993 m. birželio 23 d. JT Pasaulinėje žmogaus teisių konferencijoje priimtą Vienos deklaraciją ir veiksmų programą,

| — | atsižvelgdama į 2011 m. rugsėjo 22 d. Pasaulinėje konferencijoje prieš rasizmą, rasinę diskriminaciją, ksenofobiją ir susijusią netoleranciją priimtą Durbano deklaraciją ir veiksmų programą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. rugsėjo 22 d. Pasaulinėje konferencijoje prieš rasizmą, rasinę diskriminaciją, ksenofobiją ir susijusią netoleranciją priimtą Durbano deklaraciją ir veiksmų programą,

| — | atsižvelgdama į 1966 m. lapkričio 4 d. UNESCO generalinėje konferencijoje priimtą Deklaraciją dėl tarptautinio bendradarbiavimo kultūros srityje principų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1966 m. lapkričio 4 d. UNESCO generalinėje konferencijoje priimtą Deklaraciją dėl tarptautinio bendradarbiavimo kultūros srityje principų,

| — | atsižvelgdama į 2005 m. spalio 20 d. UNESCO generalinėje konferencijoje priimtą Konvenciją dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2005 m. spalio 20 d. UNESCO generalinėje konferencijoje priimtą Konvenciją dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo,

| — | atsižvelgdama į 2001 m. gruodžio 2 d. UNESCO generalinėje konferencijoje priimtą Visuotinę deklaraciją dėl kultūrų įvairovės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2001 m. gruodžio 2 d. UNESCO generalinėje konferencijoje priimtą Visuotinę deklaraciją dėl kultūrų įvairovės,

| — | atsižvelgdama į 1969 m. lapkričio 22 d. Amerikos valstybių specializuotoje konferencijoje žmogaus teisių klausimais priimtą Amerikos žmogaus teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1969 m. lapkričio 22 d. Amerikos valstybių specializuotoje konferencijoje žmogaus teisių klausimais priimtą Amerikos žmogaus teisių konvenciją,

| A. | kadangi beveik 200 pasaulio šalių gyvena apie 5  000 tautinių grupių ir kadangi dviejuose trečdaliuose šalių yra bent viena didelė etninė arba religinė mažuma; |
| --- | --- |

A.

kadangi beveik 200 pasaulio šalių gyvena apie 5  000 tautinių grupių ir kadangi dviejuose trečdaliuose šalių yra bent viena didelė etninė arba religinė mažuma;

| B. | kadangi visos šalys turi laikytis politikos ir formuoti politiką, kuri aiškiai apima žmogaus teisių ir kultūrų, etninių, religinių ir kalbinių skirtumų skatinimą ir apsaugą, kartu skatinant vystymąsi; |
| --- | --- |

B.

kadangi visos šalys turi laikytis politikos ir formuoti politiką, kuri aiškiai apima žmogaus teisių ir kultūrų, etninių, religinių ir kalbinių skirtumų skatinimą ir apsaugą, kartu skatinant vystymąsi;

| C. | kadangi teisinė sistema, pagal kurią pripažįstamos lygios etninių, religinių ir kalbinių grupių teisės, yra itin svarbi demokratinio valdymo skatinimui, daugiakultūrės politikos rengimui ir vystymosi stiprinimui; |
| --- | --- |

C.

kadangi teisinė sistema, pagal kurią pripažįstamos lygios etninių, religinių ir kalbinių grupių teisės, yra itin svarbi demokratinio valdymo skatinimui, daugiakultūrės politikos rengimui ir vystymosi stiprinimui;

| D. | kadangi kultūrinė įvairovė buvo būdinga daugumai AKR ir ES šalių, bet pastaraisiais dešimtmečiais globalizacijos jėgos sukėlė didelį pavojų taikiam sambūviui daugiakultūrėje aplinkoje; |
| --- | --- |

D.

kadangi kultūrinė įvairovė buvo būdinga daugumai AKR ir ES šalių, bet pastaraisiais dešimtmečiais globalizacijos jėgos sukėlė didelį pavojų taikiam sambūviui daugiakultūrėje aplinkoje;

| E. | kadangi įvairių kultūrų, religijų ir kalbų suderinimas yra naujas iššūkis daugeliui visuomenių, įskaitant Europos ir AKR šalis; kadangi migracijos srautai taip pat pasižymi kultūrine ir socialine dimensija, į kurią turėtų atsižvelgti priimančiosios šalys; |
| --- | --- |

E.

kadangi įvairių kultūrų, religijų ir kalbų suderinimas yra naujas iššūkis daugeliui visuomenių, įskaitant Europos ir AKR šalis; kadangi migracijos srautai taip pat pasižymi kultūrine ir socialine dimensija, į kurią turėtų atsižvelgti priimančiosios šalys;

| F. | kadangi mechanizmais, kuriais užtikrinamos visuotinės žmogaus teisės, turi būti atsižvelgiama į gyventojų kultūrinius papročius, su sąlyga, kad jais nebūtų pažeidžiamos žmogaus teisės; |
| --- | --- |

F.

kadangi mechanizmais, kuriais užtikrinamos visuotinės žmogaus teisės, turi būti atsižvelgiama į gyventojų kultūrinius papročius, su sąlyga, kad jais nebūtų pažeidžiamos žmogaus teisės;

| G. | kadangi globalizuotame pasaulyje pagarba įvairovei tampa dar svarbesne, tiek valstybėms, tiek tarptautinei bendruomenei, siekiant užkirsti kelią kultūriniam nuskurdinimui ir tam tikrų kultūrų išnykimui, taip pat socialiniams, etninių ir religinių grupių konfliktams; |
| --- | --- |

G.

kadangi globalizuotame pasaulyje pagarba įvairovei tampa dar svarbesne, tiek valstybėms, tiek tarptautinei bendruomenei, siekiant užkirsti kelią kultūriniam nuskurdinimui ir tam tikrų kultūrų išnykimui, taip pat socialiniams, etninių ir religinių grupių konfliktams;

| H. | kadangi ir toliau daromi pažeidimai ir dabartiniai bei galimi karai dažniausiai kyla dėl tų kultūrinių teisių pažeidimų ir kadangi daug vystymosi strategijų pasirodė netinkamos dėl tų teisių negerbimo; |
| --- | --- |

H.

kadangi ir toliau daromi pažeidimai ir dabartiniai bei galimi karai dažniausiai kyla dėl tų kultūrinių teisių pažeidimų ir kadangi daug vystymosi strategijų pasirodė netinkamos dėl tų teisių negerbimo;

Politiniai ir teisiniai aspektai

| 1. | atsižvelgdama į bendras su teise į žodžio laisvę, įskaitant meninę raišką, teise į nuomonės ir informacijos laisvę ir teise į pagarbą kultūrinei įvairovei susijusias aplinkybes pabrėžia, kad kiekvienas asmuo, pavieniui arba su kitais, turi teisę į laisvą, pliuralistinę informaciją, kuria prisidedama prie visapusiško jo kultūrinės tapatybės vystymo; |
| --- | --- |

1.

atsižvelgdama į bendras su teise į žodžio laisvę, įskaitant meninę raišką, teise į nuomonės ir informacijos laisvę ir teise į pagarbą kultūrinei įvairovei susijusias aplinkybes pabrėžia, kad kiekvienas asmuo, pavieniui arba su kitais, turi teisę į laisvą, pliuralistinę informaciją, kuria prisidedama prie visapusiško jo kultūrinės tapatybės vystymo;

| 2. | pabrėžia, kad tikra pagarba žmogaus teisėms, su kuria susijusi pagarba kultūrinei įvairovei, gali būti laikoma sudėtine institucijų veiksmų patikimumo dalimi; primena, kad piliečių pasitikėjimas visų lygių institucijomis yra tiesiogiai susijęs su konkrečiais šioje srityje pasiektais tikslais; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad tikra pagarba žmogaus teisėms, su kuria susijusi pagarba kultūrinei įvairovei, gali būti laikoma sudėtine institucijų veiksmų patikimumo dalimi; primena, kad piliečių pasitikėjimas visų lygių institucijomis yra tiesiogiai susijęs su konkrečiais šioje srityje pasiektais tikslais;

| 3. | primena, kad pagal Kotonu susitarimą ES valstybių narių ir AKR šalių pareiga stiprinti savo įsipareigojimą užtikrinti sąžiningą ir bendrą programų ir strategijų, kurios paremtos demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių universalumo ir nedalomumo principais ir pagrindinėmis teisėmis, taip pat pagarba žmogaus orumui ir lygybės bei solidarumo principais, įgyvendinimą, visapusiškai laikantis Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos ir tarptautinės teisės nuostatų; |
| --- | --- |

3.

primena, kad pagal Kotonu susitarimą ES valstybių narių ir AKR šalių pareiga stiprinti savo įsipareigojimą užtikrinti sąžiningą ir bendrą programų ir strategijų, kurios paremtos demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių universalumo ir nedalomumo principais ir pagrindinėmis teisėmis, taip pat pagarba žmogaus orumui ir lygybės bei solidarumo principais, įgyvendinimą, visapusiškai laikantis Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos ir tarptautinės teisės nuostatų;

| 4. | yra tvirtai įsitikinusi, kad įtraukūs ir į bendruomenę orientuoti politiniai sprendimai, kuriais siekiama nutraukti karus ir ginkluotus konfliktus, atlieka lemiamą vaidmenį užtikrinant ilgalaikę pagarbą žmogaus teisėms ir kultūrinei įvairovei; |
| --- | --- |

4.

yra tvirtai įsitikinusi, kad įtraukūs ir į bendruomenę orientuoti politiniai sprendimai, kuriais siekiama nutraukti karus ir ginkluotus konfliktus, atlieka lemiamą vaidmenį užtikrinant ilgalaikę pagarbą žmogaus teisėms ir kultūrinei įvairovei;

| 5. | yra įsitikinusi, kad bet kokia strategija ar programa, parengta vykdant ES ir AKR vystomojo bendradarbiavimo politiką, turi būti užtikrintas veiksmingas visų formų žmonių išnaudojimo ir korupcijos, skurdo ir socialinės nelygybės panaikinimas, visiems suteikta švietimo galimybė ir sudarytos sąlygos abipusiam supratimui, atsižvelgiant į tai, kad žmogaus teisių pažeidimai ir didelės problemos išsaugant atitinkamų visuomenių kultūrų, tautų ir konfesijų įvairovės pobūdį kyla dėl išliekančių nežmoniškų ir žeminančių sąlygų; |
| --- | --- |

5.

yra įsitikinusi, kad bet kokia strategija ar programa, parengta vykdant ES ir AKR vystomojo bendradarbiavimo politiką, turi būti užtikrintas veiksmingas visų formų žmonių išnaudojimo ir korupcijos, skurdo ir socialinės nelygybės panaikinimas, visiems suteikta švietimo galimybė ir sudarytos sąlygos abipusiam supratimui, atsižvelgiant į tai, kad žmogaus teisių pažeidimai ir didelės problemos išsaugant atitinkamų visuomenių kultūrų, tautų ir konfesijų įvairovės pobūdį kyla dėl išliekančių nežmoniškų ir žeminančių sąlygų;

| 6. | pabrėžia, kad žmogaus teises turi visi žmonės, nepriklausomai nuo jų pilietybės, religijos, tikėjimo, gyvenamosios vietos, lyties, tautinės ar etninės kilmės, rasės ar kalbos, ir kad visi žmonės turi vienodai galėti pasinaudoti tomis pačiomis žmogaus teisėmis, jų nediskriminuojant; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad žmogaus teises turi visi žmonės, nepriklausomai nuo jų pilietybės, religijos, tikėjimo, gyvenamosios vietos, lyties, tautinės ar etninės kilmės, rasės ar kalbos, ir kad visi žmonės turi vienodai galėti pasinaudoti tomis pačiomis žmogaus teisėmis, jų nediskriminuojant;

| 7. | pabrėžia, kad žmogaus teisės yra visuotinės, neatimamos, nedalomos ir priklauso viena nuo kitos ir kad žmogaus teisių skatinimas, gynimas ir naudojimasis jomis negali būti interpretuojamas skirtingai, priklausomai nuo kultūrinių, etninių ir religinių tradicijų arba ekonominių ir (arba) geostrateginių interesų; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad žmogaus teisės yra visuotinės, neatimamos, nedalomos ir priklauso viena nuo kitos ir kad žmogaus teisių skatinimas, gynimas ir naudojimasis jomis negali būti interpretuojamas skirtingai, priklausomai nuo kultūrinių, etninių ir religinių tradicijų arba ekonominių ir (arba) geostrateginių interesų;

| 8. | todėl pabrėžia, kad kultūrinė įvairovė negali būti naudojama kaip jokių tarptautinėje teisėje įtvirtintų žmogaus teisių pažeidimo pagrindimas; |
| --- | --- |

8.

todėl pabrėžia, kad kultūrinė įvairovė negali būti naudojama kaip jokių tarptautinėje teisėje įtvirtintų žmogaus teisių pažeidimo pagrindimas;

| 9. | pabrėžia, kad kultūrinės įvairovės, ypač religinės įvairovės, rėmimas ir jos skatinimas gali padėti sustabdyti naujausią greitą smurtinės radikalios mąstysenos plitimą, ypač tarp jaunų žmonių, ir taip padėti sumažinti galimybių verbuoti būsimus teroristus; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad kultūrinės įvairovės, ypač religinės įvairovės, rėmimas ir jos skatinimas gali padėti sustabdyti naujausią greitą smurtinės radikalios mąstysenos plitimą, ypač tarp jaunų žmonių, ir taip padėti sumažinti galimybių verbuoti būsimus teroristus;

| 10. | pabrėžia, kad pagal tarptautines konvencijas žmogaus orumo pripažinimas ir apsauga yra svarbios pagrindinės vertybės; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad pagal tarptautines konvencijas žmogaus orumo pripažinimas ir apsauga yra svarbios pagrindinės vertybės;

| 11. | mano, kad kai dėl įvairovės kilo arba gresia kilti smurtiniai konfliktai, turėtų būti sukurti nuolatiniai tarpininkavimo mechanizmai, kuriuos panaudojant būtų galima spręsti konfliktus prieš jiems paaštrėjant; |
| --- | --- |

11.

mano, kad kai dėl įvairovės kilo arba gresia kilti smurtiniai konfliktai, turėtų būti sukurti nuolatiniai tarpininkavimo mechanizmai, kuriuos panaudojant būtų galima spręsti konfliktus prieš jiems paaštrėjant;

| 12. | ragina ES ir AKR šalių Vyriausybes į politinį ir įvairių kultūrų ir religijų dialogą įtraukti pilietinės visuomenės organizacijas; |
| --- | --- |

12.

ragina ES ir AKR šalių Vyriausybes į politinį ir įvairių kultūrų ir religijų dialogą įtraukti pilietinės visuomenės organizacijas;

| 13. | pabrėžia, kad demokratinis atstovavimas mažumų grupėms ir jų gebėjimas dalyvauti politinėse, socialinėse ir kultūrinėse diskusijose yra itin svarbūs siekiant užtikrinti demokratinių ir gero valdymo principų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad demokratinis atstovavimas mažumų grupėms ir jų gebėjimas dalyvauti politinėse, socialinėse ir kultūrinėse diskusijose yra itin svarbūs siekiant užtikrinti demokratinių ir gero valdymo principų įgyvendinimą;

| 14. | pabrėžia, kad gyvybinga, dinamiška ir įtrauki viešoji sfera su aktyvia ir nuomonę reiškiančia pilietine visuomene ir viešais svarstymais kultūriniais, socialiniais ir politiniais klausimais yra svarbus gero valdymo ir žmogaus teisių įgyvendinimo elementas; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad gyvybinga, dinamiška ir įtrauki viešoji sfera su aktyvia ir nuomonę reiškiančia pilietine visuomene ir viešais svarstymais kultūriniais, socialiniais ir politiniais klausimais yra svarbus gero valdymo ir žmogaus teisių įgyvendinimo elementas;

| 15. | ragina tarptautines organizacijas, vadovaujantis savo specialiomis galiomis ir atsakomybe, vykdant visą savo veiklą užtikrinti, kad būtų sistemingai atsižvelgiama į kultūrines teises ir į kultūrinę įvairovę kitų žmogaus teisių srityje, ir prisidėti prie skaidrių ir veiksmingų bendro vertinimo ir stebėsenos mechanizmų kūrimo; |
| --- | --- |

15.

ragina tarptautines organizacijas, vadovaujantis savo specialiomis galiomis ir atsakomybe, vykdant visą savo veiklą užtikrinti, kad būtų sistemingai atsižvelgiama į kultūrines teises ir į kultūrinę įvairovę kitų žmogaus teisių srityje, ir prisidėti prie skaidrių ir veiksmingų bendro vertinimo ir stebėsenos mechanizmų kūrimo;

| 16. | ragina tarptautinę bendruomenę švietimą paversti kovos su kultūriniais ir tradiciniais papročiais žaloti moters lyties organus, kuris tam tikrose bendruomenėse vykdomas kaip priėmimo į suaugusiųjų būrį procedūros dalis ir kuriuo apibrėžiama, ar mergaitė priklauso bendruomenei, ar ne, priemone; |
| --- | --- |

16.

ragina tarptautinę bendruomenę švietimą paversti kovos su kultūriniais ir tradiciniais papročiais žaloti moters lyties organus, kuris tam tikrose bendruomenėse vykdomas kaip priėmimo į suaugusiųjų būrį procedūros dalis ir kuriuo apibrėžiama, ar mergaitė priklauso bendruomenei, ar ne, priemone;

| 17. | pripažįsta svarbų švietimo vaidmenį suteikiant galių marginalizuotoms ir nepakankamai atstovaujamoms žmonių grupėms visuomenėje, ypač suteikiant daugiau galių mergaitėms ir moterims; pripažįsta, kad galimybė gauti išsilavinimą ne tik pati savaime yra žmogaus teisė, bet ja pasinaudojant taip pat galima naudotis kitomis pilietinėmis, politinėmis, ekonominėmis, socialinėmis ir kultūrinėmis teisėmis; |
| --- | --- |

17.

pripažįsta svarbų švietimo vaidmenį suteikiant galių marginalizuotoms ir nepakankamai atstovaujamoms žmonių grupėms visuomenėje, ypač suteikiant daugiau galių mergaitėms ir moterims; pripažįsta, kad galimybė gauti išsilavinimą ne tik pati savaime yra žmogaus teisė, bet ja pasinaudojant taip pat galima naudotis kitomis pilietinėmis, politinėmis, ekonominėmis, socialinėmis ir kultūrinėmis teisėmis;

Kultūrų įvairovė, vystymasis ir žmogaus teisės

| 18. | pripažįsta, kad kultūrų įvairovė neatskiriama nuo pagarbos visuotinėms žmogaus teisėms ir naudinga tautų vystymuisi; |
| --- | --- |

18.

pripažįsta, kad kultūrų įvairovė neatskiriama nuo pagarbos visuotinėms žmogaus teisėms ir naudinga tautų vystymuisi;

| 19. | ragina AKR ir ES šalis, vadovaujantis savo specialiomis galiomis ir atsakomybe, į savo nacionalinius teisės aktus ir praktiką įtraukti 1948 m. Visuotinėje deklaracijoje pripažintas žmogaus teises ir užtikrinti, kad visi asmenys, kurie tvirtina, kad jų kultūrinės teisės buvo pažeistos, turėtų galimybę pasinaudoti veiksmingomis taisomosiomis priemonėmis, įskaitant apskundimą teismine tvarka; |
| --- | --- |

19.

ragina AKR ir ES šalis, vadovaujantis savo specialiomis galiomis ir atsakomybe, į savo nacionalinius teisės aktus ir praktiką įtraukti 1948 m. Visuotinėje deklaracijoje pripažintas žmogaus teises ir užtikrinti, kad visi asmenys, kurie tvirtina, kad jų kultūrinės teisės buvo pažeistos, turėtų galimybę pasinaudoti veiksmingomis taisomosiomis priemonėmis, įskaitant apskundimą teismine tvarka;

| 20. | atsižvelgdama į tai pripažįsta, jog, nors kiekvienas žmogus turi teisę į kultūrinę raišką, įskaitant teisę gyventi kultūrinį gyvenimą ir jį plėtoti, taip pat teisę į kultūrinę tapatybę, kultūrinėmis teisėmis gali būti naudojamasi tik nepažeidžiant kitų žmogaus teisių; pabrėžia, kad vadovaujantis tarptautine teise jokia teise negalima naudotis kitos teisės ar konkretaus galiojančio nacionalinės teisės akto sąskaita arba juos pažeidžiant; |
| --- | --- |

20.

atsižvelgdama į tai pripažįsta, jog, nors kiekvienas žmogus turi teisę į kultūrinę raišką, įskaitant teisę gyventi kultūrinį gyvenimą ir jį plėtoti, taip pat teisę į kultūrinę tapatybę, kultūrinėmis teisėmis gali būti naudojamasi tik nepažeidžiant kitų žmogaus teisių; pabrėžia, kad vadovaujantis tarptautine teise jokia teise negalima naudotis kitos teisės ar konkretaus galiojančio nacionalinės teisės akto sąskaita arba juos pažeidžiant;

| 21. | pabrėžia, kad kultūrinė įvairovė turėtų būti saugoma ir skatinama įgyvendinant saviraiškos, informacijos ir komunikacijų laisvę ir diskriminacijos uždraudimą; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad kultūrinė įvairovė turėtų būti saugoma ir skatinama įgyvendinant saviraiškos, informacijos ir komunikacijų laisvę ir diskriminacijos uždraudimą;

| 22. | yra susirūpinusi dėl to, kad sistemingai daugėja religinių ir kultūrinių konfliktų, dėl kurių dažnai kyla kruvini karai, per kuriuos pažeidžiamos žmogaus teisės ir žūva daug žmonių; |
| --- | --- |

22.

yra susirūpinusi dėl to, kad sistemingai daugėja religinių ir kultūrinių konfliktų, dėl kurių dažnai kyla kruvini karai, per kuriuos pažeidžiamos žmogaus teisės ir žūva daug žmonių;

| 23. | pripažįsta, kad žmogaus teisės, pvz., tikėjimo, religijos, minties, sąžinės ir saviraiškos laisvė ir ypač spaudos laisvė, kartu su susirinkimų ir asociacijų laisve atlieka tiesioginį vaidmenį skatinant ir saugant kultūrų įvairovę ir kad pliuralistinė visuomenė skatina naudojimąsi žmogaus teisėmis; |
| --- | --- |

23.

pripažįsta, kad žmogaus teisės, pvz., tikėjimo, religijos, minties, sąžinės ir saviraiškos laisvė ir ypač spaudos laisvė, kartu su susirinkimų ir asociacijų laisve atlieka tiesioginį vaidmenį skatinant ir saugant kultūrų įvairovę ir kad pliuralistinė visuomenė skatina naudojimąsi žmogaus teisėmis;

| 24. | pabrėžia, kad kiekvienas asmuo turi laisvę rinktis, ar susitapatinti su viena ar daugiau kultūrinių bendruomenių, ar ne, nepaisant valstybių sienų, ir pakeisti šį sprendimą; be to, pabrėžia, kad niekas negali būti prieš savo valią priverstas susitapatinti su kultūrine bendruomene arba būti su ja sulygintas; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad kiekvienas asmuo turi laisvę rinktis, ar susitapatinti su viena ar daugiau kultūrinių bendruomenių, ar ne, nepaisant valstybių sienų, ir pakeisti šį sprendimą; be to, pabrėžia, kad niekas negali būti prieš savo valią priverstas susitapatinti su kultūrine bendruomene arba būti su ja sulygintas;

| 25. | pripažįsta, kad esama įvairių politikos priemonių ir konstitucinių sprendimų, kaip suderinti kultūrų įvairovę; |
| --- | --- |

25.

pripažįsta, kad esama įvairių politikos priemonių ir konstitucinių sprendimų, kaip suderinti kultūrų įvairovę;

| 26. | ypač pabrėžia, kad turi būti griežtai užtikrintos vienodos moterų ir vyrų teisės ir kad žalinga praktika, pvz., moterų lyties organų žalojimas, ankstyvos ir priverstinės santuokos, žudymas dėl lyties, įskaitant mergaičių žudymą dėl lyties, priverstiniai abortai arba moteriškos lyties embrionų abortai, nusikaltimai dėl garbės, užkirtimas kelio moterims gauti tinkamą išsilavinimą, moterų komercinis seksualinis išnaudojimas ir smurtas šeimoje, niekada negali būti pateisinama jokiomis politinėmis, socialinėmis, religinėmis ar kultūrinėmis priežastimis arba remiantis kokia nors populiaria tradicija, todėl tokia praktika turėtų būti uždrausta, o už tokių draudimų pažeidimus turėtų būti griežtai baudžiama pagal teisės nuostatas ir vykdant tinkamą teisinį procesą; atsižvelgdama į tai pažymi, kad moterų emancipacija ir didesnė lyčių lygybė gali būti neabejotinai naudingos vystymosi požiūriu; taip pat pabrėžia vaikų teisių svarbą ir būtinybę ir tai, kad visos AKR šalys ir ES valstybės narės privalo griežtai laikytis Vaiko teisių deklaracijos nuostatų; |
| --- | --- |

26.

ypač pabrėžia, kad turi būti griežtai užtikrintos vienodos moterų ir vyrų teisės ir kad žalinga praktika, pvz., moterų lyties organų žalojimas, ankstyvos ir priverstinės santuokos, žudymas dėl lyties, įskaitant mergaičių žudymą dėl lyties, priverstiniai abortai arba moteriškos lyties embrionų abortai, nusikaltimai dėl garbės, užkirtimas kelio moterims gauti tinkamą išsilavinimą, moterų komercinis seksualinis išnaudojimas ir smurtas šeimoje, niekada negali būti pateisinama jokiomis politinėmis, socialinėmis, religinėmis ar kultūrinėmis priežastimis arba remiantis kokia nors populiaria tradicija, todėl tokia praktika turėtų būti uždrausta, o už tokių draudimų pažeidimus turėtų būti griežtai baudžiama pagal teisės nuostatas ir vykdant tinkamą teisinį procesą; atsižvelgdama į tai pažymi, kad moterų emancipacija ir didesnė lyčių lygybė gali būti neabejotinai naudingos vystymosi požiūriu; taip pat pabrėžia vaikų teisių svarbą ir būtinybę ir tai, kad visos AKR šalys ir ES valstybės narės privalo griežtai laikytis Vaiko teisių deklaracijos nuostatų;

| 27. | ragina ES ir AKR šalis, glaudžiai bendradarbiaujant su Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacija (UNESCO) ir kitomis susijusiomis tarptautinėmis organizacijomis, laikytis geriau koordinuojamo požiūrio į kovą su sąmoningu kultūros paveldo naikinimu, neteisėta prekyba kultūrinėmis prekėmis ir kultūrinių prekių kontrabanda; |
| --- | --- |

27.

ragina ES ir AKR šalis, glaudžiai bendradarbiaujant su Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacija (UNESCO) ir kitomis susijusiomis tarptautinėmis organizacijomis, laikytis geriau koordinuojamo požiūrio į kovą su sąmoningu kultūros paveldo naikinimu, neteisėta prekyba kultūrinėmis prekėmis ir kultūrinių prekių kontrabanda;

| 28. | ypač pabrėžia, kad turi būti griežtai saugomos vaikų teisės apskritai ir ypač su tokiais klausimais kaip vaikai konfliktų vietovėse arba vaikų darbas susijusios vaikų teisės; |
| --- | --- |

28.

ypač pabrėžia, kad turi būti griežtai saugomos vaikų teisės apskritai ir ypač su tokiais klausimais kaip vaikai konfliktų vietovėse arba vaikų darbas susijusios vaikų teisės;

Tarptautinis ir regioninis bendradarbiavimas ir vystymosi politika

| 29. | pabrėžia itin svarbų parlamentų narių vaidmenį skatinant ir apsaugant žmogaus teises; taip pat pabrėžia, kad tarpparlamentiniai susitikimai, pvz., AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja, padeda stiprinti toleranciją ir skatinti kultūrų įvairovę; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia itin svarbų parlamentų narių vaidmenį skatinant ir apsaugant žmogaus teises; taip pat pabrėžia, kad tarpparlamentiniai susitikimai, pvz., AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja, padeda stiprinti toleranciją ir skatinti kultūrų įvairovę;

| 30. | mano, kad naujų religijų dialogo struktūrų tarp ES ir AKR šalių sukūrimas siekiant keistis nuomonėmis ir geriausia patirtimi būtų veiksmingas tarpusavio pagarbos skatinimo mechanizmas, kuriuo būtų prisidedama prie konfliktų regionuose, kuriuose pasireiškia religinė netolerancija ir ekstremizmas, valdymo; |
| --- | --- |

30.

mano, kad naujų religijų dialogo struktūrų tarp ES ir AKR šalių sukūrimas siekiant keistis nuomonėmis ir geriausia patirtimi būtų veiksmingas tarpusavio pagarbos skatinimo mechanizmas, kuriuo būtų prisidedama prie konfliktų regionuose, kuriuose pasireiškia religinė netolerancija ir ekstremizmas, valdymo;

| 31. | ragina AKR ir ES šalis skirti daugiau išteklių tarptautiniam bendradarbiavimui ir ypač stiprinti savo bendradarbiavimą atitinkamose tarptautinėse organizacijose; |
| --- | --- |

31.

ragina AKR ir ES šalis skirti daugiau išteklių tarptautiniam bendradarbiavimui ir ypač stiprinti savo bendradarbiavimą atitinkamose tarptautinėse organizacijose;

| 32. | primena, kad visuotinio neapibrėžtumo, ypač didelio skurdo ir socialinio ir ekonominio neteisingumo AKR ir ES šalyse sąlygomis, kurios labai nepalankios taikiam sambūviui ir abipusiam tautų ir kultūrų supratimui, palaiko daugiašalius sprendimus; |
| --- | --- |

32.

primena, kad visuotinio neapibrėžtumo, ypač didelio skurdo ir socialinio ir ekonominio neteisingumo AKR ir ES šalyse sąlygomis, kurios labai nepalankios taikiam sambūviui ir abipusiam tautų ir kultūrų supratimui, palaiko daugiašalius sprendimus;

| 33. | pripažįsta kultūrų dialogo ir kultūrinių mainų, pvz., mainų folkloro, meno ir paveldo srityse, vaidmenį skatinant sambūvį ir kuriant taiką valstybių viduje ir tarp valstybių; |
| --- | --- |

33.

pripažįsta kultūrų dialogo ir kultūrinių mainų, pvz., mainų folkloro, meno ir paveldo srityse, vaidmenį skatinant sambūvį ir kuriant taiką valstybių viduje ir tarp valstybių;

| 34. | paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Afrikos Sąjungos ir Europos Sąjungos institucijoms, AKR tarybai, AKR grupės regioninėms integracijos organizacijoms ir Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui. |
| --- | --- |

34.

paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Afrikos Sąjungos ir Europos Sąjungos institucijoms, AKR tarybai, AKR grupės regioninėms integracijos organizacijoms ir Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui.

REZOLIUCIJA (2)

dėl investicijų ir prekybos, įskaitant infrastruktūrą, finansavimo AKR šalyse naudojant ES derinimo mechanizmą

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | susitikusi Suvoje (Fidžyje) 2015 m. birželio 15–17 d., |
| --- | --- |

—

susitikusi Suvoje (Fidžyje) 2015 m. birželio 15–17 d.,

| — | atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdama į Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės narių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą, pasirašytą 2000 m. birželio 23 d. Kotonu (Kotonu susitarimas) (3), ypač į jo 21 straipsnį, ir į 2005 m. ir 2010 m. pervarstytą Kotonu susitarimą, (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės narių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą, pasirašytą 2000 m. birželio 23 d. Kotonu (Kotonu susitarimas) (3), ypač į jo 21 straipsnį, ir į 2005 m. ir 2010 m. pervarstytą Kotonu susitarimą, (4),

| — | atsižvelgdama į 2012 m. spalio 23 d. Europos Parlamento rezoliuciją „Pokyčių darbotvarkė: ES vystymosi politikos ateitis“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2012 m. spalio 23 d. Europos Parlamento rezoliuciją „Pokyčių darbotvarkė: ES vystymosi politikos ateitis“ (5),

| — | atsižvelgdama į 2011 m. spalio 13 d. Komisijos komunikatą „ES vystymosi politikos poveikio didinimas. Pokyčių darbotvarkė (COM(2011) 0637 – SEC(2011)1172 – SEC(2011)1173) (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. spalio 13 d. Komisijos komunikatą „ES vystymosi politikos poveikio didinimas. Pokyčių darbotvarkė (COM(2011) 0637 – SEC(2011)1172 – SEC(2011)1173) (6),

| — | atsižvelgdama į Komisijos komunikatą „Didesnis privačiojo sektoriaus vaidmuo siekiant integracinio ir tvaraus augimo besivystančiose šalyse“ (COM(2014) 0263), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Komisijos komunikatą „Didesnis privačiojo sektoriaus vaidmuo siekiant integracinio ir tvaraus augimo besivystančiose šalyse“ (COM(2014) 0263),

| — | atsižvelgdama į Komisijos ataskaitą Tarybai ir Europos Parlamentui „ES dotacijų ir paskolų derinimo išorės bendradarbiavimo srityje platformos veikla nuo jos įsteigimo iki 2014 m. liepos mėn. pabaigos“ (COM(2014) 0733), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Komisijos ataskaitą Tarybai ir Europos Parlamentui „ES dotacijų ir paskolų derinimo išorės bendradarbiavimo srityje platformos veikla nuo jos įsteigimo iki 2014 m. liepos mėn. pabaigos“ (COM(2014) 0733),

| — | atsižvelgdama į Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 16/2014 „Regioninių investicinių priemonių dotacijų derinimo su finansinių institucijų paskolomis, siekiant remti ES išorės politiką, veiksmingumas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 16/2014 „Regioninių investicinių priemonių dotacijų derinimo su finansinių institucijų paskolomis, siekiant remti ES išorės politiką, veiksmingumas“,

| — | atsižvelgdama į Europos investicijų fondo investicinę priemonę ir Europos investicijų banko AKR šalims teikiamą paramą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos investicijų fondo investicinę priemonę ir Europos investicijų banko AKR šalims teikiamą paramą,

| — | atsižvelgdama į ES ir Afrikos infrastruktūros patikos fondą ir investicines priemones, skirtas Karibų ir Ramiojo vandenyno šalims, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į ES ir Afrikos infrastruktūros patikos fondą ir investicines priemones, skirtas Karibų ir Ramiojo vandenyno šalims,

| — | atsižvelgdama į ES dotacijų ir paskolų derinimo išorės bendradarbiavimo srityje platformą, kuriai vadovauja Europos Komisijos Ekonomikos ir finansų reikalų bei Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi generaliniai direktoratai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į ES dotacijų ir paskolų derinimo išorės bendradarbiavimo srityje platformą, kuriai vadovauja Europos Komisijos Ekonomikos ir finansų reikalų bei Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi generaliniai direktoratai,

| — | atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 12 d. Europos Sąjungos Tarybos ir valstybių narių Vyriausybių atstovų, susirinkusių Taryboje, išvadas dėl skurdo panaikinimo ir darnaus vystymosi finansavimo po 2015 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 12 d. Europos Sąjungos Tarybos ir valstybių narių Vyriausybių atstovų, susirinkusių Taryboje, išvadas dėl skurdo panaikinimo ir darnaus vystymosi finansavimo po 2015 m.,

| — | atsižvelgdama į Tarpvyriausybinio darnaus vystymosi finansavimo ekspertų komiteto ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Tarpvyriausybinio darnaus vystymosi finansavimo ekspertų komiteto ataskaitą,

| — | atsižvelgdama į 2014 m. birželio 12 d. AKR ir ES bendrą deklaraciją dėl laikotarpio po 2015 m. vystymosi darbotvarkės (ACP/84/025/14 Rev.5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2014 m. birželio 12 d. AKR ir ES bendrą deklaraciją dėl laikotarpio po 2015 m. vystymosi darbotvarkės (ACP/84/025/14 Rev.5),

| — | atsižvelgdama į JT Generalinio sekretoriaus apibendrinamąją ataskaitą dėl laikotarpio po 2015 m. vystymosi darbotvarkės „Siekiant oraus gyvenimo iki 2030 m.: skurdo panaikinimas, visų gyvenimo pakeitimas ir planetos apsaugojimas“ (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į JT Generalinio sekretoriaus apibendrinamąją ataskaitą dėl laikotarpio po 2015 m. vystymosi darbotvarkės „Siekiant oraus gyvenimo iki 2030 m.: skurdo panaikinimas, visų gyvenimo pakeitimas ir planetos apsaugojimas“ (7),

| — | atsižvelgdama į 2015 m. sausio 21 d. neoficialų JT ekonomikos ir socialinių reikalų departamento dokumentą „Pasirengimo trečiajai vystymosi finansavimo konferencijai procesas“ (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. sausio 21 d. neoficialų JT ekonomikos ir socialinių reikalų departamento dokumentą „Pasirengimo trečiajai vystymosi finansavimo konferencijai procesas“ (8),

| — | atsižvelgdama į tai, kad JT Generalinės Asamblėja 2013 m. sausio 22 d. sprendimu 67/555 (A/67/L.48/rev.1) įsteigė Atvirą darbo grupę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į tai, kad JT Generalinės Asamblėja 2013 m. sausio 22 d. sprendimu 67/555 (A/67/L.48/rev.1) įsteigė Atvirą darbo grupę,

| — | atsižvelgdama į Pusano veiksmingo vystomojo bendradarbiavimo partnerystę, patvirtintą per EBPO aukšto lygio forumą pagalbos veiksmingumo klausimais, kuris vyko 2011 m. lapkričio 29 d.–gruodžio 1 d. Pusane, Korėjos Respublikoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Pusano veiksmingo vystomojo bendradarbiavimo partnerystę, patvirtintą per EBPO aukšto lygio forumą pagalbos veiksmingumo klausimais, kuris vyko 2011 m. lapkričio 29 d.–gruodžio 1 d. Pusane, Korėjos Respublikoje,

| A. | kadangi privatus sektorius yra ne tik svarbiausias ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo, prekių tiekimo bei paslaugų teikimo, prekybos bei inovacijų veiksnys, jis taip pat svarbus išorės finansavimo šaltinis ir padeda sutelkti vidaus išteklius, kurių reikia norint patenkinti besivystančių šalių finansinius poreikius; |
| --- | --- |

A.

kadangi privatus sektorius yra ne tik svarbiausias ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo, prekių tiekimo bei paslaugų teikimo, prekybos bei inovacijų veiksnys, jis taip pat svarbus išorės finansavimo šaltinis ir padeda sutelkti vidaus išteklius, kurių reikia norint patenkinti besivystančių šalių finansinius poreikius;

| B. | kadangi, kaip nurodyta Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencijos (UNCTAD) pasiūlyme dėl investavimo į darnaus vystymosi tikslus veiksmų plano, tiesioginės užsienio investicijos (TUI), jei jos tinkamai reguliuojamos ir susietos su konkrečiais šalių partnerių ekonomikos pagerinimais, be kita ko, technologijų perdavimu ir galimybių vietos darbo jėgai, įskaitant moteris ir jaunimą, mokytis sudarymu, gali padėti siekti darnaus vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

B.

kadangi, kaip nurodyta Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencijos (UNCTAD) pasiūlyme dėl investavimo į darnaus vystymosi tikslus veiksmų plano, tiesioginės užsienio investicijos (TUI), jei jos tinkamai reguliuojamos ir susietos su konkrečiais šalių partnerių ekonomikos pagerinimais, be kita ko, technologijų perdavimu ir galimybių vietos darbo jėgai, įskaitant moteris ir jaunimą, mokytis sudarymu, gali padėti siekti darnaus vystymosi tikslų;

| C. | kadangi derinant finansavimą, kaip jis vykdomas naudojant ES priemones, rinkos (arba lengvatinės) paskolos atsižvelgiant į poreikius derinamos su tam tikrais subsidijos (arba subsidijos ekvivalento) komponentais, pvz., tiesioginėmis investicinėmis subsidijomis, technine pagalba, palūkanų subsidijomis ir kitomis finansinėmis priemonėmis, įskaitant AKR ir ES vystomojo bendradarbiavimo srities garantijų mechanizmus; |
| --- | --- |

C.

kadangi derinant finansavimą, kaip jis vykdomas naudojant ES priemones, rinkos (arba lengvatinės) paskolos atsižvelgiant į poreikius derinamos su tam tikrais subsidijos (arba subsidijos ekvivalento) komponentais, pvz., tiesioginėmis investicinėmis subsidijomis, technine pagalba, palūkanų subsidijomis ir kitomis finansinėmis priemonėmis, įskaitant AKR ir ES vystomojo bendradarbiavimo srities garantijų mechanizmus;

| D. | kadangi Europos Komisija savo 2011 m. parengtoje Pokyčių darbotvarkėje numatė, kad didesnė ES pagalbos dalis bus teikiama per novatoriškas finansines priemones, įskaitant dotacijų ir paskolų derinimo priemones, ir kad ES, remdamasi sėkminga priemonių, pvz., Europos investicijų priemonių (skirtų Europos kaimynystės, Vakarų Balkanų, Lotynų Amerikos ir Vidurinės Azijos šalims) ir ES ir Afrikos infrastruktūros patikos fondo taikymo patirtimi, toliau plėtos derinimo mechanizmus, siekdama, kad vystymuisi būtų skiriama daugiau finansinių išteklių; |
| --- | --- |

D.

kadangi Europos Komisija savo 2011 m. parengtoje Pokyčių darbotvarkėje numatė, kad didesnė ES pagalbos dalis bus teikiama per novatoriškas finansines priemones, įskaitant dotacijų ir paskolų derinimo priemones, ir kad ES, remdamasi sėkminga priemonių, pvz., Europos investicijų priemonių (skirtų Europos kaimynystės, Vakarų Balkanų, Lotynų Amerikos ir Vidurinės Azijos šalims) ir ES ir Afrikos infrastruktūros patikos fondo taikymo patirtimi, toliau plėtos derinimo mechanizmus, siekdama, kad vystymuisi būtų skiriama daugiau finansinių išteklių;

| E. | kadangi iki šiol regioninė investicinė priemonė iš esmės veikia sėkmingai, tačiau reikia atlikti kai kuriuos jos rengimo ir veiklos patobulinimus, pavyzdžiui, parengti gaires ir dalyvauti ES dotacijų ir paskolų derinimo išorės bendradarbiavimo srityje platformoje; |
| --- | --- |

E.

kadangi iki šiol regioninė investicinė priemonė iš esmės veikia sėkmingai, tačiau reikia atlikti kai kuriuos jos rengimo ir veiklos patobulinimus, pavyzdžiui, parengti gaires ir dalyvauti ES dotacijų ir paskolų derinimo išorės bendradarbiavimo srityje platformoje;

| F. | kadangi ES dotacijų ir paskolų derinimo išorės bendradarbiavimo srityje platforma, kurioje dalyvauja Europos Komisija, valstybės narės, Europos Parlamentas ir Europos Sąjungos finansinės institucijos, veikia kaip svarbus forumas, per kurį teikiamos rekomendacijos dėl to, kaip naudoti derinimą, siekiant toliau didinti derinimo mechanizmo efektyvumą ir veiksmingumą; |
| --- | --- |

F.

kadangi ES dotacijų ir paskolų derinimo išorės bendradarbiavimo srityje platforma, kurioje dalyvauja Europos Komisija, valstybės narės, Europos Parlamentas ir Europos Sąjungos finansinės institucijos, veikia kaip svarbus forumas, per kurį teikiamos rekomendacijos dėl to, kaip naudoti derinimą, siekiant toliau didinti derinimo mechanizmo efektyvumą ir veiksmingumą;

| G. | kadangi ES ypač pabrėžė derinimo teikiamas galimybes, t. y. galimybę derinti pagalbos dotacijas su ne dotacijų formos ištekliais, pvz., paskolomis, rizikos kapitalu ar nuosavu kapitalu; |
| --- | --- |

G.

kadangi ES ypač pabrėžė derinimo teikiamas galimybes, t. y. galimybę derinti pagalbos dotacijas su ne dotacijų formos ištekliais, pvz., paskolomis, rizikos kapitalu ar nuosavu kapitalu;

| H. | kadangi derinimo mechanizmas yra svarbi priemonė siekiant pritraukti papildomų išteklių vystymuisi ir padidinti ES paramos poveikį; |
| --- | --- |

H.

kadangi derinimo mechanizmas yra svarbi priemonė siekiant pritraukti papildomų išteklių vystymuisi ir padidinti ES paramos poveikį;

| I. | kadangi Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje Nr. 16/2014 dėl finansavimo derinimo daroma išvada, kad beveik pusės tikrintų projektų atveju buvo nepakankamai įrodymų, kad paskolos buvo pagrįstos, o daugeliu šių atveju būta įrodymų, kad investicijos būtų buvusios atliktos ir be Sąjungos įnašo; |
| --- | --- |

I.

kadangi Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje Nr. 16/2014 dėl finansavimo derinimo daroma išvada, kad beveik pusės tikrintų projektų atveju buvo nepakankamai įrodymų, kad paskolos buvo pagrįstos, o daugeliu šių atveju būta įrodymų, kad investicijos būtų buvusios atliktos ir be Sąjungos įnašo;

| J. | kadangi derinimo mechanizmas turėtų padėti skatinti AKR šalių vietos gyventojų dalyvavimą visapusiškai laikantis atsakomybės principo; |
| --- | --- |

J.

kadangi derinimo mechanizmas turėtų padėti skatinti AKR šalių vietos gyventojų dalyvavimą visapusiškai laikantis atsakomybės principo;

| K. | kadangi Komisija taip pat ieško galimybių išplėsti derinimo taikymo sritį į tokias naujas sritis kaip tvarus žemės ūkis, socialinis sektorius ir atsinaujinantys energijos ištekliai, ir sudaryti palankias sąlygas įgyvendinti daugiau projektų, turinčių didelį poveikį vietos privačiojo sektoriaus plėtrai, pavyzdžiui, gerinti MVĮ galimybes gauti finansavimą, regioninėse derinimo priemonėse kuriant specialias privačiajam sektoriui skirtas skiltis; |
| --- | --- |

K.

kadangi Komisija taip pat ieško galimybių išplėsti derinimo taikymo sritį į tokias naujas sritis kaip tvarus žemės ūkis, socialinis sektorius ir atsinaujinantys energijos ištekliai, ir sudaryti palankias sąlygas įgyvendinti daugiau projektų, turinčių didelį poveikį vietos privačiojo sektoriaus plėtrai, pavyzdžiui, gerinti MVĮ galimybes gauti finansavimą, regioninėse derinimo priemonėse kuriant specialias privačiajam sektoriui skirtas skiltis;

| L. | kadangi Pusano veiksmingo vystomojo bendradarbiavimo partnerystės susitarime rekomenduojama plėtoti naujoviškus finansinius mechanizmus, kad siekiant įgyvendinti darnaus vystymosi tikslus būtų telkiama daugiau privataus finansavimo lėšų; |
| --- | --- |

L.

kadangi Pusano veiksmingo vystomojo bendradarbiavimo partnerystės susitarime rekomenduojama plėtoti naujoviškus finansinius mechanizmus, kad siekiant įgyvendinti darnaus vystymosi tikslus būtų telkiama daugiau privataus finansavimo lėšų;

| M. | kadangi AKR šalys turi ribotus viešuosius išteklius, o jų investicijų finansavimo poreikiai labai dideli; |
| --- | --- |

M.

kadangi AKR šalys turi ribotus viešuosius išteklius, o jų investicijų finansavimo poreikiai labai dideli;

| N. | kadangi AKR šalims sunku finansuoti savo pačių vystymąsi ir gauti vietos ir tarptautinio privataus kapitalo lėšų; |
| --- | --- |

N.

kadangi AKR šalims sunku finansuoti savo pačių vystymąsi ir gauti vietos ir tarptautinio privataus kapitalo lėšų;

| O. | kadangi dabartinė ekonomikos krizė labai paveikė besiformuojančios rinkos ekonomikos ir besivystančias šalis, nes ji padarė tiesioginį poveikį jų biudžeto politikai ir jų galimybėms gauti institucinių ir privačių lėšų, kurių reikia norint vykdyti projektus, kuriems įgyvendinti reikia didelio kapitalo, ir teikti pagrindines paslaugas; |
| --- | --- |

O.

kadangi dabartinė ekonomikos krizė labai paveikė besiformuojančios rinkos ekonomikos ir besivystančias šalis, nes ji padarė tiesioginį poveikį jų biudžeto politikai ir jų galimybėms gauti institucinių ir privačių lėšų, kurių reikia norint vykdyti projektus, kuriems įgyvendinti reikia didelio kapitalo, ir teikti pagrindines paslaugas;

| P. | kadangi šiuo metu vystymosi politika daugiausia finansuojama privačiomis lėšomis; kadangi privatus finansavimas gali papildyti viešą finansavimą, bet negali jo pakeisti; |
| --- | --- |

P.

kadangi šiuo metu vystymosi politika daugiausia finansuojama privačiomis lėšomis; kadangi privatus finansavimas gali papildyti viešą finansavimą, bet negali jo pakeisti;

| Q. | kadangi privataus ir viešojo sektoriaus dalyvavimas gali padėti gerinti viešųjų paslaugų kainą, veiksmingumą, efektyvumą ir kokybę ir išvengti nesąžiningos privatizacijos procesų; |
| --- | --- |

Q.

kadangi privataus ir viešojo sektoriaus dalyvavimas gali padėti gerinti viešųjų paslaugų kainą, veiksmingumą, efektyvumą ir kokybę ir išvengti nesąžiningos privatizacijos procesų;

| R. | kadangi vystymosi finansavimas turi būti pritaikytas prie kintančios pasaulinės aplinkos, taigi turėtų būti parengtos ir įgyvendintos atitinkamos naujos novatoriškos finansavimo priemonės, pvz., finansinių sandorių mokesčiai ir anglies dioksido mokesčiai, taikytini tarptautinei aviacijai ir jūrų transportui; |
| --- | --- |

R.

kadangi vystymosi finansavimas turi būti pritaikytas prie kintančios pasaulinės aplinkos, taigi turėtų būti parengtos ir įgyvendintos atitinkamos naujos novatoriškos finansavimo priemonės, pvz., finansinių sandorių mokesčiai ir anglies dioksido mokesčiai, taikytini tarptautinei aviacijai ir jūrų transportui;

| S. | kadangi privatus finansavimas teikia ypatingai daug galimybių ir yra pagrindinis išorės finansavimo šaltinis besivystančiose šalyse ir kadangi šios šalys turėtų imtis visų tinkamų veiksmų, kad išnaudotų jo teikiamą santykinį pranašumą; kadangi vis dėlto išsivysčiusių ir besivystančių šalių fiskalinio manevravimo galimybė faktiškai apribota pasaulio investuotojų ir finansų rinkų reikalavimais; |
| --- | --- |

S.

kadangi privatus finansavimas teikia ypatingai daug galimybių ir yra pagrindinis išorės finansavimo šaltinis besivystančiose šalyse ir kadangi šios šalys turėtų imtis visų tinkamų veiksmų, kad išnaudotų jo teikiamą santykinį pranašumą; kadangi vis dėlto išsivysčiusių ir besivystančių šalių fiskalinio manevravimo galimybė faktiškai apribota pasaulio investuotojų ir finansų rinkų reikalavimais;

| T. | kadangi privačios investicijos neturėtų pakeisti oficialios paramos vystymuisi ir kadangi viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė, kuri finansuojama naudojant derinimo mechanizmą, bet kokiomis aplinkybėmis turėtų būti suderinta su gaunančiosios šalies nacionaliniu vystymosi planu, o lėšos telkiamos mažinant ir pasidalijant riziką; |
| --- | --- |

T.

kadangi privačios investicijos neturėtų pakeisti oficialios paramos vystymuisi ir kadangi viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė, kuri finansuojama naudojant derinimo mechanizmą, bet kokiomis aplinkybėmis turėtų būti suderinta su gaunančiosios šalies nacionaliniu vystymosi planu, o lėšos telkiamos mažinant ir pasidalijant riziką;

| U. | kadangi geopolitinės ir plėtros strategijos požiūriu AKR šalių rizikos profilis skiriasi ir jos neturi bendros pozicijos, o taikant ilgalaikį paskolų ir dotacijų derinimą užtikrinama, kad projektai, kurie galėtų būti perspektyvūs, tačiau nėra pakankamai pelningi arba sukelia labai didelę riziką, galėtų pritraukti privačias investicijas; |
| --- | --- |

U.

kadangi geopolitinės ir plėtros strategijos požiūriu AKR šalių rizikos profilis skiriasi ir jos neturi bendros pozicijos, o taikant ilgalaikį paskolų ir dotacijų derinimą užtikrinama, kad projektai, kurie galėtų būti perspektyvūs, tačiau nėra pakankamai pelningi arba sukelia labai didelę riziką, galėtų pritraukti privačias investicijas;

| 1. | pripažįsta, kad privačiojo sektoriaus investicijos ir finansavimas besivystančiose šalyse, jei jie tinkamai reglamentuojami, gali padėti remti vietos įmones ir vietos ekonomiką ir užtikrinti deramo darbo vietas; atsižvelgdamas į tai, mano, kad derinimo mechanizmą reikėtų naudoti remiantis aiškiomis gairėmis ir kad viešoji parama turėtų būti skiriama tik toms privačiojo sektoriaus investicijoms, kuriomis pasiekiama teigiamų vystymosi srities rezultatų ir kurios atliekamos laikantis atsakingo finansavimo principų; |
| --- | --- |

1.

pripažįsta, kad privačiojo sektoriaus investicijos ir finansavimas besivystančiose šalyse, jei jie tinkamai reglamentuojami, gali padėti remti vietos įmones ir vietos ekonomiką ir užtikrinti deramo darbo vietas; atsižvelgdamas į tai, mano, kad derinimo mechanizmą reikėtų naudoti remiantis aiškiomis gairėmis ir kad viešoji parama turėtų būti skiriama tik toms privačiojo sektoriaus investicijoms, kuriomis pasiekiama teigiamų vystymosi srities rezultatų ir kurios atliekamos laikantis atsakingo finansavimo principų;

| 2. | visų pirma ragina Europos Komisiją, kuri nurodė, kad ateityje norėtų daug dažniau naudoti finansavimo derinimą AKR ir ES bendradarbiavimo srityje, įgyvendinti Europos Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje dėl finansavimo derinimo pateiktas rekomendacijas ir įvertinti paskolų ir dotacijų derinimo mechanizmą, ypač atsižvelgiant į vystymąsi ir finansinį papildomumą, skaidrumą ir atskaitomybę; |
| --- | --- |

2.

visų pirma ragina Europos Komisiją, kuri nurodė, kad ateityje norėtų daug dažniau naudoti finansavimo derinimą AKR ir ES bendradarbiavimo srityje, įgyvendinti Europos Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje dėl finansavimo derinimo pateiktas rekomendacijas ir įvertinti paskolų ir dotacijų derinimo mechanizmą, ypač atsižvelgiant į vystymąsi ir finansinį papildomumą, skaidrumą ir atskaitomybę;

| 3. | palankiai vertina vykdomą darbą, kuriuo siekiama gerinti ES dotacijų ir paskolų derinimo priemonių, kurios padės maksimaliai padidinti finansuojamų projektų sverto funkciją ir papildomumą, valdymą; pabrėžia, kad Europos Komisija turėtų toliau gerinti stebėseną, kaip įgyvendinamos ES dotacijos; |
| --- | --- |

3.

palankiai vertina vykdomą darbą, kuriuo siekiama gerinti ES dotacijų ir paskolų derinimo priemonių, kurios padės maksimaliai padidinti finansuojamų projektų sverto funkciją ir papildomumą, valdymą; pabrėžia, kad Europos Komisija turėtų toliau gerinti stebėseną, kaip įgyvendinamos ES dotacijos;

| 4. | mano, kad derinimas yra pažangi ir logiška priemonė atsižvelgiant į pinigų ir paskolų bei dotacijų santykį ir pažymi, kad pagal tokią tvarką užtikrinama, kad šalys galėtų gauti finansavimą, tačiau per daug neįsiskolinti; |
| --- | --- |

4.

mano, kad derinimas yra pažangi ir logiška priemonė atsižvelgiant į pinigų ir paskolų bei dotacijų santykį ir pažymi, kad pagal tokią tvarką užtikrinama, kad šalys galėtų gauti finansavimą, tačiau per daug neįsiskolinti;

| 5. | atkreipia dėmesį į tai, kad iš patirties matyti, jog VPSP sutartys, dėl kurių blogai susiderėta, gali padidinti valstybės skolą, nes finansinė rizika dažnai neproporcingai tenka viešajam sektoriui, o pelnas daugiausia atitenka privačiajam sektoriui; ragina teikti didesnę techninę pagalbą šalių partnerių Vyriausybėms, kai jos siekia nustatyti tinkamą atsakingo finansavimo reglamentavimo sistemą, kuri apima sąnaudų padengimą ir naudos paskirstymą; |
| --- | --- |

5.

atkreipia dėmesį į tai, kad iš patirties matyti, jog VPSP sutartys, dėl kurių blogai susiderėta, gali padidinti valstybės skolą, nes finansinė rizika dažnai neproporcingai tenka viešajam sektoriui, o pelnas daugiausia atitenka privačiajam sektoriui; ragina teikti didesnę techninę pagalbą šalių partnerių Vyriausybėms, kai jos siekia nustatyti tinkamą atsakingo finansavimo reglamentavimo sistemą, kuri apima sąnaudų padengimą ir naudos paskirstymą;

| 6. | pažymi, kad paskolų ir dotacijų derinimas daugiausia naudojamas energijos, transporto, vandens ir IRT sektoriuose ir turėtų būti dar labiau išplėstas ir apimamos tokios sritys, kaip antai infrastruktūra, labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės (MMVĮ), žemės ūkis ir socialinis sektorius; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad paskolų ir dotacijų derinimas daugiausia naudojamas energijos, transporto, vandens ir IRT sektoriuose ir turėtų būti dar labiau išplėstas ir apimamos tokios sritys, kaip antai infrastruktūra, labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės (MMVĮ), žemės ūkis ir socialinis sektorius;

| 7. | nurodo, kad naudojant derinimo mechanizmą daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama projektams, kurie gali turėti didžiausią poveikį siekiant integracinio ir tvaraus augimo; |
| --- | --- |

7.

nurodo, kad naudojant derinimo mechanizmą daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama projektams, kurie gali turėti didžiausią poveikį siekiant integracinio ir tvaraus augimo;

| 8. | pažymi, kad šiuo metu naudojamas derinimo mechanizmas apima viešųjų dotacijų ir finansų įstaigų paskolų ir kitų rizikos pasidalijimo mechanizmų derinimą, kad projektai galėtų būti finansuojami nepaisant biudžeto apribojimų finansų krizės metu; pabrėžia, kad viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė neturėtų tapti šiaurės šalyse įsisteigusių tarptautinių bendrovių, kurios gali naudotis alternatyviais finansavimo šaltiniais, subsidijavimu; |
| --- | --- |

8.

pažymi, kad šiuo metu naudojamas derinimo mechanizmas apima viešųjų dotacijų ir finansų įstaigų paskolų ir kitų rizikos pasidalijimo mechanizmų derinimą, kad projektai galėtų būti finansuojami nepaisant biudžeto apribojimų finansų krizės metu; pabrėžia, kad viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė neturėtų tapti šiaurės šalyse įsisteigusių tarptautinių bendrovių, kurios gali naudotis alternatyviais finansavimo šaltiniais, subsidijavimu;

| 9. | mano, kad bet koks sprendimas skatinti besivystančiose šalyse naudoti viešojo ir privataus sektorių partnerystę taikant derinimą turėtų būti priimamas remiantis išsamiu atitinkamų mechanizmų vertinimu ir praeityje įgyta patirtimi; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad iš atliktų tyrimų matome, jog dauguma viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių nėra pagrįstos patikima poveikio analize ir esama mažai įrodymų apie jų poveikį vystymuisi; |
| --- | --- |

9.

mano, kad bet koks sprendimas skatinti besivystančiose šalyse naudoti viešojo ir privataus sektorių partnerystę taikant derinimą turėtų būti priimamas remiantis išsamiu atitinkamų mechanizmų vertinimu ir praeityje įgyta patirtimi; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad iš atliktų tyrimų matome, jog dauguma viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių nėra pagrįstos patikima poveikio analize ir esama mažai įrodymų apie jų poveikį vystymuisi;

| 10. | pabrėžia, kad vystymosi agentūros turi užtikrinti, jog valstybės vystymuisi skirtas finansavimas būtų naudojamas besivystančių šalių vietos ekonomikos tinklams remti; ypač pabrėžia, kad viešojo ir privačiojo sektorių partnerystėmis turėtų būti siekiama stiprinti nacionalinių MVĮ gebėjimus; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad vystymosi agentūros turi užtikrinti, jog valstybės vystymuisi skirtas finansavimas būtų naudojamas besivystančių šalių vietos ekonomikos tinklams remti; ypač pabrėžia, kad viešojo ir privačiojo sektorių partnerystėmis turėtų būti siekiama stiprinti nacionalinių MVĮ gebėjimus;

| 11. | pabrėžia, kad siekiant optimizuoti dotacijų ir paskolų derinimo galimybes reikia nustatyti skaidrias derinimo mechanizmo naudojimo procedūras, kad būtų užtikrintas veiksmingas valdymas ir paramą gaunančių šalių ir kitų suinteresuotųjų subjektas atsakomybė; mano, kad skaidri praktika turėtų būti griežtos atskaitomybės pagrindas; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad siekiant optimizuoti dotacijų ir paskolų derinimo galimybes reikia nustatyti skaidrias derinimo mechanizmo naudojimo procedūras, kad būtų užtikrintas veiksmingas valdymas ir paramą gaunančių šalių ir kitų suinteresuotųjų subjektas atsakomybė; mano, kad skaidri praktika turėtų būti griežtos atskaitomybės pagrindas;

| 12. | pabrėžia, kad dotacijų ir paskolų derinimas neišsprendžia visų finansavimo problemų ir savaime neužtikrina ilgalaikio poveikio, atitinkančio pagalbą gaunančios šalies tikslus, visų pirma atsižvelgiant į socialinių sektorių poreikius; todėl perspėja, kad investuojant į socialinius sektorius, pvz., į sveikatos ir švietimo sektorius, nereikėtų naudoti lengvatinių paskolų, nes tai gali kliudyti teikti visuotinės svarbos paslaugas, visų pirma pažeidžiamiems gyventojams; pabrėžia, kad paramą gaunančiose šalyse ribotais viešosios pagalbos ištekliais turėtų būti remiamos viešosios investicijos, kuriomis nebūtinai siekiama gauti finansinę grąžą trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad dotacijų ir paskolų derinimas neišsprendžia visų finansavimo problemų ir savaime neužtikrina ilgalaikio poveikio, atitinkančio pagalbą gaunančios šalies tikslus, visų pirma atsižvelgiant į socialinių sektorių poreikius; todėl perspėja, kad investuojant į socialinius sektorius, pvz., į sveikatos ir švietimo sektorius, nereikėtų naudoti lengvatinių paskolų, nes tai gali kliudyti teikti visuotinės svarbos paslaugas, visų pirma pažeidžiamiems gyventojams; pabrėžia, kad paramą gaunančiose šalyse ribotais viešosios pagalbos ištekliais turėtų būti remiamos viešosios investicijos, kuriomis nebūtinai siekiama gauti finansinę grąžą trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu;

| 13. | pabrėžia, kad dotacijų ir paskolų derinimo mechanizmai, nors jie ir teikia finansinę ir nefinansinę naudą, taip pat gali kelti didelę riziką, susijusią su atsakomybe, įsiskolinimu ir alternatyviosiomis sąnaudomis, taip pat gali iškilti klausimų dėl jų veiksmingumo, poveikio, išteklių papildomumo ir rinkos iškraipymo; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad dotacijų ir paskolų derinimo mechanizmai, nors jie ir teikia finansinę ir nefinansinę naudą, taip pat gali kelti didelę riziką, susijusią su atsakomybe, įsiskolinimu ir alternatyviosiomis sąnaudomis, taip pat gali iškilti klausimų dėl jų veiksmingumo, poveikio, išteklių papildomumo ir rinkos iškraipymo;

| 14. | pažymi, kad svarbi išankstinė dotacijų ir paskolų derinimo mechanizmų veikimo sąlyga besivystančiose šalyse yra galimybė naudotis finansavimo ir rizikos pasidalijimo priemonėmis; todėl ragina bendradarbiaujant su Europos vystymosi finansavimo institucijomis ir su nacionalinėmis bei regioninėmis agentūromis sukurti rizikos pasidalijimo mechanizmą siekiant padidinti valstybines ir privačias investicijas, ypač tokiose srityse kaip atsinaujinančioji energija, statyba, transportas ir viešosios paslaugos, kurioms būdingos didelės pradinės investicijos, didelė rizika ir dažnai nesąžininga tarptautinė konkurencija; |
| --- | --- |

14.

pažymi, kad svarbi išankstinė dotacijų ir paskolų derinimo mechanizmų veikimo sąlyga besivystančiose šalyse yra galimybė naudotis finansavimo ir rizikos pasidalijimo priemonėmis; todėl ragina bendradarbiaujant su Europos vystymosi finansavimo institucijomis ir su nacionalinėmis bei regioninėmis agentūromis sukurti rizikos pasidalijimo mechanizmą siekiant padidinti valstybines ir privačias investicijas, ypač tokiose srityse kaip atsinaujinančioji energija, statyba, transportas ir viešosios paslaugos, kurioms būdingos didelės pradinės investicijos, didelė rizika ir dažnai nesąžininga tarptautinė konkurencija;

| 15. | pabrėžia, kad svarbu plėtoti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę, kuri būtų paskolų ir dotacijų derinimo proceso dalis, ir sukurti Europos Sąjungos ir AKR šalių politinio dialogo ir projektų koordinavimo forumą, kaip žingsnį siekiant vystymosi ir pagalbos veiksmingumo tikslų, kartu užtikrinant aiškią, stabilią ir saugią aplinką, gerą valdymą ir veiksmingą ginčų sprendimo mechanizmą; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad svarbu plėtoti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę, kuri būtų paskolų ir dotacijų derinimo proceso dalis, ir sukurti Europos Sąjungos ir AKR šalių politinio dialogo ir projektų koordinavimo forumą, kaip žingsnį siekiant vystymosi ir pagalbos veiksmingumo tikslų, kartu užtikrinant aiškią, stabilią ir saugią aplinką, gerą valdymą ir veiksmingą ginčų sprendimo mechanizmą;

| 16. | ragina AKR šalis gerinti teisės aktų sistemą, kurios reikia siekiant sustiprinti viešojo ir privataus sektorių partnerystę finansavimo derinimo mechanizme; |
| --- | --- |

16.

ragina AKR šalis gerinti teisės aktų sistemą, kurios reikia siekiant sustiprinti viešojo ir privataus sektorių partnerystę finansavimo derinimo mechanizme;

| 17. | paveda savo pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES ministrų tarybai, Europos Parlamentui, Europos Komisijai, Europos Vadovų Tarybai, Afrikos Sąjungai, Panafrikos Parlamentui, regioniniams ir nacionaliniams parlamentams, su AKR šalimis susijusioms regioninėms organizacijoms ir Europos Investicijų Bankui. |
| --- | --- |

17.

paveda savo pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES ministrų tarybai, Europos Parlamentui, Europos Komisijai, Europos Vadovų Tarybai, Afrikos Sąjungai, Panafrikos Parlamentui, regioniniams ir nacionaliniams parlamentams, su AKR šalimis susijusioms regioninėms organizacijoms ir Europos Investicijų Bankui.

REZOLIUCIJA (9)

dėl švietimo ir profesinio rengimo uždavinių ir galimybių AKR šalyse

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | susitikusi Suvoje (Fidžyje) 2015 m. birželio 15–17 d., |
| --- | --- |

—

susitikusi Suvoje (Fidžyje) 2015 m. birželio 15–17 d.,

| — | atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdama į Partnerystės susitarimą tarp Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių, pasirašytą 2000 m. birželio 23 d. Kotonu (10) (toliau – Kotonu susitarimas), pirmą kartą iš dalies pakeistą Liuksemburge 2005 m. birželio 25 d. (11) ir antrą kartą iš dalies pakeistą Uagadugu 2010 m. birželio 22 d. (12), ypač į jo 25 straipsnio 1 dalies a punktą dėl švietimo ir mokymo gerinimo visais lygmenimis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Partnerystės susitarimą tarp Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių, pasirašytą 2000 m. birželio 23 d. Kotonu (10) (toliau – Kotonu susitarimas), pirmą kartą iš dalies pakeistą Liuksemburge 2005 m. birželio 25 d. (11) ir antrą kartą iš dalies pakeistą Uagadugu 2010 m. birželio 22 d. (12), ypač į jo 25 straipsnio 1 dalies a punktą dėl švietimo ir mokymo gerinimo visais lygmenimis,

| — | atsižvelgdama į Tūkstantmečio vystymosi tikslus, visų pirmą 2A tikslą užtikrinti visuotinį pradinį išsilavinimą ir 3A tikslą panaikinti lyčių skirtumus pradinėje ir vidurinėje mokyklose, pageidautina, iki 2005 m., o visuose švietimo sistemos lygiuose – ne vėliau kaip iki 2015 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Tūkstantmečio vystymosi tikslus, visų pirmą 2A tikslą užtikrinti visuotinį pradinį išsilavinimą ir 3A tikslą panaikinti lyčių skirtumus pradinėje ir vidurinėje mokyklose, pageidautina, iki 2005 m., o visuose švietimo sistemos lygiuose – ne vėliau kaip iki 2015 m.,

| — | atsižvelgdama į UNESCO konvenciją dėl kovos su diskriminacija švietimo srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į UNESCO konvenciją dėl kovos su diskriminacija švietimo srityje,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl ES 2011 m. politikos suderinamumo vystymosi labui ataskaitos (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl ES 2011 m. politikos suderinamumo vystymosi labui ataskaitos (13),

| — | atsižvelgdamas į judėjimo „Švietimas visiems“ (angl. EFA) įsteigimą Džomtjene (Tailandas) ir 1990 m. kovo 9 d. pasirašytą deklaraciją dėl švietimo visiems, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į judėjimo „Švietimas visiems“ (angl. EFA) įsteigimą Džomtjene (Tailandas) ir 1990 m. kovo 9 d. pasirašytą deklaraciją dėl švietimo visiems,

| — | atsižvelgdamas į judėjimo „Švietimas visiems“ tikslus, priimtus 2000 m. balandžio 28 d. Pasaulio švietimo forume Dakare (Senegalas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į judėjimo „Švietimas visiems“ tikslus, priimtus 2000 m. balandžio 28 d. Pasaulio švietimo forume Dakare (Senegalas),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų konferencijos darnaus vystymosi klausimais („Rio+20“) 2012 m. birželio 22 d. išvadas „Ateitis, kurios norime“ (angl. „The Future We Want“), priimtas Rio de Žaneire, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų konferencijos darnaus vystymosi klausimais („Rio+20“) 2012 m. birželio 22 d. išvadas „Ateitis, kurios norime“ (angl. „The Future We Want“), priimtas Rio de Žaneire,

| — | atsižvelgdamas į penkerių metų trukmės pasaulinę iniciatyvą „Pirmiausia – išsilavinimas“ (angl. „Global Education First Initiative“, GEFI), kurios vykdymo pradžią paskelbė Jungtinių Tautų Generalinis Sekretorius 2012 m. rugsėjo mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į penkerių metų trukmės pasaulinę iniciatyvą „Pirmiausia – išsilavinimas“ (angl. „Global Education First Initiative“, GEFI), kurios vykdymo pradžią paskelbė Jungtinių Tautų Generalinis Sekretorius 2012 m. rugsėjo mėn.,

| — | atsižvelgdamas į visuotinių teminių konsultacijų švietimo laikotarpio po 2015 m. vystymosi darbotvarkėje tema ataskaitą, kurią UNESCO ir UNICEF paskelbė 2013 m. rugsėjo mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į visuotinių teminių konsultacijų švietimo laikotarpio po 2015 m. vystymosi darbotvarkėje tema ataskaitą, kurią UNESCO ir UNICEF paskelbė 2013 m. rugsėjo mėn.,

| — | atsižvelgdamas į Maskato susitarimą, priimtą 2014 m. gegužės 14 d. pasaulinio judėjimo „Švietimas visiems“ susitikime Maskate (Omanas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Maskato susitarimą, priimtą 2014 m. gegužės 14 d. pasaulinio judėjimo „Švietimas visiems“ susitikime Maskate (Omanas),

| — | atsižvelgdamas į JT specialiojo pranešėjo Kishorės Singho 2014 m. rugsėjo 24 d. pranešimą dėl teisės į mokslą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT specialiojo pranešėjo Kishorės Singho 2014 m. rugsėjo 24 d. pranešimą dėl teisės į mokslą,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos Sąjungos 2007 m. gegužės 31 d. dokumentą dėl techninio ir profesinio švietimo ir mokymo (angl. TVET) atgaivinimo strategijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos Sąjungos 2007 m. gegužės 31 d. dokumentą dėl techninio ir profesinio švietimo ir mokymo (angl. TVET) atgaivinimo strategijos,

| — | atsižvelgdama į Socialinių reikalų ir aplinkos komiteto pranešimą (ACP-ES/101.717/14/fin.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Socialinių reikalų ir aplinkos komiteto pranešimą (ACP-ES/101.717/14/fin.),

| A. | kadangi Kotonu susitarime raginama skirti ypatingą dėmesį tam, kad būtų užtikrintos tinkamo lygio išlaidos socialiniams sektoriams, be kita ko, švietimui ir mokymui gerinti visais lygmenimis, dirbama siekiant aukštojo mokslo kvalifikacijų pripažinimo, sukurtos švietimo kokybės užtikrinimo sistemos, įskaitant švietimą ir mokymą internetu arba kitais netradiciniais būdais, bei formuojami techniniai pajėgumai ir įgūdžiai; |
| --- | --- |

A.

kadangi Kotonu susitarime raginama skirti ypatingą dėmesį tam, kad būtų užtikrintos tinkamo lygio išlaidos socialiniams sektoriams, be kita ko, švietimui ir mokymui gerinti visais lygmenimis, dirbama siekiant aukštojo mokslo kvalifikacijų pripažinimo, sukurtos švietimo kokybės užtikrinimo sistemos, įskaitant švietimą ir mokymą internetu arba kitais netradiciniais būdais, bei formuojami techniniai pajėgumai ir įgūdžiai;

| B. | kadangi pasaulinio masto judėjimas „Švietimas visiems“, pradėtas 1990 m. Džomtjene ir dar kartą patvirtintas 2000 m. Dakare, yra svarbiausias įsipareigojimas dėl švietimo per pastaruosius dešimtmečius ir padeda pasiekti ženklios pažangos švietimo srityje; |
| --- | --- |

B.

kadangi pasaulinio masto judėjimas „Švietimas visiems“, pradėtas 1990 m. Džomtjene ir dar kartą patvirtintas 2000 m. Dakare, yra svarbiausias įsipareigojimas dėl švietimo per pastaruosius dešimtmečius ir padeda pasiekti ženklios pažangos švietimo srityje;

| C. | kadangi pasaulinės iniciatyvos „Pirmiausia – išsilavinimas“ tikslas – paspartinti pažangą siekiant judėjimo „Švietimas visiems“ tikslų ir su švietimu susijusių TVT, visų pirma sutelkti kartu daug įvairių subjektų siekiant pasistūmėti link tikslo 2015 m., įtraukti kokybišką, tinkamą ir pakeičiantį švietimą tarp svarbiausių socialinių, politinių ir vystymosi darbotvarkių punktų ir skatinti teikti būtiną finansavimą švietimui nuolatinėmis pasaulio masto palaikymo pastangomis; |
| --- | --- |

C.

kadangi pasaulinės iniciatyvos „Pirmiausia – išsilavinimas“ tikslas – paspartinti pažangą siekiant judėjimo „Švietimas visiems“ tikslų ir su švietimu susijusių TVT, visų pirma sutelkti kartu daug įvairių subjektų siekiant pasistūmėti link tikslo 2015 m., įtraukti kokybišką, tinkamą ir pakeičiantį švietimą tarp svarbiausių socialinių, politinių ir vystymosi darbotvarkių punktų ir skatinti teikti būtiną finansavimą švietimui nuolatinėmis pasaulio masto palaikymo pastangomis;

| D. | kadangi nesitikima, kad iniciatyvos „Švietimas visiems“ darbotvarkės ir su TVT susiję švietimo tikslai būtų pasiekti iki 2015 m., ir kadangi reikia pripažinti nuolatinę „Švietimo visiems“ darbotvarkės svarbą, visų pirma susijusią su šešiais tikslais, apimančiais visus pagrindinio ugdymo aspektus nuo ankstyvo mokymo ir suaugusiųjų raštingumo iki švietimo kokybės; |
| --- | --- |

D.

kadangi nesitikima, kad iniciatyvos „Švietimas visiems“ darbotvarkės ir su TVT susiję švietimo tikslai būtų pasiekti iki 2015 m., ir kadangi reikia pripažinti nuolatinę „Švietimo visiems“ darbotvarkės svarbą, visų pirma susijusią su šešiais tikslais, apimančiais visus pagrindinio ugdymo aspektus nuo ankstyvo mokymo ir suaugusiųjų raštingumo iki švietimo kokybės;

| E. | kadangi esama ryšio tarp ekonominio, socialinio, kultūrinio ir politinio vystymosi ir pažangos, kurią šalis gali padaryti siekdama TVT ir „Švietimo visiems“ tikslų; kadangi galimybių gauti išsilavinimą ir švietimo paslaugų lygiai visam jaunimui, ypač mergaitėms ir neįgaliam jaunimui, savaime gali padėti pasiekti šiuos ir kitus vystymosi tikslus; |
| --- | --- |

E.

kadangi esama ryšio tarp ekonominio, socialinio, kultūrinio ir politinio vystymosi ir pažangos, kurią šalis gali padaryti siekdama TVT ir „Švietimo visiems“ tikslų; kadangi galimybių gauti išsilavinimą ir švietimo paslaugų lygiai visam jaunimui, ypač mergaitėms ir neįgaliam jaunimui, savaime gali padėti pasiekti šiuos ir kitus vystymosi tikslus;

| F. | kadangi daugiau kaip 57 mln. vaikų ir 69 mln. paauglių vis dar negali gauti pagrindinio išsilavinimo; kadangi 2011 m. apytikriai 774 mln. suaugusiųjų, iš kurių beveik du trečdaliai – moterys, buvo neraštingi ir bent 250 mln. vaikų nemoka skaityti, rašyti ar atlikti pagrindinių aritmetinių veiksmų net ir pasimokę mokykloje bent ketverius metus; |
| --- | --- |

F.

kadangi daugiau kaip 57 mln. vaikų ir 69 mln. paauglių vis dar negali gauti pagrindinio išsilavinimo; kadangi 2011 m. apytikriai 774 mln. suaugusiųjų, iš kurių beveik du trečdaliai – moterys, buvo neraštingi ir bent 250 mln. vaikų nemoka skaityti, rašyti ar atlikti pagrindinių aritmetinių veiksmų net ir pasimokę mokykloje bent ketverius metus;

| G. | kadangi nebaigtas formalusis mokyklinis lavinimas, nepakankamo lygio įgyti pagrindiniai gebėjimai ir prasta švietimo kokybė arba prastas jo tinkamumas yra rimtos problemos ir kadangi esama nuolatinės prieinamumo, dalyvavimo ir mokymosi rezultatų nelygybės visais švietimo lygmenimis, visų pirma labiausiai pažeidžiamoms grupėms ir mažumoms; |
| --- | --- |

G.

kadangi nebaigtas formalusis mokyklinis lavinimas, nepakankamo lygio įgyti pagrindiniai gebėjimai ir prasta švietimo kokybė arba prastas jo tinkamumas yra rimtos problemos ir kadangi esama nuolatinės prieinamumo, dalyvavimo ir mokymosi rezultatų nelygybės visais švietimo lygmenimis, visų pirma labiausiai pažeidžiamoms grupėms ir mažumoms;

| H. | kadangi JT specialiojo pranešėjo 2014 m. pranešime dėl teisės į mokslą teigiama, jog ten, kur švietimas vis labiau privatizuojamas, tai gali padidinti marginalizaciją ir atskirtį, ir kad tai skatina nelygybę galimybės gauti išsilavinimą srityje grupėms, kurios jau yra pažeidžiamos, pavyzdžiui, mergaitėms, neįgaliems vaikams ir tautinėms mažumoms, taip palaikant didesnio masto nelygybę visuomenėje; |
| --- | --- |

H.

kadangi JT specialiojo pranešėjo 2014 m. pranešime dėl teisės į mokslą teigiama, jog ten, kur švietimas vis labiau privatizuojamas, tai gali padidinti marginalizaciją ir atskirtį, ir kad tai skatina nelygybę galimybės gauti išsilavinimą srityje grupėms, kurios jau yra pažeidžiamos, pavyzdžiui, mergaitėms, neįgaliems vaikams ir tautinėms mažumoms, taip palaikant didesnio masto nelygybę visuomenėje;

| I. | kadangi tinkamos infrastruktūros nebuvimas švietimo ir mokymo institucijose trukdo įtraukti neįgaliuosius, kad šie naudotųsi savo pagrindine teise į mokslą; |
| --- | --- |

I.

kadangi tinkamos infrastruktūros nebuvimas švietimo ir mokymo institucijose trukdo įtraukti neįgaliuosius, kad šie naudotųsi savo pagrindine teise į mokslą;

| J. | kadangi lyčių nelygybė švietimo srityje kelia itin didelį susirūpinimą, nes iki 2011 m. tik 60 % šalių pasiekė lyčių lygybės pradinio išsilavinimo lygmeniu ir 38 % – vidurinio išsilavinimo lygmeniu; |
| --- | --- |

J.

kadangi lyčių nelygybė švietimo srityje kelia itin didelį susirūpinimą, nes iki 2011 m. tik 60 % šalių pasiekė lyčių lygybės pradinio išsilavinimo lygmeniu ir 38 % – vidurinio išsilavinimo lygmeniu;

| K. | kadangi labai trūksta finansinių išteklių švietimui ir profesiniam mokymui daugelyje AKR šalių tiek sektoriaus nacionaliniu, tiek tarptautiniu lygmenimis, o tai labai pakenkė pažangai siekiant sudaryti galimybes įgyti kokybišką išsilavinimą visiems; |
| --- | --- |

K.

kadangi labai trūksta finansinių išteklių švietimui ir profesiniam mokymui daugelyje AKR šalių tiek sektoriaus nacionaliniu, tiek tarptautiniu lygmenimis, o tai labai pakenkė pažangai siekiant sudaryti galimybes įgyti kokybišką išsilavinimą visiems;

| L. | kadangi įtraukus ir prieinamas aukštos kokybės formalusis ir neformalusis švietimas visiems yra itin svarbus siekiant mažinti socialinę nelygybę ir suteikti daugiau galių marginalizuotoms bendruomenėms ir nepakankamai atstovaujamiems asmenims, ypač moterims ir mergaitėms, taip prisidedant prie aktyvaus pilietiškumo, atviros ir dinamiškos viešosios erdvės ir geresnio demokratinio valdymo; |
| --- | --- |

L.

kadangi įtraukus ir prieinamas aukštos kokybės formalusis ir neformalusis švietimas visiems yra itin svarbus siekiant mažinti socialinę nelygybę ir suteikti daugiau galių marginalizuotoms bendruomenėms ir nepakankamai atstovaujamiems asmenims, ypač moterims ir mergaitėms, taip prisidedant prie aktyvaus pilietiškumo, atviros ir dinamiškos viešosios erdvės ir geresnio demokratinio valdymo;

| M. | kadangi moterų bei mergaičių įgalinimas pasinaudojant švietimu yra būtinas kovojant su lyčių nelygybe visuomenėje ir turėtų būti pagrindinis švietimo politikos AKR šalyse elementas; kadangi, kita vertus, nepakankama galimybė moterims ir mergaitėms gauti išsilavinimą prisideda prie nepakankamo atstovavimo joms viešojoje, socialinėje ir politikos srityse; |
| --- | --- |

M.

kadangi moterų bei mergaičių įgalinimas pasinaudojant švietimu yra būtinas kovojant su lyčių nelygybe visuomenėje ir turėtų būti pagrindinis švietimo politikos AKR šalyse elementas; kadangi, kita vertus, nepakankama galimybė moterims ir mergaitėms gauti išsilavinimą prisideda prie nepakankamo atstovavimo joms viešojoje, socialinėje ir politikos srityse;

| N. | kadangi daugėja smurto ir išpuolių prieš vaikus ir švietimo įstaigų darbuotojus, dirbančius kai kuriose AKR šalyse, visų pirma Nigerijoje, Kenijoje ir kaimyninėse šalyse; |
| --- | --- |

N.

kadangi daugėja smurto ir išpuolių prieš vaikus ir švietimo įstaigų darbuotojus, dirbančius kai kuriose AKR šalyse, visų pirma Nigerijoje, Kenijoje ir kaimyninėse šalyse;

| O. | kadangi pastebėta didelių socialinių, ekonominių ir demografinių pokyčių, įvykusių priėmus judėjimo „Švietimas visiems“ tikslus ir TVT, ir žiniomis grindžiamose ekonomikose reikalavimai dėl žinių, įgūdžių ir kompetencijos tipo ir lygio keičiasi; |
| --- | --- |

O.

kadangi pastebėta didelių socialinių, ekonominių ir demografinių pokyčių, įvykusių priėmus judėjimo „Švietimas visiems“ tikslus ir TVT, ir žiniomis grindžiamose ekonomikose reikalavimai dėl žinių, įgūdžių ir kompetencijos tipo ir lygio keičiasi;

| P. | kadangi jaunimas yra itin svarbus naujos kartos darnaus vystymosi tikslams (DVT), ypač tiems, kuriais siekiama užtikrinti integracinį ir tvarų ekonomikos augimą, visišką ir našų užimtumą bei tinkamą darbą visiems; |
| --- | --- |

P.

kadangi jaunimas yra itin svarbus naujos kartos darnaus vystymosi tikslams (DVT), ypač tiems, kuriais siekiama užtikrinti integracinį ir tvarų ekonomikos augimą, visišką ir našų užimtumą bei tinkamą darbą visiems;

| Q. | kadangi protų nutekėjimo klausimas AKR šalyse yra didelis iššūkis ekonomikai, kurio jos negali išspręsti savo ribotais ištekliais; |
| --- | --- |

Q.

kadangi protų nutekėjimo klausimas AKR šalyse yra didelis iššūkis ekonomikai, kurio jos negali išspręsti savo ribotais ištekliais;

| R. | kadangi švietimas gali atlikti lemiamą vaidmenį ne tik aplinkos tvarumo, sveikatos ir ekonomikos augimo srityse bei siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų apskritai, bet taip pat ir kuriant taiką; kadangi švietimas, galbūt, labiau nei bet kuris kitas sektorius gali užtikrinti labai aiškią išankstinę naudą taikai, nuo kurios gali priklausyti taikos susitarimų išlikimas; kadangi, jei švietimo sistemos yra įtraukios, jos gali sukurti tvarų ir teisingą ekonominį vystymąsi ir, jei jos yra nukreiptos puoselėti požiūrius, skatinančius tarpusavio supratimą, toleranciją ir pagarbą, dėl jų visuomenės gali tapti mažiau linkusios į smurtinius konfliktus; |
| --- | --- |

R.

kadangi švietimas gali atlikti lemiamą vaidmenį ne tik aplinkos tvarumo, sveikatos ir ekonomikos augimo srityse bei siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų apskritai, bet taip pat ir kuriant taiką; kadangi švietimas, galbūt, labiau nei bet kuris kitas sektorius gali užtikrinti labai aiškią išankstinę naudą taikai, nuo kurios gali priklausyti taikos susitarimų išlikimas; kadangi, jei švietimo sistemos yra įtraukios, jos gali sukurti tvarų ir teisingą ekonominį vystymąsi ir, jei jos yra nukreiptos puoselėti požiūrius, skatinančius tarpusavio supratimą, toleranciją ir pagarbą, dėl jų visuomenės gali tapti mažiau linkusios į smurtinius konfliktus;

| S. | kadangi reikia lanksčios švietimo sistemos (mokyklų, mokytojų universitetų ir administratorių), kuriai būdingas pasitikėjimas ir metodai, kad galėtų spręsti įprastus ir neeilinius uždavinius, ir kuri susijusi su stabilia šeimos aplinka; kadangi šeimos vaidmuo yra itin svarbus mokymuisi visą gyvenimą, visų pirma vystymuisi vaikystėje, vertybėms ir asmeniniams gebėjimams; |
| --- | --- |

S.

kadangi reikia lanksčios švietimo sistemos (mokyklų, mokytojų universitetų ir administratorių), kuriai būdingas pasitikėjimas ir metodai, kad galėtų spręsti įprastus ir neeilinius uždavinius, ir kuri susijusi su stabilia šeimos aplinka; kadangi šeimos vaidmuo yra itin svarbus mokymuisi visą gyvenimą, visų pirma vystymuisi vaikystėje, vertybėms ir asmeniniams gebėjimams;

| T. | kadangi būtina užtikrinti, kad švietimo sistemose būtų atsižvelgiama į AKR šalių kultūrą ir tradicijas, siekiant užtikrinti veiksmingą inovacijų ir tradicijų derinį bei užtikrinti, kad mokymas AKR šalyse jo gavėjams suteiktų reikiamų gebėjimų mokyti ir išsaugoti būdingas susijusioms šalims savybes; |
| --- | --- |

T.

kadangi būtina užtikrinti, kad švietimo sistemose būtų atsižvelgiama į AKR šalių kultūrą ir tradicijas, siekiant užtikrinti veiksmingą inovacijų ir tradicijų derinį bei užtikrinti, kad mokymas AKR šalyse jo gavėjams suteiktų reikiamų gebėjimų mokyti ir išsaugoti būdingas susijusioms šalims savybes;

| U. | kadangi suskaidytos ir nepajėgios valdymo struktūros, nepakankami ryšiai su darbo rinka, menkai kvalifikuoti mokytojai ir prasta infrastruktūra nesudaro galimybių, kad profesinis mokymas įgalintų žmones atskleisti visus savo gebėjimus ir pasinaudoti socialinėmis ir užimtumo galimybėmis; |
| --- | --- |

U.

kadangi suskaidytos ir nepajėgios valdymo struktūros, nepakankami ryšiai su darbo rinka, menkai kvalifikuoti mokytojai ir prasta infrastruktūra nesudaro galimybių, kad profesinis mokymas įgalintų žmones atskleisti visus savo gebėjimus ir pasinaudoti socialinėmis ir užimtumo galimybėmis;

| V. | kadangi, pagal 10-ąjį EPF, EDULINK bei AKR ir ES mokslo ir technologijų aukštojo mokslo ir mokslinių tyrimų programos, kurias finansuoja ES ir įgyvendina AKR sekretoriatas, yra puikus pagrindas bendradarbiauti švietimo ir techninio mokymo srityse; |
| --- | --- |

V.

kadangi, pagal 10-ąjį EPF, EDULINK bei AKR ir ES mokslo ir technologijų aukštojo mokslo ir mokslinių tyrimų programos, kurias finansuoja ES ir įgyvendina AKR sekretoriatas, yra puikus pagrindas bendradarbiauti švietimo ir techninio mokymo srityse;

| W. | kadangi siekiant geresnio švietimo tikslų reikalingi mokytojai ir dėstytojai, turintys būtiną kvalifikaciją; kadangi visos šalys turėtų būti raginamos skatinti struktūras, kurių reikia norint teikti visą amžių trunkantį mokymą pedagogams, nes tai yra pagrindinė sąlyga siekiant pagerinti švietimo lygį; |
| --- | --- |

W.

kadangi siekiant geresnio švietimo tikslų reikalingi mokytojai ir dėstytojai, turintys būtiną kvalifikaciją; kadangi visos šalys turėtų būti raginamos skatinti struktūras, kurių reikia norint teikti visą amžių trunkantį mokymą pedagogams, nes tai yra pagrindinė sąlyga siekiant pagerinti švietimo lygį;

| X. | kadangi tvarus švietimo organizavimas, finansavimas ir valdymas gali padėti šalims pasiekti jų ekonominius ir socialinius tikslus; |
| --- | --- |

X.

kadangi tvarus švietimo organizavimas, finansavimas ir valdymas gali padėti šalims pasiekti jų ekonominius ir socialinius tikslus;

| Y. | kadangi privatusis sektorius gali labai prisidėti prie švietimo ne tik finansuodamas aukštojo mokslo institucijas, bet ir skatindamas inovacijas bei propaguodamas verslumą AKR šalyse; |
| --- | --- |

Y.

kadangi privatusis sektorius gali labai prisidėti prie švietimo ne tik finansuodamas aukštojo mokslo institucijas, bet ir skatindamas inovacijas bei propaguodamas verslumą AKR šalyse;

| Z. | kadangi švietimas yra būtinai susijęs su socialine įtrauktimi ir aktyviu pilietiškumu; |
| --- | --- |

Z.

kadangi švietimas yra būtinai susijęs su socialine įtrauktimi ir aktyviu pilietiškumu;

| AA. | kadangi privačiojo sektoriaus poreikių ir jaunimo mokymo suliejimas gali padėti pasiekti du svarbius tikslus: suteikti galimybių įsidarbinti jauniems žmonėms ir paskatinti ekonomikos augimą AKR šalyse; |
| --- | --- |

AA.

kadangi privačiojo sektoriaus poreikių ir jaunimo mokymo suliejimas gali padėti pasiekti du svarbius tikslus: suteikti galimybių įsidarbinti jauniems žmonėms ir paskatinti ekonomikos augimą AKR šalyse;

| 1. | pripažįsta, kad būtina sukurti naują, į ateitį orientuotą švietimo ir mokymo darbotvarkę AKR šalims, pagal kurią būtų siekiama ryžtingesnių nei dabar tikslų pagal apimtį ir išsamumą, taip pat būtų teikiama žmonėms supratimo, kompetencijos ir vertybių, kokių jiems reikia siekiant spręsti daugybę uždavinių, kurie iškyla mūsų visuomenei ir ekonomikai; |
| --- | --- |

1.

pripažįsta, kad būtina sukurti naują, į ateitį orientuotą švietimo ir mokymo darbotvarkę AKR šalims, pagal kurią būtų siekiama ryžtingesnių nei dabar tikslų pagal apimtį ir išsamumą, taip pat būtų teikiama žmonėms supratimo, kompetencijos ir vertybių, kokių jiems reikia siekiant spręsti daugybę uždavinių, kurie iškyla mūsų visuomenei ir ekonomikai;

| 2. | pabrėžia įvairiapusę investavimo į kokybišką gamybinę praktiką naudą, pvz., geresnius profesinius įgūdžius, profesinės tapatybės vystymąsi ir didesnes užimtumo galimybes; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia įvairiapusę investavimo į kokybišką gamybinę praktiką naudą, pvz., geresnius profesinius įgūdžius, profesinės tapatybės vystymąsi ir didesnes užimtumo galimybes;

| 3. | pripažįsta, kad už švietimą yra kartu atsakingos ir šeimos, ir mokyklos, ir ragina patvirtinti priemones, reikalingas šeimoms ir jų kaip ugdytojų vaidmeniui remti; |
| --- | --- |

3.

pripažįsta, kad už švietimą yra kartu atsakingos ir šeimos, ir mokyklos, ir ragina patvirtinti priemones, reikalingas šeimoms ir jų kaip ugdytojų vaidmeniui remti;

| 4. | ragina AKR šalis panaikinti vaikų darbą ir tobulinti švietimą plečiant galimybes mokytis, gerinant mokslo kokybę ir mažinant mokymosi kainą; |
| --- | --- |

4.

ragina AKR šalis panaikinti vaikų darbą ir tobulinti švietimą plečiant galimybes mokytis, gerinant mokslo kokybę ir mažinant mokymosi kainą;

| 5. | ragina AKR valstybes sukurti antros galimybės švietimo programas, skirtas padėti tiems, kuriems to reikia, įgyti raštingumo ir mokėjimo skaičiuoti įgūdžių, taip pat esminių gyvenimo įgūdžių; |
| --- | --- |

5.

ragina AKR valstybes sukurti antros galimybės švietimo programas, skirtas padėti tiems, kuriems to reikia, įgyti raštingumo ir mokėjimo skaičiuoti įgūdžių, taip pat esminių gyvenimo įgūdžių;

| 6. | primena, kad švietimas atlieka esminį vaidmenį užtikrinant vienodas gyvenimo galimybes vaikams, gyvenantiems skirtingomis šeimos, socialinėmis bei ekonominėmis sąlygomis; ragina visapusiškai įgyvendinti šešis judėjimo „Švietimas visiems“ tikslus, ypatingą dėmesį skiriant pradiniam ugdymui, siekiant plėsti ir gerinti visapusišką ikimokyklinį ugdymą ir priežiūrą, ypač labiausiai pažeidžiamų ir nepalankioje padėtyje esančių vaikų, ir užtikrinti, kad visi vaikai, ypač mergaitės, gyvenantys sunkiomis sąlygomis ir etninių mažumų vaikai, galėtų gauti nemokamą ir privalomą kokybišką pradinį išsilavinimą bei iki gali jį baigti; |
| --- | --- |

6.

primena, kad švietimas atlieka esminį vaidmenį užtikrinant vienodas gyvenimo galimybes vaikams, gyvenantiems skirtingomis šeimos, socialinėmis bei ekonominėmis sąlygomis; ragina visapusiškai įgyvendinti šešis judėjimo „Švietimas visiems“ tikslus, ypatingą dėmesį skiriant pradiniam ugdymui, siekiant plėsti ir gerinti visapusišką ikimokyklinį ugdymą ir priežiūrą, ypač labiausiai pažeidžiamų ir nepalankioje padėtyje esančių vaikų, ir užtikrinti, kad visi vaikai, ypač mergaitės, gyvenantys sunkiomis sąlygomis ir etninių mažumų vaikai, galėtų gauti nemokamą ir privalomą kokybišką pradinį išsilavinimą bei iki gali jį baigti;

| 7. | ragina patenkinti visų jaunų žmonių ir suaugusiųjų mokymosi poreikius, suteikiant sąžiningas galimybes dalyvauti tinkamose mokymosi ir gyvenimo įgūdžių programose, siekiant 50 % padidinti suaugusiųjų raštingumo lygį, ypač moterų, specialiųjų ugdymo poreikių asmenų, klajoklių grupių, perkeltųjų asmenų, pabėgėlių ir kitų pažeidžiamų grupių asmenų, ir sudarant sąžiningas sąlygas įgyti pagrindinį išsilavinimą ir gauti tęstinio švietimo paslaugas visiems suaugusiems; |
| --- | --- |

7.

ragina patenkinti visų jaunų žmonių ir suaugusiųjų mokymosi poreikius, suteikiant sąžiningas galimybes dalyvauti tinkamose mokymosi ir gyvenimo įgūdžių programose, siekiant 50 % padidinti suaugusiųjų raštingumo lygį, ypač moterų, specialiųjų ugdymo poreikių asmenų, klajoklių grupių, perkeltųjų asmenų, pabėgėlių ir kitų pažeidžiamų grupių asmenų, ir sudarant sąžiningas sąlygas įgyti pagrindinį išsilavinimą ir gauti tęstinio švietimo paslaugas visiems suaugusiems;

| 8. | ragina panaikinti lyčių skirtumus švietimo srityje visais lygmenimis, daugiausia dėmesio skiriant užtikrinimui, kad mergaitės visiškai ir vienodomis sąlygomis galėtų gauti ir iki galo baigti kokybišką išsilavinimą; ragina AKR valstybes spręsti tokius klausimus kaip netinkami sanitarijos standartai ir sanitarinė apsauga, kurie gali daryti poveikį visų pirma mokyklos nebaigusių mergaičių, artėjančių prie lytinės brandos, rodikliams; |
| --- | --- |

8.

ragina panaikinti lyčių skirtumus švietimo srityje visais lygmenimis, daugiausia dėmesio skiriant užtikrinimui, kad mergaitės visiškai ir vienodomis sąlygomis galėtų gauti ir iki galo baigti kokybišką išsilavinimą; ragina AKR valstybes spręsti tokius klausimus kaip netinkami sanitarijos standartai ir sanitarinė apsauga, kurie gali daryti poveikį visų pirma mokyklos nebaigusių mergaičių, artėjančių prie lytinės brandos, rodikliams;

| 9. | ragina visais požiūriais gerinti kokybišką švietimą ir užtikrinti tobulą mokėjimą, kad visi pasiektų pripažintus ir išmatuojamus mokymosi rezultatus, ypač raštingumo, mokėjimo skaičiuoti ir gyvenimo įgūdžių srityse, nes šie įgūdžiai yra itin svarbūs siekiant strateginių TDO deramo darbo visiems darbotvarkės tikslų; ragina taikyti socialinius rodiklius, kad būtų galima išmatuoti pasiektus rezultatus; |
| --- | --- |

9.

ragina visais požiūriais gerinti kokybišką švietimą ir užtikrinti tobulą mokėjimą, kad visi pasiektų pripažintus ir išmatuojamus mokymosi rezultatus, ypač raštingumo, mokėjimo skaičiuoti ir gyvenimo įgūdžių srityse, nes šie įgūdžiai yra itin svarbūs siekiant strateginių TDO deramo darbo visiems darbotvarkės tikslų; ragina taikyti socialinius rodiklius, kad būtų galima išmatuoti pasiektus rezultatus;

| 10. | ragina AKR šalis siekti tvarios, sąžiningos ir nepriklausomos ekonomikos plėtros, siekiant patenkinti poreikį, susijusį su visiems piliečiams prieinamu ir kokybišku švietimu, suaugusiųjų raštingumu, visą gyvenimą trunkančiu mokymusi ir įgūdžių įgijimu; taip pat pabrėžia būtinybę pritaikyti vidurinio išsilavinimo turinį, kad jis labiau atitiktų darbo rinkos poreikius; ypač ragina, kad techninis bei profesinis švietimas ir mokymas (TVET) būtų pritaikyti konkretiems neformaliojo sektoriaus poreikiams atsižvelgiant į sunkumus Užsachario Afrikoje, kad būtų teikiama nauda visai ekonomikai, o ne apsiribojama mokymu, reikalingu šiuolaikinės pramonės sektoriui; |
| --- | --- |

10.

ragina AKR šalis siekti tvarios, sąžiningos ir nepriklausomos ekonomikos plėtros, siekiant patenkinti poreikį, susijusį su visiems piliečiams prieinamu ir kokybišku švietimu, suaugusiųjų raštingumu, visą gyvenimą trunkančiu mokymusi ir įgūdžių įgijimu; taip pat pabrėžia būtinybę pritaikyti vidurinio išsilavinimo turinį, kad jis labiau atitiktų darbo rinkos poreikius; ypač ragina, kad techninis bei profesinis švietimas ir mokymas (TVET) būtų pritaikyti konkretiems neformaliojo sektoriaus poreikiams atsižvelgiant į sunkumus Užsachario Afrikoje, kad būtų teikiama nauda visai ekonomikai, o ne apsiribojama mokymu, reikalingu šiuolaikinės pramonės sektoriui;

| 11. | pabrėžia, kad investavimas į švietimą ir mokymą yra itin svarbus siekiant geresnės ateities, pagrindinių gebėjimų ir naujų įgūdžių, suteikiančių žmonėms naujų galimybių, taip pat siekiant padėti pamatus ekonomikos vystymuisi ir socialinei plėtrai ilguoju laikotarpiu; pabrėžia, kad sukūrus naują kalbų mokymosi strategiją siekiant pagerinti bendras žinias specifinių įgūdžių srityse bus palengvintas studentų judumas; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad investavimas į švietimą ir mokymą yra itin svarbus siekiant geresnės ateities, pagrindinių gebėjimų ir naujų įgūdžių, suteikiančių žmonėms naujų galimybių, taip pat siekiant padėti pamatus ekonomikos vystymuisi ir socialinei plėtrai ilguoju laikotarpiu; pabrėžia, kad sukūrus naują kalbų mokymosi strategiją siekiant pagerinti bendras žinias specifinių įgūdžių srityse bus palengvintas studentų judumas;

| 12. | ragina užtikrinti, kad švietimas būtų atskiras tikslas platesnėje vystymosi po 2015 m. darbotvarkėje ir kad lygiavertis ir įtraukus kokybiškas švietimas ir visą gyvenimą trunkantis mokymasis visiems iki 2030 m. būtų svarbiausias tikslas; atsižvelgdamas į tai, pažymi, kad profesinis rengimas ir mokymas atliks svarbų vaidmenį užtikrinant, kad jaunimas ir suaugusieji turėtų įgūdžių, būtinų siekiant užtikrinti deramą darbą ir gyvenimą; |
| --- | --- |

12.

ragina užtikrinti, kad švietimas būtų atskiras tikslas platesnėje vystymosi po 2015 m. darbotvarkėje ir kad lygiavertis ir įtraukus kokybiškas švietimas ir visą gyvenimą trunkantis mokymasis visiems iki 2030 m. būtų svarbiausias tikslas; atsižvelgdamas į tai, pažymi, kad profesinis rengimas ir mokymas atliks svarbų vaidmenį užtikrinant, kad jaunimas ir suaugusieji turėtų įgūdžių, būtinų siekiant užtikrinti deramą darbą ir gyvenimą;

| 13. | ragina AKR valstybes įgyvendinti Inčono deklaraciją „Švietimas 2030 m.: siekiant įtraukaus ir lygiaverčio švietimo ir mokymosi visą gyvenimą“ ir rengiamą veiksmų planą, kuris bus priimtas kaip 4-tas DVT per specialųjį JT aukščiausiojo lygio susitikimą, kuris įvyks Niujorke 2015 m. rugsėjo mėn.; |
| --- | --- |

13.

ragina AKR valstybes įgyvendinti Inčono deklaraciją „Švietimas 2030 m.: siekiant įtraukaus ir lygiaverčio švietimo ir mokymosi visą gyvenimą“ ir rengiamą veiksmų planą, kuris bus priimtas kaip 4-tas DVT per specialųjį JT aukščiausiojo lygio susitikimą, kuris įvyks Niujorke 2015 m. rugsėjo mėn.;

| 14. | ragina AKR valstybes parengti novatoriškas strategijas siekiant bendrai pagerinti mokytojų rengimo programas ir ypač mokytojų gyvenimo sąlygas, siekiant išlaikyti mokytojus mokyklose; |
| --- | --- |

14.

ragina AKR valstybes parengti novatoriškas strategijas siekiant bendrai pagerinti mokytojų rengimo programas ir ypač mokytojų gyvenimo sąlygas, siekiant išlaikyti mokytojus mokyklose;

| 15. | ragina AKR valstybes siekiant remti profesinį rengimą ir mokymą skirti tinkamą dėmesį ir atlikti reikiamus patobulinimus rengiant tokių dalykų kaip informacinės technologijos, pilietiškumo ugdymas, vaizduojamasis menas ir fizinis lavinimas mokymo programas; |
| --- | --- |

15.

ragina AKR valstybes siekiant remti profesinį rengimą ir mokymą skirti tinkamą dėmesį ir atlikti reikiamus patobulinimus rengiant tokių dalykų kaip informacinės technologijos, pilietiškumo ugdymas, vaizduojamasis menas ir fizinis lavinimas mokymo programas;

| 16. | ragina AKR valstybes skatinti privačiojo sektoriaus atstovus atlikti savo vaidmenį plėtojant švietimą ir profesinį rengimą bei mokymą; |
| --- | --- |

16.

ragina AKR valstybes skatinti privačiojo sektoriaus atstovus atlikti savo vaidmenį plėtojant švietimą ir profesinį rengimą bei mokymą;

| 17. | ragina AKR valstybes spręsti problemą, susijusią su sąžiningomis galimybėmis iki galo baigti mokslus ir kokybišką profesinį rengimą ir mokymą kaimo vietovių, nepalankioje padėtyje esančių, sunkiai pasiekiamose vietovėse gyvenančių ir marginalizuotų visuomenės grupių asmenims, taikant įvairaus pobūdžio paskatų sistemas ir kitas tinkamas strategijas; |
| --- | --- |

17.

ragina AKR valstybes spręsti problemą, susijusią su sąžiningomis galimybėmis iki galo baigti mokslus ir kokybišką profesinį rengimą ir mokymą kaimo vietovių, nepalankioje padėtyje esančių, sunkiai pasiekiamose vietovėse gyvenančių ir marginalizuotų visuomenės grupių asmenims, taikant įvairaus pobūdžio paskatų sistemas ir kitas tinkamas strategijas;

| 18. | ragina AKR valstybes gerbti kultūrines, moralines ir religines bei kitas vertybes, pavyzdžiui, savarankiškumą ir nepriklausomą mąstymą rengiant pradinio ir vidurinio mokslo programas, ir kovoti su visų formų radikalizmo, už kurį atsakingas mokymo personalas arba kurį lemia išorės asmenys, skatinimu; |
| --- | --- |

18.

ragina AKR valstybes gerbti kultūrines, moralines ir religines bei kitas vertybes, pavyzdžiui, savarankiškumą ir nepriklausomą mąstymą rengiant pradinio ir vidurinio mokslo programas, ir kovoti su visų formų radikalizmo, už kurį atsakingas mokymo personalas arba kurį lemia išorės asmenys, skatinimu;

| 19. | ragina AKR valstybių švietimo programose spręsti bendras švietimo problemas vykdant regioninę integraciją ir bendradarbiavimą, visų pirma aukštojo mokslo, techninio mokymo bei profesinio mokymo srityse; |
| --- | --- |

19.

ragina AKR valstybių švietimo programose spręsti bendras švietimo problemas vykdant regioninę integraciją ir bendradarbiavimą, visų pirma aukštojo mokslo, techninio mokymo bei profesinio mokymo srityse;

| 20. | ragina taikyti toliaregį socialinį ir aplinkos požiūrį į švietimo ir mokymo programas AKR valstybėse, atsižvelgiant į švietimo darnaus vystymosi klausimais, taip pat IRT ir naujųjų technologijų srityje poreikius; ragina AKR valstybes parengti verslumo ugdymo strategijas ir į jas investuoti, visų pirma socialinio verslumo ir užklasinio ugdymo bei neformaliojo švietimo srityse; |
| --- | --- |

20.

ragina taikyti toliaregį socialinį ir aplinkos požiūrį į švietimo ir mokymo programas AKR valstybėse, atsižvelgiant į švietimo darnaus vystymosi klausimais, taip pat IRT ir naujųjų technologijų srityje poreikius; ragina AKR valstybes parengti verslumo ugdymo strategijas ir į jas investuoti, visų pirma socialinio verslumo ir užklasinio ugdymo bei neformaliojo švietimo srityse;

| 21. | ragina visas šalis skatinti struktūras, būtinas siekiant užtikrinti visą gyvenimą trunkantį mokymą pedagogams, nes tai yra pagrindinė sąlyga siekiant pagerinti švietimo lygį; |
| --- | --- |

21.

ragina visas šalis skatinti struktūras, būtinas siekiant užtikrinti visą gyvenimą trunkantį mokymą pedagogams, nes tai yra pagrindinė sąlyga siekiant pagerinti švietimo lygį;

| 22. | pripažįsta, kad reikia, jog mokymo programose būtų atsižvelgta į tokias nepageidaujamas situacijas kaip pandemijos, gaivalinės nelaimės ir konfliktų ar pokonfliktinė aplinka ir parengti piliečius apskritai ir ypač vaikus bei jaunimą atkūrimui ar taikos stiprinimui ir susitaikymui; |
| --- | --- |

22.

pripažįsta, kad reikia, jog mokymo programose būtų atsižvelgta į tokias nepageidaujamas situacijas kaip pandemijos, gaivalinės nelaimės ir konfliktų ar pokonfliktinė aplinka ir parengti piliečius apskritai ir ypač vaikus bei jaunimą atkūrimui ar taikos stiprinimui ir susitaikymui;

| 23. | ragina Vyriausybes remti valstybės politikos priemones, kuriomis siekiama suderinti mokymo programas su vietos ūkio ekonominiais ir pramonės poreikiais, įskaitant meno ir humanitarinių mokslų mokymo programas; |
| --- | --- |

23.

ragina Vyriausybes remti valstybės politikos priemones, kuriomis siekiama suderinti mokymo programas su vietos ūkio ekonominiais ir pramonės poreikiais, įskaitant meno ir humanitarinių mokslų mokymo programas;

| 24. | pabrėžia, kad pritaikius mokymo programas ekonomikai ir darbo rinkos poreikiams būtų daugiau galimybių gauti darbą ir asmeniniam tobulėjimui, taip pat ekonomikos augimui; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia pagrindinį profesinio rengimo ir mokymo vaidmenį nacionalinio vystymosi procese ir parengiant asmenis darbo rinkai, suteikiant jiems įgūdžių ir gebėjimų, reikalingų ekonomikos konkurencingumui; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad pritaikius mokymo programas ekonomikai ir darbo rinkos poreikiams būtų daugiau galimybių gauti darbą ir asmeniniam tobulėjimui, taip pat ekonomikos augimui; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia pagrindinį profesinio rengimo ir mokymo vaidmenį nacionalinio vystymosi procese ir parengiant asmenis darbo rinkai, suteikiant jiems įgūdžių ir gebėjimų, reikalingų ekonomikos konkurencingumui;

| 25. | ragina apsaugoti ir pripažinti pedagogų vaidmenį ir jų darbo vertę; |
| --- | --- |

25.

ragina apsaugoti ir pripažinti pedagogų vaidmenį ir jų darbo vertę;

| 26. | ragina sukurti tvarią techninio ir profesinio mokymo infrastruktūrą, kad būtų pasiektas tikslas užtikrinti sklandų aukštos kvalifikacijos piliečių perėjimą iš švietimo sistemos į darbo rinką, ir ragina įtraukti mokytojų rengimo programas į nacionalines gebėjimų strategijas, taip pat įtraukiant su pramone susijusias naujas technologijas, siekiant užtikrinti, kad į šias programas būtų integruotas verslumas; mano, kad kuriant tarptautinę konkurencingą darbo rinką būtina gerbti žmogaus orumą; pripažįsta didėjančią viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių svarbą siekiant užtikrinti, kad būtų pasiekti visuotinio švietimo tikslai; |
| --- | --- |

26.

ragina sukurti tvarią techninio ir profesinio mokymo infrastruktūrą, kad būtų pasiektas tikslas užtikrinti sklandų aukštos kvalifikacijos piliečių perėjimą iš švietimo sistemos į darbo rinką, ir ragina įtraukti mokytojų rengimo programas į nacionalines gebėjimų strategijas, taip pat įtraukiant su pramone susijusias naujas technologijas, siekiant užtikrinti, kad į šias programas būtų integruotas verslumas; mano, kad kuriant tarptautinę konkurencingą darbo rinką būtina gerbti žmogaus orumą; pripažįsta didėjančią viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių svarbą siekiant užtikrinti, kad būtų pasiekti visuotinio švietimo tikslai;

| 27. | ragina imtis priemonių, kad būtų palengvintas perėjimas iš švietimo sistemos į darbo rinką, skatinti verslumą, atsižvelgiant į konkrečias ekonomines AKR šalių struktūras, skiriant daug dėmesio mažosioms įmonėms ir šeimos verslams ir randant pažangių būdų sudaryti joms sąlygas išlaikyti vietos tradicijas ir ypatumus; |
| --- | --- |

27.

ragina imtis priemonių, kad būtų palengvintas perėjimas iš švietimo sistemos į darbo rinką, skatinti verslumą, atsižvelgiant į konkrečias ekonomines AKR šalių struktūras, skiriant daug dėmesio mažosioms įmonėms ir šeimos verslams ir randant pažangių būdų sudaryti joms sąlygas išlaikyti vietos tradicijas ir ypatumus;

| 28. | ragina ES ir AKR šalių Vyriausybes apsvarstyti sistemas, pagal kurias didinamas tarpvalstybinis bendradarbiavimas, regionų mastu ir drauge su ES valstybėmis narėmis skatinti mokytojų mainų programas siekiant keistis geriausia praktiką ir padėti išlaikyti įgūdžius šalyje ir taip spręsti protų nutekėjimo klausimą; |
| --- | --- |

28.

ragina ES ir AKR šalių Vyriausybes apsvarstyti sistemas, pagal kurias didinamas tarpvalstybinis bendradarbiavimas, regionų mastu ir drauge su ES valstybėmis narėmis skatinti mokytojų mainų programas siekiant keistis geriausia praktiką ir padėti išlaikyti įgūdžius šalyje ir taip spręsti protų nutekėjimo klausimą;

| 29. | atkreipia dėmesį į tai, kad švietimas ir profesinis mokymas gali suteikti marginalizuotiems žmonėms galimybę grįžti į švietimo sistemą; pabrėžia, kad mokymas ne mokyklose, orientuotas į darbo sektorių, glaudžiai susietas su vietos darbo rinka ir kuriuo integruojamas formalusis ir neformalusis švietimas gali tapti patikima alternatyva besimokantiems, kurie yra mažiau orientuoti į akademinį sektorių; |
| --- | --- |

29.

atkreipia dėmesį į tai, kad švietimas ir profesinis mokymas gali suteikti marginalizuotiems žmonėms galimybę grįžti į švietimo sistemą; pabrėžia, kad mokymas ne mokyklose, orientuotas į darbo sektorių, glaudžiai susietas su vietos darbo rinka ir kuriuo integruojamas formalusis ir neformalusis švietimas gali tapti patikima alternatyva besimokantiems, kurie yra mažiau orientuoti į akademinį sektorių;

| 30. | ragina į nacionalines švietimo ir mokymo strategijas įtraukti priemones, kuriomis būtų užkertamas kelias protų nutekėjimui, įskaitant tinkamas paskatas, turint mintyje atlyginimus, būstą ir kitas teises, siekiant skatinti kvalifikuotus dėstytojus ir mokomus asmenis, besinaudojančius profesinio mokymo programomis, likti savo kilmės šalyje arba į ją grįžti, taip prisidedant prie jų pačių visuomenės ir ekonomikos, o ne leistis į užsienį dirbti išsivysčiusiose šalyse, ir ragina, kad AKR ir ES partnerystė būtų priemonė, padedanti įveikti šią problemą AKR šalyse; |
| --- | --- |

30.

ragina į nacionalines švietimo ir mokymo strategijas įtraukti priemones, kuriomis būtų užkertamas kelias protų nutekėjimui, įskaitant tinkamas paskatas, turint mintyje atlyginimus, būstą ir kitas teises, siekiant skatinti kvalifikuotus dėstytojus ir mokomus asmenis, besinaudojančius profesinio mokymo programomis, likti savo kilmės šalyje arba į ją grįžti, taip prisidedant prie jų pačių visuomenės ir ekonomikos, o ne leistis į užsienį dirbti išsivysčiusiose šalyse, ir ragina, kad AKR ir ES partnerystė būtų priemonė, padedanti įveikti šią problemą AKR šalyse;

| 31. | pripažįsta, kad reikia mobilizuoti papildomas lėšas siekiant plėtoti valstybinį švietimą AKR šalyse, ypač Užsachario Afrikoje, kur būtina išplėtoti vidurinį mokymą, parengti antros galimybės programas tiems, kurie nepabaigė pradinio ugdymo, toliau spręsti spartaus gyventojų skaičiaus augimo problemą ir spręsti švietimo kokybės ir tinkamumo klausimus; pripažįsta, kad valstybės pajamų didinimas mokesčių būdu yra sudėtingas, kai šalies ūkis iš esmės pagrįstas kaimo ekonomika, kuriai būdinga ribota mokesčių bazė; todėl ragina ES aktyviau bendradarbiauti su AKR šalimis mokesčių klausimais, siekiant sudaryti joms sąlygas padidinti viešųjų išteklių mobilizavimą; šiuo tikslu taip pat ragina ES, be kita ko, vadovauti kovai su mokesčių slėpimo ir mokesčių vengimo praktikomis, užtikrinti teisingą apmokestinimo teisių paskirstymą kartu derantis dėl mokesčių ir investicijų sutarčių, taip pat leisti AKR šalims taikyti žaliavų eksporto mokesčius ir t. t., kad jos turėtų daugiau fiskalinio manevravimo galimybių, siekiant padidinti bendro viešojo biudžeto dalį, skiriamą švietimui; |
| --- | --- |

31.

pripažįsta, kad reikia mobilizuoti papildomas lėšas siekiant plėtoti valstybinį švietimą AKR šalyse, ypač Užsachario Afrikoje, kur būtina išplėtoti vidurinį mokymą, parengti antros galimybės programas tiems, kurie nepabaigė pradinio ugdymo, toliau spręsti spartaus gyventojų skaičiaus augimo problemą ir spręsti švietimo kokybės ir tinkamumo klausimus; pripažįsta, kad valstybės pajamų didinimas mokesčių būdu yra sudėtingas, kai šalies ūkis iš esmės pagrįstas kaimo ekonomika, kuriai būdinga ribota mokesčių bazė; todėl ragina ES aktyviau bendradarbiauti su AKR šalimis mokesčių klausimais, siekiant sudaryti joms sąlygas padidinti viešųjų išteklių mobilizavimą; šiuo tikslu taip pat ragina ES, be kita ko, vadovauti kovai su mokesčių slėpimo ir mokesčių vengimo praktikomis, užtikrinti teisingą apmokestinimo teisių paskirstymą kartu derantis dėl mokesčių ir investicijų sutarčių, taip pat leisti AKR šalims taikyti žaliavų eksporto mokesčius ir t. t., kad jos turėtų daugiau fiskalinio manevravimo galimybių, siekiant padidinti bendro viešojo biudžeto dalį, skiriamą švietimui;

| 32. | ragina AKR valstybes paskirti dalį savo nacionalinių biudžetų pradinio ir vidurinio ugdymo sektoriams; |
| --- | --- |

32.

ragina AKR valstybes paskirti dalį savo nacionalinių biudžetų pradinio ir vidurinio ugdymo sektoriams;

| 33. | smerkia bet kokius veiksmus, kurių imtasi siekiant užkirsti kelią vaikams lankyti mokyklą, ypač teroristų grupuotės „Boko Haram“ veiksmus, kuriais iš esmės siekiama uždrausti vakarietišką švietimą, nes šios grupuotės pagrindinis tikslas – sunaikinti vaikų, ypač mergaičių švietimą šiaurės Nigerijoje ir kaimyninėse regiono šalyse, kur grupuotė plečia savo veiklą; apgailestauja dėl žuvusiųjų per teroristų išpuolį Garisos universitete Kenijoje ir ragina imtis suderintų tarptautinių veiksmų kovojant su šia problema ir visų formų terorizmu, siekiant apginti teisę į mokslą; |
| --- | --- |

33.

smerkia bet kokius veiksmus, kurių imtasi siekiant užkirsti kelią vaikams lankyti mokyklą, ypač teroristų grupuotės „Boko Haram“ veiksmus, kuriais iš esmės siekiama uždrausti vakarietišką švietimą, nes šios grupuotės pagrindinis tikslas – sunaikinti vaikų, ypač mergaičių švietimą šiaurės Nigerijoje ir kaimyninėse regiono šalyse, kur grupuotė plečia savo veiklą; apgailestauja dėl žuvusiųjų per teroristų išpuolį Garisos universitete Kenijoje ir ragina imtis suderintų tarptautinių veiksmų kovojant su šia problema ir visų formų terorizmu, siekiant apginti teisę į mokslą;

| 34. | pažymi, kad tokios aplinkybės, kai trūksta mokyklų, mokytojų kvalifikacija menka ir mokymo programos bei įranga morališkai pasenusios, jau lėmė tai, kad suprastėjo mokymo kokybė ir tinkamumas Užsachario Afrikos vidurinio mokymo įstaigose ir kad dėl paklausos apribojimų, pvz., negalėjimo sumokėti mokesčio už mokslą, ypač aukštesnysis vidurinis išsilavinimas tapo nepasiekiamas didelėms gyventojų grupėms; pripažįsta, kad tokiomis aplinkybėmis, kai viešojo švietimo finansavimas yra ribotas, švietimas ir mokymas, kurį teikia privačiai finansuojamos įstaigos, galėtų sumažinti susijusias išlaidas; vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad kyla nelygybės didėjimo rizika, kai menkai finansuojamose valstybinėse mokyklose daugiausia dėmesio skiriama kaimo vietovėms ir šeimoms, kurių pajamos nedidelės, o privačios mokyklos tarnauja daugiau finansinių galimybių turinčioms šeimoms miestuose; taigi perspėja AKR šalis dėl dvejopo švietimo sistemos plėtojimo, nes dėl to gali padidėti privačiomis lėšomis pagrįsta nelygybė, ir ragina valstybes nares teikti prioritetą valstybiniam švietimo finansavimui; taip pat ragina ES padidinti paramą, teikiamą valstybiniam viduriniam išsilavinimui, apimančiam akademinį bei techninės ir profesinės veiklos įgūdžių lavinimą; |
| --- | --- |

34.

pažymi, kad tokios aplinkybės, kai trūksta mokyklų, mokytojų kvalifikacija menka ir mokymo programos bei įranga morališkai pasenusios, jau lėmė tai, kad suprastėjo mokymo kokybė ir tinkamumas Užsachario Afrikos vidurinio mokymo įstaigose ir kad dėl paklausos apribojimų, pvz., negalėjimo sumokėti mokesčio už mokslą, ypač aukštesnysis vidurinis išsilavinimas tapo nepasiekiamas didelėms gyventojų grupėms; pripažįsta, kad tokiomis aplinkybėmis, kai viešojo švietimo finansavimas yra ribotas, švietimas ir mokymas, kurį teikia privačiai finansuojamos įstaigos, galėtų sumažinti susijusias išlaidas; vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad kyla nelygybės didėjimo rizika, kai menkai finansuojamose valstybinėse mokyklose daugiausia dėmesio skiriama kaimo vietovėms ir šeimoms, kurių pajamos nedidelės, o privačios mokyklos tarnauja daugiau finansinių galimybių turinčioms šeimoms miestuose; taigi perspėja AKR šalis dėl dvejopo švietimo sistemos plėtojimo, nes dėl to gali padidėti privačiomis lėšomis pagrįsta nelygybė, ir ragina valstybes nares teikti prioritetą valstybiniam švietimo finansavimui; taip pat ragina ES padidinti paramą, teikiamą valstybiniam viduriniam išsilavinimui, apimančiam akademinį bei techninės ir profesinės veiklos įgūdžių lavinimą;

| 35. | palankiai vertina ES ir AKR šalių valdžios institucijų darbą įgyvendinant EDULINK ir AKR mokslo ir technologijų programas ir ragina, kad patirtis, įgyta įgyvendinant šias iniciatyvas, būtų plėtojama kitose švietimo ir profesinio ir techninio rengimo srityse pagal 11-ąjį EPF; |
| --- | --- |

35.

palankiai vertina ES ir AKR šalių valdžios institucijų darbą įgyvendinant EDULINK ir AKR mokslo ir technologijų programas ir ragina, kad patirtis, įgyta įgyvendinant šias iniciatyvas, būtų plėtojama kitose švietimo ir profesinio ir techninio rengimo srityse pagal 11-ąjį EPF;

| 36. | ragina AKR šalių Vyriausybes teikti pirmenybę švietimui kaip pagrindiniam sektoriui programuojant 11-ojo EPF dokumentus nacionaliniams, regioniniams ir AKR vidaus asignavimams, ir ragina, kad pagrindinis ugdymas būtų integruotas į visas vystomojo bendradarbiavimo sritis; |
| --- | --- |

36.

ragina AKR šalių Vyriausybes teikti pirmenybę švietimui kaip pagrindiniam sektoriui programuojant 11-ojo EPF dokumentus nacionaliniams, regioniniams ir AKR vidaus asignavimams, ir ragina, kad pagrindinis ugdymas būtų integruotas į visas vystomojo bendradarbiavimo sritis;

| 37. | ragina aukštojo mokslo institucijas iš AKR šalių aktyviai dalyvauti ES „Erasmus+“ programose, ypač susijusiose su gebėjimų ugdymo projektais, kuriais siekiama tobulinti ir reformuoti aukštojo mokslo įstaigas ir sistemas gerinant jų kokybę ir didinant tinkamumą, taip pat skatinant regioninį bendradarbiavimą bei didinant konvergenciją; |
| --- | --- |

37.

ragina aukštojo mokslo institucijas iš AKR šalių aktyviai dalyvauti ES „Erasmus+“ programose, ypač susijusiose su gebėjimų ugdymo projektais, kuriais siekiama tobulinti ir reformuoti aukštojo mokslo įstaigas ir sistemas gerinant jų kokybę ir didinant tinkamumą, taip pat skatinant regioninį bendradarbiavimą bei didinant konvergenciją;

| 38. | palankiai vertina Europos Komisijos iniciatyvą reformuoti profesinio rengimo ir mokymo programas besivystančioms šalims ir kitus su profesiniu rengimu ir mokymu susijusius projektus, siekiant nustatyti naują strategiją, grindžiamą darbo rinkos informacija, viešojo ir privačiojo sektorių partneryste ir geresniu valdymu, užtikrinant tvarią plėtrą ir padedant mažoms įmonėms visų pirma išsaugoti specifines AKR šalių ypatybes ir vertybes, kartu saugant aplinką ir užtikrinant kokybiškas darbo vietas, kuriomis skatinamos, o ne naikinamos įdarbinimo rinkos galimybės abiem lytims; |
| --- | --- |

38.

palankiai vertina Europos Komisijos iniciatyvą reformuoti profesinio rengimo ir mokymo programas besivystančioms šalims ir kitus su profesiniu rengimu ir mokymu susijusius projektus, siekiant nustatyti naują strategiją, grindžiamą darbo rinkos informacija, viešojo ir privačiojo sektorių partneryste ir geresniu valdymu, užtikrinant tvarią plėtrą ir padedant mažoms įmonėms visų pirma išsaugoti specifines AKR šalių ypatybes ir vertybes, kartu saugant aplinką ir užtikrinant kokybiškas darbo vietas, kuriomis skatinamos, o ne naikinamos įdarbinimo rinkos galimybės abiem lytims;

| 39. | ragina plėtoti darbo vietų kūrimo projektus palaikant nuolatinį ryšį tarp švietimo sistemos ir darbo rinkos; |
| --- | --- |

39.

ragina plėtoti darbo vietų kūrimo projektus palaikant nuolatinį ryšį tarp švietimo sistemos ir darbo rinkos;

| 40. | paveda Pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES ministrų tarybai, Europos Parlamentui, Europos Komisijai, Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujančiai valstybei, Afrikos Sąjungai, Panafrikos Parlamentui, UNESCO ir JT vaikų fondui. |
| --- | --- |

40.

paveda Pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES ministrų tarybai, Europos Parlamentui, Europos Komisijai, Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujančiai valstybei, Afrikos Sąjungai, Panafrikos Parlamentui, UNESCO ir JT vaikų fondui.

REZOLIUCIJA (14)

dėl gaivalinės nelaimės Vanuatu (ir kaimyninėse šalyse): tolesni veiksmai, įskaitant regioninį bendradarbiavimą

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | susitikusi Suvoje (Fidžyje) 2015 m. birželio 15–17 d., |
| --- | --- |

—

susitikusi Suvoje (Fidžyje) 2015 m. birželio 15–17 d.,

| — | atsižvelgdama į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą ir 2005 m. birželio 25 d. bei 2010 m. birželio 22 d. persvarstytą AKR ir ES partnerystės susitarimą (toliau – Kotonu susitarimas), ypač į jo 32 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą ir 2005 m. birželio 25 d. bei 2010 m. birželio 22 d. persvarstytą AKR ir ES partnerystės susitarimą (toliau – Kotonu susitarimas), ypač į jo 32 straipsnį,

| — | atsižvelgdama į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 208 ir 214 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 208 ir 214 straipsnius,

| — | atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo,

| — | atsižvelgdama į 2005 m. gruodžio 20 d. Europos konsensusą dėl vystymosi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2005 m. gruodžio 20 d. Europos konsensusą dėl vystymosi,

| — | atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 18 d. Europos konsensusą dėl humanitarinės pagalbos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 18 d. Europos konsensusą dėl humanitarinės pagalbos,

| — | atsižvelgdama į Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (JTBKKK) ir jos Kioto protokolą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (JTBKKK) ir jos Kioto protokolą,

| — | atsižvelgdama į 2000 m. rugsėjo 8 d. JT tūkstantmečio deklaraciją, kurioje išdėstyti Tūkstantmečio vystymosi tikslai (TVT) – tarptautinės bendruomenės bendrai nustatyti skurdo naikinimo kriterijai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2000 m. rugsėjo 8 d. JT tūkstantmečio deklaraciją, kurioje išdėstyti Tūkstantmečio vystymosi tikslai (TVT) – tarptautinės bendruomenės bendrai nustatyti skurdo naikinimo kriterijai,

| — | atsižvelgdama į Hiogo 2005–2015 m. veiksmų programą „Tautų ir bendruomenių atsparumo nelaimėms stiprinimas“, priimtą pasaulinėje nelaimių rizikos mažinimo konferencijoje, kuri vyko 2005 m. sausio mėn. Hiogo prefektūros Kobo mieste (Japonija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Hiogo 2005–2015 m. veiksmų programą „Tautų ir bendruomenių atsparumo nelaimėms stiprinimas“, priimtą pasaulinėje nelaimių rizikos mažinimo konferencijoje, kuri vyko 2005 m. sausio mėn. Hiogo prefektūros Kobo mieste (Japonija),

| — | atsižvelgdama į Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programą 2015–2030 m. laikotarpiui, priimtą JT pasaulinėje nelaimių rizikos mažinimo konferencijoje, vykusioje 2015 m. kovo 14–18 d. Sendajuje (Japonija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programą 2015–2030 m. laikotarpiui, priimtą JT pasaulinėje nelaimių rizikos mažinimo konferencijoje, vykusioje 2015 m. kovo 14–18 d. Sendajuje (Japonija),

| — | atsižvelgdama į Niujė deklaraciją dėl klimato kaitos, priimtą Ramiojo vandenyno salų forumo aukščiausiojo lygio susitikime, surengtame 2008 m. rugpjūčio 19 d. Alofyje (Niujė); į 2008 m. lapkričio 7 d. Ramiojo vandenyno salų forumo valstybių ir Europos Sąjungos deklaraciją dėl klimato kaitos ir į Ramiojo vandenyno regionalizmo programą, kurią 2014 m. gegužės mėn. Palau priėmė Ramiojo vandenyno salų forumo vadovai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Niujė deklaraciją dėl klimato kaitos, priimtą Ramiojo vandenyno salų forumo aukščiausiojo lygio susitikime, surengtame 2008 m. rugpjūčio 19 d. Alofyje (Niujė); į 2008 m. lapkričio 7 d. Ramiojo vandenyno salų forumo valstybių ir Europos Sąjungos deklaraciją dėl klimato kaitos ir į Ramiojo vandenyno regionalizmo programą, kurią 2014 m. gegužės mėn. Palau priėmė Ramiojo vandenyno salų forumo vadovai,

| — | atsižvelgdama į JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijas dėl tarptautinės nelaimių mažinimo strategijos, ir į savo 2014 m. lapkričio 14 d. rezoliuciją dėl mažų besivystančių salų valstybių pagreitintos veiksmų tvarkos (Samoa gairės), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijas dėl tarptautinės nelaimių mažinimo strategijos, ir į savo 2014 m. lapkričio 14 d. rezoliuciją dėl mažų besivystančių salų valstybių pagreitintos veiksmų tvarkos (Samoa gairės),

| — | atsižvelgdama į 2006 m. gegužės 29 d. Komisijos komunikatą „ES santykiai su Ramiojo vandenyno šalimis. Glaudesnės partnerystės strategija (COM(2006) 248) ir į Komisijos ir Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Atnaujinama ES ir Ramiojo vandenyno valstybių vystymosi partnerystė“ (JOIN (2012) 006), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2006 m. gegužės 29 d. Komisijos komunikatą „ES santykiai su Ramiojo vandenyno šalimis. Glaudesnės partnerystės strategija (COM(2006) 248) ir į Komisijos ir Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Atnaujinama ES ir Ramiojo vandenyno valstybių vystymosi partnerystė“ (JOIN (2012) 006),

| — | atsižvelgdama į 2007 m. rugsėjo 18 d. Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui „ES ir skurdžių labiausiai klimato kaitos pažeidžiamų besivystančių šalių Pasaulinio klimato kaitos aljanso (PKKA) sukūrimas“ (COM(2007) 540), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2007 m. rugsėjo 18 d. Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui „ES ir skurdžių labiausiai klimato kaitos pažeidžiamų besivystančių šalių Pasaulinio klimato kaitos aljanso (PKKA) sukūrimas“ (COM(2007) 540),

| — | atsižvelgdama į AKR ir ES gaivalinių nelaimių rizikos mažinimo programos darbą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į AKR ir ES gaivalinių nelaimių rizikos mažinimo programos darbą,

| — | atsižvelgdama į poreikių po nelaimės vertinimą, atliktą 2015 m. balandžio mėn. vadovaujant Vanuatu Vyriausybei, ir į Vanuatu skirtą reagavimo į nelaimes planą, kurį, bendradarbiaudamas su humanitariniais partneriais, parengė Jungtinių Tautų Humanitarinių reikalų koordinavimo biuras (toliau – JT OCHA), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į poreikių po nelaimės vertinimą, atliktą 2015 m. balandžio mėn. vadovaujant Vanuatu Vyriausybei, ir į Vanuatu skirtą reagavimo į nelaimes planą, kurį, bendradarbiaudamas su humanitariniais partneriais, parengė Jungtinių Tautų Humanitarinių reikalų koordinavimo biuras (toliau – JT OCHA),

| — | atsižvelgdama į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai 2015 m. kovo 14 d. pareiškimą dėl padėties Vanuatu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai 2015 m. kovo 14 d. pareiškimą dėl padėties Vanuatu,

| — | atsižvelgdama į Europos Parlamento 2008 m. spalio 21 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos ir skurdžių labiausiai klimato kaitos pažeidžiamų besivystančių šalių (15) Pasaulinio klimato kaitos aljanso (PKKA) sukūrimo, 2009 m. vasario 4 d. rezoliuciją „2050 m.: ateitis prasideda šiandien – rekomendacijos dėl būsimos integruotos ES kovos su klimato kaita politikos“ (16), 2012 m. kovo 15 d. rezoliuciją dėl Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. plano (17), 2013 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją dėl ES požiūrio į atsparumą ir nelaimių rizikos mažinimą besivystančiose šalyse: per aprūpinimo maistu krizes (18) įgyta patirtis, 2014 m. vasario 5 d. rezoliuciją dėl 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos (19) ir 2014 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl 2014 m. JT klimato kaitos konferencijos (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos Parlamento 2008 m. spalio 21 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos ir skurdžių labiausiai klimato kaitos pažeidžiamų besivystančių šalių (15) Pasaulinio klimato kaitos aljanso (PKKA) sukūrimo, 2009 m. vasario 4 d. rezoliuciją „2050 m.: ateitis prasideda šiandien – rekomendacijos dėl būsimos integruotos ES kovos su klimato kaita politikos“ (16), 2012 m. kovo 15 d. rezoliuciją dėl Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. plano (17), 2013 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją dėl ES požiūrio į atsparumą ir nelaimių rizikos mažinimą besivystančiose šalyse: per aprūpinimo maistu krizes (18) įgyta patirtis, 2014 m. vasario 5 d. rezoliuciją dėl 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos (19) ir 2014 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl 2014 m. JT klimato kaitos konferencijos (20),

| — | atsižvelgdama į savo 1999 m. balandžio 1 d. rezoliuciją dėl klimato kaitos ir mažų besivystančių salų valstybių atsižvelgiant į AKR ir ES bendradarbiavimo programą, 2005 m. lapkričio 19 d. rezoliuciją dėl stichinių nelaimių priežasčių ir padarinių, 2007 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl stichinių nelaimių AKR valstybėse: pasirengimui (Europos plėtros fondo lėšos) ir padarinių šalinimui (Humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos GD lėšos) skirto ES finansavimo, taip pat į 2009 m. balandžio 9 d. rezoliuciją dėl socialinių ir ekologinių klimato kaitos padarinių AKR šalyse, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į savo 1999 m. balandžio 1 d. rezoliuciją dėl klimato kaitos ir mažų besivystančių salų valstybių atsižvelgiant į AKR ir ES bendradarbiavimo programą, 2005 m. lapkričio 19 d. rezoliuciją dėl stichinių nelaimių priežasčių ir padarinių, 2007 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl stichinių nelaimių AKR valstybėse: pasirengimui (Europos plėtros fondo lėšos) ir padarinių šalinimui (Humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos GD lėšos) skirto ES finansavimo, taip pat į 2009 m. balandžio 9 d. rezoliuciją dėl socialinių ir ekologinių klimato kaitos padarinių AKR šalyse,

| — | atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi 2015 m. kovo 14 ir 13 d. Vanuatu nukentėjo nuo ciklono „Pam“ – stipriausio atogrąžų ciklono, kada nors nusiaubusio šią šalį; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2015 m. kovo 14 ir 13 d. Vanuatu nukentėjo nuo ciklono „Pam“ – stipriausio atogrąžų ciklono, kada nors nusiaubusio šią šalį;

| B. | kadangi per cikloną žuvo daug žmonių ir dėl turto ir infrastruktūros, įskaitant elektros ir ryšių tinklus, sunaikinimo arba žalos jiems ir pagrindinių socialinių paslaugų, pavyzdžiui, sveikatos ir švietimo srityse, sutrikdymo nukentėjo beveik trys ketvirtadaliai šios šalies gyventojų; |
| --- | --- |

B.

kadangi per cikloną žuvo daug žmonių ir dėl turto ir infrastruktūros, įskaitant elektros ir ryšių tinklus, sunaikinimo arba žalos jiems ir pagrindinių socialinių paslaugų, pavyzdžiui, sveikatos ir švietimo srityse, sutrikdymo nukentėjo beveik trys ketvirtadaliai šios šalies gyventojų;

| C. | kadangi ciklonas taip pat padarė didelės žalos pasėliams, gyvuliams bei žuvininkystės infrastruktūrai, kuri, remiantis Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacija, kelia pavojų Vanuatu apsirūpinimo maistu būklei; kadangi tūkstančiai žmonių buvo palikti be galimybės gauti saugaus geriamojo vandens šalyje, kuri kenčia nuo didelio vandens trūkumo problemų; |
| --- | --- |

C.

kadangi ciklonas taip pat padarė didelės žalos pasėliams, gyvuliams bei žuvininkystės infrastruktūrai, kuri, remiantis Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacija, kelia pavojų Vanuatu apsirūpinimo maistu būklei; kadangi tūkstančiai žmonių buvo palikti be galimybės gauti saugaus geriamojo vandens šalyje, kuri kenčia nuo didelio vandens trūkumo problemų;

| D. | kadangi ciklonas „Pam“ taip pat nuniokojo Tuvalu, Saliamono Salų ir Kiribačio salų valstybių socialinę ir ekonominę infrastruktūrą ir padarė atitinkamą neigiamą poveikį šių šalių gyventojų sveikatai ir pragyvenimui; |
| --- | --- |

D.

kadangi ciklonas „Pam“ taip pat nuniokojo Tuvalu, Saliamono Salų ir Kiribačio salų valstybių socialinę ir ekonominę infrastruktūrą ir padarė atitinkamą neigiamą poveikį šių šalių gyventojų sveikatai ir pragyvenimui;

| E. | kadangi dėl Vanuatu, kuri apima daugiau kaip 80 mažų salų, geografijos pagalbos operacijos ir žalos vertinimas yra sudėtingas uždavinys; |
| --- | --- |

E.

kadangi dėl Vanuatu, kuri apima daugiau kaip 80 mažų salų, geografijos pagalbos operacijos ir žalos vertinimas yra sudėtingas uždavinys;

| F. | kadangi labiausiai tikėtina, kad gaivalinių nelaimių metu nukentės pažeidžiamos grupės, pvz., moterys, vaikai ir neįgalieji; |
| --- | --- |

F.

kadangi labiausiai tikėtina, kad gaivalinių nelaimių metu nukentės pažeidžiamos grupės, pvz., moterys, vaikai ir neįgalieji;

| G. | kadangi tarptautinė bendruomenė turi moralinę pareigą nuo ciklono „Pam“ nukentėjusioms šalims teikti humanitarinę ir finansinę paramą, įskaitant logistinę ir operatyvinę paramą; |
| --- | --- |

G.

kadangi tarptautinė bendruomenė turi moralinę pareigą nuo ciklono „Pam“ nukentėjusioms šalims teikti humanitarinę ir finansinę paramą, įskaitant logistinę ir operatyvinę paramą;

| H. | kadangi 2015 m. balandžio 30 d. JT OCHA finansinio atsekamumo tarnyba pasiekė savo tikslus užregistruodama 33,4 mln. JAV dolerių finansinių įnašų, įskaitant ES bei jos valstybių narių ir kitų vystymosi partnerių bei tarptautinių finansų įstaigų, taip pat privačių aukų lėšas; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2015 m. balandžio 30 d. JT OCHA finansinio atsekamumo tarnyba pasiekė savo tikslus užregistruodama 33,4 mln. JAV dolerių finansinių įnašų, įskaitant ES bei jos valstybių narių ir kitų vystymosi partnerių bei tarptautinių finansų įstaigų, taip pat privačių aukų lėšas;

| I. | kadangi 2014–2020 m. laikotarpiu ES Vanuatu numatė skirti apie 31 mln. EUR pagal 11-ąjį Europos plėtros fondą, daugiausia dėmesio teikdama kaimo plėtrai pagal nacionalinę orientacinę programą; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2014–2020 m. laikotarpiu ES Vanuatu numatė skirti apie 31 mln. EUR pagal 11-ąjį Europos plėtros fondą, daugiausia dėmesio teikdama kaimo plėtrai pagal nacionalinę orientacinę programą;

| J. | kadangi tokios gaivalinės nelaimės kaip ciklonas „Pam“ parodo mažų besivystančių salų valstybių ekonomikos trapumą ir itin didelį pažeidžiamumą ir pabrėžia, kad daugiau dėmesio reikia skirti jų poreikiams atsparumo didinimo požiūriu; |
| --- | --- |

J.

kadangi tokios gaivalinės nelaimės kaip ciklonas „Pam“ parodo mažų besivystančių salų valstybių ekonomikos trapumą ir itin didelį pažeidžiamumą ir pabrėžia, kad daugiau dėmesio reikia skirti jų poreikiams atsparumo didinimo požiūriu;

| K. | kadangi besivystančios šalys, ypač mažos besivystančios salų valstybės, mažiausiai prisidėjo prie klimato kaitos, tačiau patiria sunkiausias jos socialines pasekmes ir padarinius aplinkai; |
| --- | --- |

K.

kadangi besivystančios šalys, ypač mažos besivystančios salų valstybės, mažiausiai prisidėjo prie klimato kaitos, tačiau patiria sunkiausias jos socialines pasekmes ir padarinius aplinkai;

| L. | kadangi milijonai žmonių visame pasaulyje dėl gaivalinių nelaimių, įskaitant klimato katastrofas, yra priversti migruoti, todėl eskaluojamos humanitarinės krizės, sparti urbanizacija ir su tuo susijęs lūšnynų plitimas bei sulėtėjęs vystymasis AKR šalyse; kadangi šie migrantai neturi oficialaus prieglobsčio statuso; |
| --- | --- |

L.

kadangi milijonai žmonių visame pasaulyje dėl gaivalinių nelaimių, įskaitant klimato katastrofas, yra priversti migruoti, todėl eskaluojamos humanitarinės krizės, sparti urbanizacija ir su tuo susijęs lūšnynų plitimas bei sulėtėjęs vystymasis AKR šalyse; kadangi šie migrantai neturi oficialaus prieglobsčio statuso;

| M. | kadangi kyla jūros lygis ir temperatūra ir vis labiau ekstremalūs meteorologiniai reiškiniai dėl klimato kaitos turės didelį poveikį Ramiojo vandenyno regiono pakrančių ir jūrų ekosistemoms, biologinei įvairovei, vandens ir dirvožemio ištekliams, aprūpinimui maistu ir žmonių pragyvenimui, tokiu būdu darydami neigiamą įtaką BVP augimui Ramiojo vandenyno šalyse; |
| --- | --- |

M.

kadangi kyla jūros lygis ir temperatūra ir vis labiau ekstremalūs meteorologiniai reiškiniai dėl klimato kaitos turės didelį poveikį Ramiojo vandenyno regiono pakrančių ir jūrų ekosistemoms, biologinei įvairovei, vandens ir dirvožemio ištekliams, aprūpinimui maistu ir žmonių pragyvenimui, tokiu būdu darydami neigiamą įtaką BVP augimui Ramiojo vandenyno šalyse;

| N. | kadangi klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos klausimai buvo įtraukti į 2014 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos (COP 20) programą; kadangi tikimasi, kad COP 20 išvados bus Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos (COP 21), kuri vyks 2015 m. gruodžio mėn. Paryžiuje, pagrindas; |
| --- | --- |

N.

kadangi klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos klausimai buvo įtraukti į 2014 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos (COP 20) programą; kadangi tikimasi, kad COP 20 išvados bus Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos (COP 21), kuri vyks 2015 m. gruodžio mėn. Paryžiuje, pagrindas;

| O. | kadangi klimato kaita ir aplinkos būklės blogėjimas yra kliūtis įgyvendinant „Rio+“ darnaus vystymosi tikslus; |
| --- | --- |

O.

kadangi klimato kaita ir aplinkos būklės blogėjimas yra kliūtis įgyvendinant „Rio+“ darnaus vystymosi tikslus;

| 1. | reiškia gilią užuojautą šalims, nukentėjusioms nuo ciklono „Pam“, ir žuvusiųjų šeimoms bei solidarumą su tais, kurie buvo sužeisti ar dėl padarytos žalos liko be pastogės; nuoširdžiai dėkoja visiems humanitarinės pagalbos darbuotojams už jų veiksmus ir pastangas įvykus ciklonui; |
| --- | --- |

1.

reiškia gilią užuojautą šalims, nukentėjusioms nuo ciklono „Pam“, ir žuvusiųjų šeimoms bei solidarumą su tais, kurie buvo sužeisti ar dėl padarytos žalos liko be pastogės; nuoširdžiai dėkoja visiems humanitarinės pagalbos darbuotojams už jų veiksmus ir pastangas įvykus ciklonui;

| 2. | sveikina Vanuatu Vyriausybę ir gyventojus už jų didžiules pastangas įveikti pražūtingus ciklono padarinius; palankiai vertina tai, kad užbaigtas poreikių po nelaimės vertinimas, kuris sudaro galimybę toliau koordinuotai ir laiku įgyvendinti atkūrimo programą; palankiai vertina pagalbą, kurią iki šiol suteikė tarptautiniai paramos teikėjai, įskaitant Europos Sąjungos, AKR valstybių grupės, Jungtinių Tautų ir kitų tarptautinių organizacijų, taip pat kitų išsivysčiusių šalių ir tarptautinių finansų įstaigų neatidėliotinus įnašus; |
| --- | --- |

2.

sveikina Vanuatu Vyriausybę ir gyventojus už jų didžiules pastangas įveikti pražūtingus ciklono padarinius; palankiai vertina tai, kad užbaigtas poreikių po nelaimės vertinimas, kuris sudaro galimybę toliau koordinuotai ir laiku įgyvendinti atkūrimo programą; palankiai vertina pagalbą, kurią iki šiol suteikė tarptautiniai paramos teikėjai, įskaitant Europos Sąjungos, AKR valstybių grupės, Jungtinių Tautų ir kitų tarptautinių organizacijų, taip pat kitų išsivysčiusių šalių ir tarptautinių finansų įstaigų neatidėliotinus įnašus;

| 3. | primygtinai ragina tarptautinę bendruomenę ir toliau teikti bei sustiprinti sutelkimą išteklių, kurių reikia ciklono „Pam“ sugadintai infrastruktūrai Vanuatu, Tuvalu, Saliamono Salose ir Kiribatyje atstatyti ir tai daryti koordinuotai ir veiksmingai; |
| --- | --- |

3.

primygtinai ragina tarptautinę bendruomenę ir toliau teikti bei sustiprinti sutelkimą išteklių, kurių reikia ciklono „Pam“ sugadintai infrastruktūrai Vanuatu, Tuvalu, Saliamono Salose ir Kiribatyje atstatyti ir tai daryti koordinuotai ir veiksmingai;

| 4. | primena, kad teikiant pagalbą ekstremaliosios situacijos atveju Vanuatu atstatymui daugiausia dėmesio reikėtų skirti skubioms ir itin svarbioms sritims, pavyzdžiui, geriamojo vandens tiekimui, sanitarijos infrastruktūrai, aprūpinimo maistu saugumui, švietimui, būstui ir ryšių sistemoms ir infrastruktūrai; |
| --- | --- |

4.

primena, kad teikiant pagalbą ekstremaliosios situacijos atveju Vanuatu atstatymui daugiausia dėmesio reikėtų skirti skubioms ir itin svarbioms sritims, pavyzdžiui, geriamojo vandens tiekimui, sanitarijos infrastruktūrai, aprūpinimo maistu saugumui, švietimui, būstui ir ryšių sistemoms ir infrastruktūrai;

| 5. | pabrėžia, kad dabar labai svarbu, jog tarptautiniai paramos teikėjai veiksmingai koordinuotų humanitarinę veiklą, nes dėmesys nukreipiamas į ilgalaikį atkūrimą ir vystymąsi, ekonomikos augimą, žemės ūkio plėtrą, ypač kaimo vietovėse, ir pagalbą atkuriant turizmo sektorių; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad dabar labai svarbu, jog tarptautiniai paramos teikėjai veiksmingai koordinuotų humanitarinę veiklą, nes dėmesys nukreipiamas į ilgalaikį atkūrimą ir vystymąsi, ekonomikos augimą, žemės ūkio plėtrą, ypač kaimo vietovėse, ir pagalbą atkuriant turizmo sektorių;

| 6. | pabrėžia, kad pagalbos, atstatymo ir vystymosi susiejimas turėtų būti pagrindinė sudedamoji ES šalies nacionalinės orientacinės programos dalis, ypač daug dėmesio skiriant atsparumui siekiant padėti įveikti veiklos ir finansavimo trūkumus tarp pagalbos ir vystymosi etapų; ragina Komisiją užtikrinti, kad jos parama būtų suderinta su Ramiojo vandenyno regionų ir nacionaliniais prioritetais ir remia esamas regionines ir nacionalines įgyvendinimo priemones; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad pagalbos, atstatymo ir vystymosi susiejimas turėtų būti pagrindinė sudedamoji ES šalies nacionalinės orientacinės programos dalis, ypač daug dėmesio skiriant atsparumui siekiant padėti įveikti veiklos ir finansavimo trūkumus tarp pagalbos ir vystymosi etapų; ragina Komisiją užtikrinti, kad jos parama būtų suderinta su Ramiojo vandenyno regionų ir nacionaliniais prioritetais ir remia esamas regionines ir nacionalines įgyvendinimo priemones;

| 7. | taip pat ragina Vanuatu Vyriausybę ir mažų salų valstybių Vyriausybes peržiūrėti savo nacionalinius vystymosi planus, skurdo mažinimo strategijas ir sektorių politiką ir strategiją, siekiant įtraukti priemones tokiose srityse, kaip prisitaikymas prie klimato kaitos ir statybų planavimas, kurios gali padėti užkirsti kelią gaivalinėms nelaimėms ir sumažinti jų padarinius; |
| --- | --- |

7.

taip pat ragina Vanuatu Vyriausybę ir mažų salų valstybių Vyriausybes peržiūrėti savo nacionalinius vystymosi planus, skurdo mažinimo strategijas ir sektorių politiką ir strategiją, siekiant įtraukti priemones tokiose srityse, kaip prisitaikymas prie klimato kaitos ir statybų planavimas, kurios gali padėti užkirsti kelią gaivalinėms nelaimėms ir sumažinti jų padarinius;

| 8. | pabrėžia, kad reikia parengti suderintus regionų metodus ir keistis gerąja patirtimi, kartu pasinaudojant vietos ir tradicinėmis žiniomis, nes tai yra svarbiausia priemonė, padedanti valdyti nelaimių riziką, užtikrinti spartų ir veiksmingą reagavimą į nelaimes ir kovoti su klimato kaita, be kita ko, atsižvelgiant į Ramiojo vandenyno salų veiksmų planą dėl klimato kaitos; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad reikia parengti suderintus regionų metodus ir keistis gerąja patirtimi, kartu pasinaudojant vietos ir tradicinėmis žiniomis, nes tai yra svarbiausia priemonė, padedanti valdyti nelaimių riziką, užtikrinti spartų ir veiksmingą reagavimą į nelaimes ir kovoti su klimato kaita, be kita ko, atsižvelgiant į Ramiojo vandenyno salų veiksmų planą dėl klimato kaitos;

| 9. | ragina tarptautinę bendruomenę nustatyti ir šalinti egzistuojančias teisės spragas ekologinių migrantų apsaugos srityje; siūlo, atsižvelgiant į itin pažeidžiamą salų valstybių, kurios rizikuoja būti apsemtos, padėtį svarstyti prieglobsčio teisės aktus arba regionines ar tarptautines sutartis; taip pat pažymi, kad turėtų būti parengtos ir įdiegtos priemonės, skirtos ekologinių migrantų tapatybei, kultūrai ir tradicijoms apsaugoti; atkreipia dėmesį į Nanseno iniciatyvą, kurios tikslas – pasiekti bendrą sutarimą dėl atsižvelgiant į gaivalines nelaimes ir klimato kaitą perkeltų asmenų apsaugos darbotvarkės ir ragina ES dalyvauti šiame procese; |
| --- | --- |

9.

ragina tarptautinę bendruomenę nustatyti ir šalinti egzistuojančias teisės spragas ekologinių migrantų apsaugos srityje; siūlo, atsižvelgiant į itin pažeidžiamą salų valstybių, kurios rizikuoja būti apsemtos, padėtį svarstyti prieglobsčio teisės aktus arba regionines ar tarptautines sutartis; taip pat pažymi, kad turėtų būti parengtos ir įdiegtos priemonės, skirtos ekologinių migrantų tapatybei, kultūrai ir tradicijoms apsaugoti; atkreipia dėmesį į Nanseno iniciatyvą, kurios tikslas – pasiekti bendrą sutarimą dėl atsižvelgiant į gaivalines nelaimes ir klimato kaitą perkeltų asmenų apsaugos darbotvarkės ir ragina ES dalyvauti šiame procese;

| 10. | pritaria 2015–2030 m. laikotarpio Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programai, nes tai yra labai svarbus žingsnis siekiant spręsti didėjančio nelaimių poveikio ir jų sudėtingumo problemą; pabrėžia, kad reikia įgyvendinti tikslus, priimtus Sendajaus konferencijoje, visų pirma tai, kad reikia viešojo finansavimo ir investicijų į infrastruktūrą, siekiant gamtinių pavojų rizikos prevencijos, tačiau taip pat ir transporto, sveikatos apsaugos, aprūpinimo geriamuoju vandeniu ir švietimo srityse, siekiant užkirsti kelią naujai humanitarinei katastrofai šiame regione; |
| --- | --- |

10.

pritaria 2015–2030 m. laikotarpio Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programai, nes tai yra labai svarbus žingsnis siekiant spręsti didėjančio nelaimių poveikio ir jų sudėtingumo problemą; pabrėžia, kad reikia įgyvendinti tikslus, priimtus Sendajaus konferencijoje, visų pirma tai, kad reikia viešojo finansavimo ir investicijų į infrastruktūrą, siekiant gamtinių pavojų rizikos prevencijos, tačiau taip pat ir transporto, sveikatos apsaugos, aprūpinimo geriamuoju vandeniu ir švietimo srityse, siekiant užkirsti kelią naujai humanitarinei katastrofai šiame regione;

| 11. | ragina vietos augintojus naudotis tokia žemės ūkio įranga ir kultivuoti tokias genetiškai nemodifikuotas sėklas ir augalų veisles, kurios tinka prie klimato ir maisto gamybos sąlygų Vanuatu, kad šalis galėtų kuo greičiau atnaujinti žemės ūkio gamybą ir užtikrinti savo apsirūpinimo maistu saugumą; |
| --- | --- |

11.

ragina vietos augintojus naudotis tokia žemės ūkio įranga ir kultivuoti tokias genetiškai nemodifikuotas sėklas ir augalų veisles, kurios tinka prie klimato ir maisto gamybos sąlygų Vanuatu, kad šalis galėtų kuo greičiau atnaujinti žemės ūkio gamybą ir užtikrinti savo apsirūpinimo maistu saugumą;

| 12. | primena, kad klimato kaita nėra vienintelė aplinkosaugos problema, yra ir plėtros darbotvarkė, kuriai ir ES, ir Ramiojo vandenyno valstybės turėtų teikti didžiausią pirmenybę; pabrėžia, kad, nors besivystančios šalys, ypač mažos besivystančios salų valstybės, mažiausiai prisidėjo prie klimato kaitos, jos patiria sunkiausias jos socialines pasekmes ir padarinius aplinkai; atkreipia dėmesį į tai, kad klimato kaita kelia didelę grėsmę skurdo mažinimui Ramiojo vandenyno regione ir daro neigiamą poveikį žemės ūkiui, žuvininkystei ir koraliniams rifams, turizmui ir sveikatai; |
| --- | --- |

12.

primena, kad klimato kaita nėra vienintelė aplinkosaugos problema, yra ir plėtros darbotvarkė, kuriai ir ES, ir Ramiojo vandenyno valstybės turėtų teikti didžiausią pirmenybę; pabrėžia, kad, nors besivystančios šalys, ypač mažos besivystančios salų valstybės, mažiausiai prisidėjo prie klimato kaitos, jos patiria sunkiausias jos socialines pasekmes ir padarinius aplinkai; atkreipia dėmesį į tai, kad klimato kaita kelia didelę grėsmę skurdo mažinimui Ramiojo vandenyno regione ir daro neigiamą poveikį žemės ūkiui, žuvininkystei ir koraliniams rifams, turizmui ir sveikatai;

| 13. | šiuo požiūriu ragina AKR šalis ir ES valstybes nares užtikrinti, kad įgyvendinant laikotarpio po 2015 m. vystymosi darbotvarkę būtų atsižvelgiama į AKR mažų besivystančių salų valstybių poreikius, visų pirma kalbant apie klimato kaitos poveikį ir atsparumo gaivalinėms nelaimėms didinimą; |
| --- | --- |

13.

šiuo požiūriu ragina AKR šalis ir ES valstybes nares užtikrinti, kad įgyvendinant laikotarpio po 2015 m. vystymosi darbotvarkę būtų atsižvelgiama į AKR mažų besivystančių salų valstybių poreikius, visų pirma kalbant apie klimato kaitos poveikį ir atsparumo gaivalinėms nelaimėms didinimą;

| 14. | pabrėžia, kad šalys, kuriose šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetama daugiausiai pasaulyje, privalo imtis skubių veiksmų, kad nustatytų tikslus ir prisiimtų įsipareigojimus siekdamos gerokai sumažinti savo išmetamų teršalų kiekį, ir padėtų pažeidžiamiausioms šalims prisitaikyti prie klimato kaitos poveikio ir jį mažinti; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad šalys, kuriose šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetama daugiausiai pasaulyje, privalo imtis skubių veiksmų, kad nustatytų tikslus ir prisiimtų įsipareigojimus siekdamos gerokai sumažinti savo išmetamų teršalų kiekį, ir padėtų pažeidžiamiausioms šalims prisitaikyti prie klimato kaitos poveikio ir jį mažinti;

| 15. | pabrėžia, kad COP 21 – tai unikali galimybė išspręsti klimato kaitos problemas ir susieti ją su JT veikla įgyvendinant laikotarpio po 2015 m. vystymosi darbotvarkę; todėl ragina AKR valstybių grupę, ES valstybes nares ir Komisiją COP 21, kuri vyks Paryžiuje, metu ryžtingai daugiausia dėmesio skirti pasirengimui klimato kaitai ir nelaimėms ir jų mažinimui; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad COP 21 – tai unikali galimybė išspręsti klimato kaitos problemas ir susieti ją su JT veikla įgyvendinant laikotarpio po 2015 m. vystymosi darbotvarkę; todėl ragina AKR valstybių grupę, ES valstybes nares ir Komisiją COP 21, kuri vyks Paryžiuje, metu ryžtingai daugiausia dėmesio skirti pasirengimui klimato kaitai ir nelaimėms ir jų mažinimui;

| 16. | ragina vystymosi partnerius ir privatųjį sektorių didinti techninę ir finansinę paramą (taip pat panaudojant novatoriškus finansavimo mechanizmus) Ramiojo vandenyno salų šalių pastangoms pereiti prie alternatyvių ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių, energijos vartojimo efektyvumo, tvaraus transporto, ekosistemų išsaugojimo ir technologijų plėtros bei perdavimo siekiant klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos, visų pirma žemės ir vandens valdymo srityse; |
| --- | --- |

16.

ragina vystymosi partnerius ir privatųjį sektorių didinti techninę ir finansinę paramą (taip pat panaudojant novatoriškus finansavimo mechanizmus) Ramiojo vandenyno salų šalių pastangoms pereiti prie alternatyvių ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių, energijos vartojimo efektyvumo, tvaraus transporto, ekosistemų išsaugojimo ir technologijų plėtros bei perdavimo siekiant klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos, visų pirma žemės ir vandens valdymo srityse;

| 17. | ragina AKR šalis, ypač AKR mažas besivystančias salų valstybes, sukurti mechanizmus, kuriuos taikant į pasirengimą nelaimėms ir jų padarinių švelninimą, humanitarinės pagalbos teikimą ir reagavimo intervenciją bei į atstatymą po nelaimės būtų galima įtraukti viešąjį ir privatųjį sektorius, taip pat nevyriausybines organizacijas; |
| --- | --- |

17.

ragina AKR šalis, ypač AKR mažas besivystančias salų valstybes, sukurti mechanizmus, kuriuos taikant į pasirengimą nelaimėms ir jų padarinių švelninimą, humanitarinės pagalbos teikimą ir reagavimo intervenciją bei į atstatymą po nelaimės būtų galima įtraukti viešąjį ir privatųjį sektorius, taip pat nevyriausybines organizacijas;

| 18. | paveda savo pirmininkams perduoti šią rezoliuciją JT Generaliniam Sekretoriui, AKR ir ES ministrų tarybai, Europos Komisijai, Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujančiai valstybei narei, ES valstybių narių ir AKR valstybių nacionalinėms Vyriausybėms ir nacionaliniams parlamentams, Vanuatu Prezidentui ir Vanuatu parlamento pirmininkui, Ramiojo vandenyno bendrijos sekretoriato generaliniam direktoriui ir Ramiojo vandenyno regiono aplinkos apsaugos programos sekretoriato generaliniam direktoriui. |
| --- | --- |

18.

paveda savo pirmininkams perduoti šią rezoliuciją JT Generaliniam Sekretoriui, AKR ir ES ministrų tarybai, Europos Komisijai, Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujančiai valstybei narei, ES valstybių narių ir AKR valstybių nacionalinėms Vyriausybėms ir nacionaliniams parlamentams, Vanuatu Prezidentui ir Vanuatu parlamento pirmininkui, Ramiojo vandenyno bendrijos sekretoriato generaliniam direktoriui ir Ramiojo vandenyno regiono aplinkos apsaugos programos sekretoriato generaliniam direktoriui.

REZOLIUCIJA (21)

dėl padėties Centrinės Afrikos Respublikoje

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | susitikusi Suvoje (Fidžyje) 2015 m. birželio 15–17 d., |
| --- | --- |

—

susitikusi Suvoje (Fidžyje) 2015 m. birželio 15–17 d.,

| — | atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdama į persvarstytą Kotonu susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į persvarstytą Kotonu susitarimą,

| — | atsižvelgdama į 2013 m. sausio 11 d. Librevilio susitarimą dėl politinės ir karinės krizės Centrinės Afrikos Respublikoje užbaigimo, pasirašytą vadovaujant Centrinės Afrikos valstybių ekonominės bendrijos (CAVEB) valstybių ir Vyriausybių vadovams, kuriame nustatomos krizės Centrinės Afrikos Respublikoje užbaigimo sąlygos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2013 m. sausio 11 d. Librevilio susitarimą dėl politinės ir karinės krizės Centrinės Afrikos Respublikoje užbaigimo, pasirašytą vadovaujant Centrinės Afrikos valstybių ekonominės bendrijos (CAVEB) valstybių ir Vyriausybių vadovams, kuriame nustatomos krizės Centrinės Afrikos Respublikoje užbaigimo sąlygos,

| — | atsižvelgdama į JT Saugumo Tarybos 2013 m. sausio 24 d. Rezoliuciją Nr. 2088 (2013), 2013 m. spalio 10 d. Rezoliuciją Nr. 2121 (2013), 2013 m. gruodžio 5 d. Rezoliuciją Nr. 2127 (2013), 2014 m. sausio 28 d. Rezoliuciją Nr. 2134 (2014), 2014 m. balandžio 10 d. Rezoliuciją Nr. 2149 (2014), 2014 m. spalio 21 d. Rezoliuciją Nr. 2181 (2014), 2015 m. sausio 22 d. Rezoliuciją Nr. 2196 (2015), 2015 m. kovo 26 d. Rezoliuciją Nr. 2212 (2015) ir 2015 m. balandžio 28 d. Rezoliuciją Nr. 2217 (2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į JT Saugumo Tarybos 2013 m. sausio 24 d. Rezoliuciją Nr. 2088 (2013), 2013 m. spalio 10 d. Rezoliuciją Nr. 2121 (2013), 2013 m. gruodžio 5 d. Rezoliuciją Nr. 2127 (2013), 2014 m. sausio 28 d. Rezoliuciją Nr. 2134 (2014), 2014 m. balandžio 10 d. Rezoliuciją Nr. 2149 (2014), 2014 m. spalio 21 d. Rezoliuciją Nr. 2181 (2014), 2015 m. sausio 22 d. Rezoliuciją Nr. 2196 (2015), 2015 m. kovo 26 d. Rezoliuciją Nr. 2212 (2015) ir 2015 m. balandžio 28 d. Rezoliuciją Nr. 2217 (2015),

| — | atsižvelgdama į JT Saugumo Tarybos Pirmininko 2014 m. gruodžio 18 d. Pareiškimą Nr. S/PRST/2014/28, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į JT Saugumo Tarybos Pirmininko 2014 m. gruodžio 18 d. Pareiškimą Nr. S/PRST/2014/28,

| — | atsižvelgdama į 2015 m. sausio 29 d. JT Generalinio Sekretoriaus laišką JT Saugumo Tarybos Pirmininkui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. sausio 29 d. JT Generalinio Sekretoriaus laišką JT Saugumo Tarybos Pirmininkui,

| — | atsižvelgdama į 2014 m. gruodžio 9 d. įvykusį JT Saugumo Tarybos 7  329 posėdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2014 m. gruodžio 9 d. įvykusį JT Saugumo Tarybos 7  329 posėdį,

| — | atsižvelgdama į Tarptautinės tyrimų komisijos padėčiai Centrinės Afrikos Respublikoje tirti 2014 m. gruodžio 19 d. galutinę ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Tarptautinės tyrimų komisijos padėčiai Centrinės Afrikos Respublikoje tirti 2014 m. gruodžio 19 d. galutinę ataskaitą,

| — | atsižvelgdama į tai, kad 2013 m. gegužės mėn. buvo įsteigta Tarptautinė kontaktinė grupė Centrinės Afrikos Respublikos klausimais, kurios užduotis – koordinuoti regionines, žemynines ir tarptautines priemones, taikomas siekiant rasti ilgalaikį šalyje besikartojančių problemų sprendimą; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į tai, kad 2013 m. gegužės mėn. buvo įsteigta Tarptautinė kontaktinė grupė Centrinės Afrikos Respublikos klausimais, kurios užduotis – koordinuoti regionines, žemynines ir tarptautines priemones, taikomas siekiant rasti ilgalaikį šalyje besikartojančių problemų sprendimą;

| — | atsižvelgdama į 2015 m. kovo 16 d. Brazavilyje (Kongo Respublikoje) vykusio septintojo Tarptautinės kontaktinės grupės susitikimo išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. kovo 16 d. Brazavilyje (Kongo Respublikoje) vykusio septintojo Tarptautinės kontaktinės grupės susitikimo išvadas,

| — | atsižvelgdama į Europos Komisijos 2015 m. vasario 16 d. pranešimą spaudai „ES 2015 m. padidina humanitarinę pagalbą iki 156 mln. EUR, kad patenkintų didėjančius Sahelio regiono poreikius“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos Komisijos 2015 m. vasario 16 d. pranešimą spaudai „ES 2015 m. padidina humanitarinę pagalbą iki 156 mln. EUR, kad patenkintų didėjančius Sahelio regiono poreikius“,

| — | atsižvelgdama į 2015 m. birželio 8 d. Jungtinių Tautų vystymo programos pranešimą spaudai „Rinkimams Centrinės Afrikos Respublikoje skubiai reikalingi 21 mln. JAV dolerių“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. birželio 8 d. Jungtinių Tautų vystymo programos pranešimą spaudai „Rinkimams Centrinės Afrikos Respublikoje skubiai reikalingi 21 mln. JAV dolerių“,

| — | atsižvelgdama į 2015 m. gegužės 26 d. Briuselyje vykusią tarptautinę konferenciją Centrinės Afrikos Respublikos klausimais „Nuo humanitarinės pagalbos iki atsparumo“ ir į ryšium su šia konferencija paskelbtą Europos Komisijos pranešimą spaudai „ES didina savo paramą atsigavimui ir vystymuisi Centrinėje Afrikos Respublikoje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. gegužės 26 d. Briuselyje vykusią tarptautinę konferenciją Centrinės Afrikos Respublikos klausimais „Nuo humanitarinės pagalbos iki atsparumo“ ir į ryšium su šia konferencija paskelbtą Europos Komisijos pranešimą spaudai „ES didina savo paramą atsigavimui ir vystymuisi Centrinėje Afrikos Respublikoje“,

| — | atsižvelgdama į 2012 m. gruodžio 21 d., taip pat 2013 m. balandžio 3 ir 18 d. Ndžamenoje (Čade) vykusius Centrinės Afrikos valstybių ekonominės bendrijos (CAVEB) valstybių ir Vyriausybių vadovų neeilinius aukščiausiojo lygio susitikimus ir į sprendimą, priimtą per šiuos susitikimus, įsteigti Nacionalinę pereinamojo laikotarpio tarybą, kad ji vykdytų teisėkūros ir konstitucinius įgaliojimus ir priimtų perėjimo Centrinės Afrikos Respublikoje (CAR) gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2012 m. gruodžio 21 d., taip pat 2013 m. balandžio 3 ir 18 d. Ndžamenoje (Čade) vykusius Centrinės Afrikos valstybių ekonominės bendrijos (CAVEB) valstybių ir Vyriausybių vadovų neeilinius aukščiausiojo lygio susitikimus ir į sprendimą, priimtą per šiuos susitikimus, įsteigti Nacionalinę pereinamojo laikotarpio tarybą, kad ji vykdytų teisėkūros ir konstitucinius įgaliojimus ir priimtų perėjimo Centrinės Afrikos Respublikoje (CAR) gaires,

| — | atsižvelgdama į 1998 m. Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą, kurį CAR ratifikavo 2001 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1998 m. Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą, kurį CAR ratifikavo 2001 m.,

| — | atsižvelgdama į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, į 1979 m. Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, į 1981 m. Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją ir į 1989 m. Vaiko teisių konvenciją, pagal kurią draudžiama vaikus įtraukti į ginkluotus konfliktus, – visas šias konvencijas CAR ratifikavo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, į 1979 m. Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, į 1981 m. Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją ir į 1989 m. Vaiko teisių konvenciją, pagal kurią draudžiama vaikus įtraukti į ginkluotus konfliktus, – visas šias konvencijas CAR ratifikavo,

| — | atsižvelgdama į 2005 m. spalio 24 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos Rezoliuciją Nr. 60/1 dėl 2005 m. pasaulio aukščiausio lygio susitikimo rezultatų, ypač į jos 138–140 dalis dėl atsakomybės saugoti gyventojus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2005 m. spalio 24 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos Rezoliuciją Nr. 60/1 dėl 2005 m. pasaulio aukščiausio lygio susitikimo rezultatų, ypač į jos 138–140 dalis dėl atsakomybės saugoti gyventojus,

| — | atsižvelgdama į Vaiko teisių konvencijos fakultatyvinį protokolą dėl vaikų dalyvavimo ginkluotuose konfliktuose, kurį CAR pasirašė, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Vaiko teisių konvencijos fakultatyvinį protokolą dėl vaikų dalyvavimo ginkluotuose konfliktuose, kurį CAR pasirašė,

| — | atsižvelgdama į tai, kad Afrikos Sąjungos Taikos ir saugumo taryba 2013 m. spalio 10 d. priėmė persvarstytą Operacijų koncepciją; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į tai, kad Afrikos Sąjungos Taikos ir saugumo taryba 2013 m. spalio 10 d. priėmė persvarstytą Operacijų koncepciją;

| — | atsižvelgdama į 2015 m. vasario 9 d. Europos Sąjungos Tarybos išvadas dėl Centrinės Afrikos Respublikos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. vasario 9 d. Europos Sąjungos Tarybos išvadas dėl Centrinės Afrikos Respublikos,

| — | atsižvelgdama į 2013 m. sausio 17 d., 2013 m. rugsėjo 12 d. ir 2013 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento rezoliucijas dėl padėties CAR, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2013 m. sausio 17 d., 2013 m. rugsėjo 12 d. ir 2013 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento rezoliucijas dėl padėties CAR,

| — | atsižvelgdama į 2013 m. birželio 19 d. ir 2014 m. kovo 19 d. savo rezoliucijas dėl CAR, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2013 m. birželio 19 d. ir 2014 m. kovo 19 d. savo rezoliucijas dėl CAR,

| A. | kadangi Centrinės Afrikos Respublikoje – šalyje, turinčioje daug gamtinių išteklių, kelis dešimtmečius vyrauja politinis nestabilumas ir kadangi 70 % jos gyventojų gyvena žemiau skurdo ribos; |
| --- | --- |

A.

kadangi Centrinės Afrikos Respublikoje – šalyje, turinčioje daug gamtinių išteklių, kelis dešimtmečius vyrauja politinis nestabilumas ir kadangi 70 % jos gyventojų gyvena žemiau skurdo ribos;

| B. | kadangi dėl dvejus metus trukusio pilietinio karo po organizacijos „Seleka“ valdžios perėmimo kilo pražūtinga politinė ir humanitarinė krizė; |
| --- | --- |

B.

kadangi dėl dvejus metus trukusio pilietinio karo po organizacijos „Seleka“ valdžios perėmimo kilo pražūtinga politinė ir humanitarinė krizė;

| C. | kadangi 2014 m. sausio 20 d. Nacionalinė pereinamojo laikotarpio taryba išrinko naują laikiną valstybės vadovę Catherine Samba-Panza; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2014 m. sausio 20 d. Nacionalinė pereinamojo laikotarpio taryba išrinko naują laikiną valstybės vadovę Catherine Samba-Panza;

| D. | kadangi už žmogaus teisių pažeidimus ir karo nusikaltimus atsakingi asmenys nėra teisiami, nes CAR turi netinkamą nacionalinę teisinę sistemą, kuri sudaro nebaudžiamumo atmosferą; |
| --- | --- |

D.

kadangi už žmogaus teisių pažeidimus ir karo nusikaltimus atsakingi asmenys nėra teisiami, nes CAR turi netinkamą nacionalinę teisinę sistemą, kuri sudaro nebaudžiamumo atmosferą;

| E. | kadangi, nors saugumo padėtis pagerėjo, banditizmo, plėšikavimo veiksmai ir įtampa tarp bendruomenių tęsiasi ir veikia gyvulių augintojus; |
| --- | --- |

E.

kadangi, nors saugumo padėtis pagerėjo, banditizmo, plėšikavimo veiksmai ir įtampa tarp bendruomenių tęsiasi ir veikia gyvulių augintojus;

| F. | kadangi JT taikdariai pagerino civilių apsaugą sostinėje, tačiau susiduria su sunkumais vykdydami savo įgaliojimus kitose šalies dalyse, į kurias negali patekti dėl ten esančių ginkluotų grupuočių; kadangi daug išpuolių įvykdyta prieš JT taikdarius ir humanitarinės pagalbos darbuotojus; |
| --- | --- |

F.

kadangi JT taikdariai pagerino civilių apsaugą sostinėje, tačiau susiduria su sunkumais vykdydami savo įgaliojimus kitose šalies dalyse, į kurias negali patekti dėl ten esančių ginkluotų grupuočių; kadangi daug išpuolių įvykdyta prieš JT taikdarius ir humanitarinės pagalbos darbuotojus;

| G. | kadangi dėl nestabilumo CAR 70 % vaikų nelanko mokyklos ir daugiau kaip 6  000 vaikų yra paimti į ginkluotąsias pajėgas ir ginkluotąsias grupuotes; kadangi 2015 m. gegužės 5 d. CAR sudarė susitarimą paleisti vaikus karius; |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl nestabilumo CAR 70 % vaikų nelanko mokyklos ir daugiau kaip 6  000 vaikų yra paimti į ginkluotąsias pajėgas ir ginkluotąsias grupuotes; kadangi 2015 m. gegužės 5 d. CAR sudarė susitarimą paleisti vaikus karius;

| H. | kadangi Jungtinių Tautų ataskaitoje, parengtoje 2014 m., tačiau leidinyje The Guardian paskelbtoje tik 2015 m. balandžio 29 d., teigiama, kad tam tikras skaičius Prancūzijos karių, dislokuotų, kad palaikytų taiką CAR, įtariami seksualiniu nepilnamečių išnaudojimu; |
| --- | --- |

H.

kadangi Jungtinių Tautų ataskaitoje, parengtoje 2014 m., tačiau leidinyje The Guardian paskelbtoje tik 2015 m. balandžio 29 d., teigiama, kad tam tikras skaičius Prancūzijos karių, dislokuotų, kad palaikytų taiką CAR, įtariami seksualiniu nepilnamečių išnaudojimu;

| I. | kadangi JT Saugumo Taryba leido padidinti Jungtinių Tautų daugialypės integruotos stabilizavimo misijos Centrinės Afrikos Respublikoje (MINUSCA) darbuotojų skaičių ir nusprendė jos įgaliojimus pratęsti iki 2016 m. balandžio 30 d. ir nustatyti tokį jos leidžiamą dydį: 10  750 karių, įskaitant 480 karinių stebėtojų ir pareigūnų, ir 2  080 policijos darbuotojų, įskaitant 400 policijos pareigūnų ir 40 kalėjimo pareigūnų; |
| --- | --- |

I.

kadangi JT Saugumo Taryba leido padidinti Jungtinių Tautų daugialypės integruotos stabilizavimo misijos Centrinės Afrikos Respublikoje (MINUSCA) darbuotojų skaičių ir nusprendė jos įgaliojimus pratęsti iki 2016 m. balandžio 30 d. ir nustatyti tokį jos leidžiamą dydį: 10  750 karių, įskaitant 480 karinių stebėtojų ir pareigūnų, ir 2  080 policijos darbuotojų, įskaitant 400 policijos pareigūnų ir 40 kalėjimo pareigūnų;

| J. | kadangi ketinant atkurti valstybės saugumą ir valdžią finansinė pagalba yra esminė; kadangi ši pagalba negali būti teikiama tik su sąlyga, kad bus užtikrintas nulinis rizikos lygis ar visiškas saugumas; |
| --- | --- |

J.

kadangi ketinant atkurti valstybės saugumą ir valdžią finansinė pagalba yra esminė; kadangi ši pagalba negali būti teikiama tik su sąlyga, kad bus užtikrintas nulinis rizikos lygis ar visiškas saugumas;

| K. | kadangi ketinant rengti rinkimus ir organizuoti porinkiminį perėjimą būtinas minimalus administracinis valstybės pertvarkymas; kadangi kuo skubiausiai reikalinga papildoma 21,2 mln. JAV dolerių suma, kad būtų galima finansuoti rinkimus, kuriuos CAR ketinama surengti iki 2015 m. pabaigos; |
| --- | --- |

K.

kadangi ketinant rengti rinkimus ir organizuoti porinkiminį perėjimą būtinas minimalus administracinis valstybės pertvarkymas; kadangi kuo skubiausiai reikalinga papildoma 21,2 mln. JAV dolerių suma, kad būtų galima finansuoti rinkimus, kuriuos CAR ketinama surengti iki 2015 m. pabaigos;

| L. | kadangi Europos Sąjunga – svarbiausia CAR humanitarinės pagalbos ir vystymosi sričių partnerė; kadangi 2014 m. liepos 15 d. ES įsteigė savo pirmąjį CAR skirtą patikos fondą; kadangi 2013 ir 2014 m. ES suteikė 377 mln. EUR siekiančią humanitarinę pagalbą ir 2015 m. jau mobilizavo papildomą 47 mln. EUR sumą; kadangi 2015 m. gegužės 26 d. Briuselyje vykusioje tarptautinėje konferencijoje Komisija visą savo pagalbos CAR sumą padidino 72 mln. EUR; |
| --- | --- |

L.

kadangi Europos Sąjunga – svarbiausia CAR humanitarinės pagalbos ir vystymosi sričių partnerė; kadangi 2014 m. liepos 15 d. ES įsteigė savo pirmąjį CAR skirtą patikos fondą; kadangi 2013 ir 2014 m. ES suteikė 377 mln. EUR siekiančią humanitarinę pagalbą ir 2015 m. jau mobilizavo papildomą 47 mln. EUR sumą; kadangi 2015 m. gegužės 26 d. Briuselyje vykusioje tarptautinėje konferencijoje Komisija visą savo pagalbos CAR sumą padidino 72 mln. EUR;

| M. | kadangi 2015 m. gegužės 27 d. buvo prieinama tik 21 % finansavimo, reikalingo Humanitarinės pagalbos teikimo CAR planui; |
| --- | --- |

M.

kadangi 2015 m. gegužės 27 d. buvo prieinama tik 21 % finansavimo, reikalingo Humanitarinės pagalbos teikimo CAR planui;

| N. | kadangi priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti žmogaus teises, yra pagrindinis Kotonu susitarimo elementas; kadangi Nacionalinė pereinamojo laikotarpio taryba priėmė įstatymą, pagal kurį CAR įsteigiamas specialus baudžiamasis teismas patiems rimčiausiems nusikaltimams tirti ir karo nusikaltimų bei nusikaltimų žmogiškumui vykdytojams persekioti, ir šį įstatymą glaudžiai bendradarbiaudama su Tarptautiniu baudžiamuoju teismu paskelbė valstybės vadovė; |
| --- | --- |

N.

kadangi priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti žmogaus teises, yra pagrindinis Kotonu susitarimo elementas; kadangi Nacionalinė pereinamojo laikotarpio taryba priėmė įstatymą, pagal kurį CAR įsteigiamas specialus baudžiamasis teismas patiems rimčiausiems nusikaltimams tirti ir karo nusikaltimų bei nusikaltimų žmogiškumui vykdytojams persekioti, ir šį įstatymą glaudžiai bendradarbiaudama su Tarptautiniu baudžiamuoju teismu paskelbė valstybės vadovė;

| O. | kadangi 2015 m. sausio 20 d. paskelbtoje Tarptautinės tyrimų komisijos padėčiai Centrinės Afrikos Respublikoje tirti galutinėje ataskaitoje daroma išvada, kad visos Vyriausybės pajėgos, pavaldžios buvusiam prezidentui Fr. Bozizė, ir grupuotės „Seleka“ ir „anti-Balaka“ įvykdė rimtus tarptautinės humanitarinės teisės ir žmogaus teisių nusikaltimus; |
| --- | --- |

O.

kadangi 2015 m. sausio 20 d. paskelbtoje Tarptautinės tyrimų komisijos padėčiai Centrinės Afrikos Respublikoje tirti galutinėje ataskaitoje daroma išvada, kad visos Vyriausybės pajėgos, pavaldžios buvusiam prezidentui Fr. Bozizė, ir grupuotės „Seleka“ ir „anti-Balaka“ įvykdė rimtus tarptautinės humanitarinės teisės ir žmogaus teisių nusikaltimus;

| P. | kadangi Bangyje vykęs nacionalinis forumas rekomendavo rinkimus surengti iki 2015 m. pabaigos ir kadangi šią rekomendaciją patvirtino CAVEB; |
| --- | --- |

P.

kadangi Bangyje vykęs nacionalinis forumas rekomendavo rinkimus surengti iki 2015 m. pabaigos ir kadangi šią rekomendaciją patvirtino CAVEB;

| Q. | kadangi geografinė CAR pozicija yra strateginė stengiantis kovoti su terorizmo plitimu Centrinėje Afrikoje; |
| --- | --- |

Q.

kadangi geografinė CAR pozicija yra strateginė stengiantis kovoti su terorizmo plitimu Centrinėje Afrikoje;

| 1. | džiaugiasi Centrinės Afrikos Respublikoje pagal naujausius susitarimus padaryta pažanga, tačiau lieka susirūpinusi dėl saugumo, humanitarinės ir ekonominės padėties; |
| --- | --- |

1.

džiaugiasi Centrinės Afrikos Respublikoje pagal naujausius susitarimus padaryta pažanga, tačiau lieka susirūpinusi dėl saugumo, humanitarinės ir ekonominės padėties;

| 2. | patvirtina savo paramą CAR nepriklausomybei, vienybei ir teritoriniam vientisumui; primena nesikišimo ir regioninio bendradarbiavimo principų svarbą; |
| --- | --- |

2.

patvirtina savo paramą CAR nepriklausomybei, vienybei ir teritoriniam vientisumui; primena nesikišimo ir regioninio bendradarbiavimo principų svarbą;

| 3. | dar kartą patvirtina, kad remia Laikinosios Prezidentės Catherine Samba-Panza ir Tarptautinės kontaktinės grupės Centrinės Afrikos Respublikos klausimais pastangas užbaigti perėjimo procesą siekiant užtikrinti stabilumą, saugumą ir įvairių konflikto šalių susitaikymą; |
| --- | --- |

3.

dar kartą patvirtina, kad remia Laikinosios Prezidentės Catherine Samba-Panza ir Tarptautinės kontaktinės grupės Centrinės Afrikos Respublikos klausimais pastangas užbaigti perėjimo procesą siekiant užtikrinti stabilumą, saugumą ir įvairių konflikto šalių susitaikymą;

| 4. | dar kartą išreiškia savo paramą 2013 m. sausio 11 d. Librevilio susitarimui ir 2013 m. balandžio 18 d. Ndžameno gairėms, kaip priemonėms, kurios yra esminės siekiant atkurti konstitucinę tvarką; |
| --- | --- |

4.

dar kartą išreiškia savo paramą 2013 m. sausio 11 d. Librevilio susitarimui ir 2013 m. balandžio 18 d. Ndžameno gairėms, kaip priemonėms, kurios yra esminės siekiant atkurti konstitucinę tvarką;

| 5. | palankiai vertina tai, kad įvyko Bangio susitaikymo forumas ir kad pasirašytas 2015 m. gegužės 10 d. Nusiginklavimo, demobilizacijos, reintegracijos ir repatriacijos susitarimas, taip pat ragina visas šalis jį greitai ir veiksmingai įgyvendinti ir tarptautinę bendruomenę suteikti šiam tikslui reikalingą finansavimą; |
| --- | --- |

5.

palankiai vertina tai, kad įvyko Bangio susitaikymo forumas ir kad pasirašytas 2015 m. gegužės 10 d. Nusiginklavimo, demobilizacijos, reintegracijos ir repatriacijos susitarimas, taip pat ragina visas šalis jį greitai ir veiksmingai įgyvendinti ir tarptautinę bendruomenę suteikti šiam tikslui reikalingą finansavimą;

| 6. | palaiko ginkluotųjų ir saugumo pajėgų reformą ir tai, kad Centrinės Afrikos Respublikoje tęsiama Jungtinių Tautų daugialypė integruota stabilizavimo misija; |
| --- | --- |

6.

palaiko ginkluotųjų ir saugumo pajėgų reformą ir tai, kad Centrinės Afrikos Respublikoje tęsiama Jungtinių Tautų daugialypė integruota stabilizavimo misija;

| 7. | palankiai vertina veiksmingą MISCA, Europos Sąjungos karinės operacijos Centrinės Afrikos Respublikoje (EUFOR CAR) ir „Sangaris“ (Prancūzijos pajėgų) misijos darbą; palankiai vertina tai, kad dislokuota Europos Sąjungos karinė patariamoji misija Centrinės Afrikos Respublikoje, tačiau apgailestauja, kad daugelis valstybių narių prisideda nepakankamai; ragina tarptautinę bendruomenę padidinti savo karinius pajėgumus šalyje ir suteikti visą reikiamą paramą tarptautinėms saugumo pajėgoms, kurios daugiausia yra afrikietiškos, sustiprinti; |
| --- | --- |

7.

palankiai vertina veiksmingą MISCA, Europos Sąjungos karinės operacijos Centrinės Afrikos Respublikoje (EUFOR CAR) ir „Sangaris“ (Prancūzijos pajėgų) misijos darbą; palankiai vertina tai, kad dislokuota Europos Sąjungos karinė patariamoji misija Centrinės Afrikos Respublikoje, tačiau apgailestauja, kad daugelis valstybių narių prisideda nepakankamai; ragina tarptautinę bendruomenę padidinti savo karinius pajėgumus šalyje ir suteikti visą reikiamą paramą tarptautinėms saugumo pajėgoms, kurios daugiausia yra afrikietiškos, sustiprinti;

| 8. | ragina pereinamąsias valdžios institucijas tęsti savo pastangas atkurti pasitikėjimą tarp visų CAR gyventojų ir įvykdyti daugelį turimų uždavinių, kaip kad pabėgėlių repatriacija, šalies viduje perkeltų asmenų grąžinimas, vietos valdžios institucijų atkūrimas, teismų sistemos ir veiksmingos administracinės infrastruktūros įsteigimas, kova su korupcija ir pagrindinių paslaugų, ypač sveikatos ir švietimo srityje, atkūrimas; |
| --- | --- |

8.

ragina pereinamąsias valdžios institucijas tęsti savo pastangas atkurti pasitikėjimą tarp visų CAR gyventojų ir įvykdyti daugelį turimų uždavinių, kaip kad pabėgėlių repatriacija, šalies viduje perkeltų asmenų grąžinimas, vietos valdžios institucijų atkūrimas, teismų sistemos ir veiksmingos administracinės infrastruktūros įsteigimas, kova su korupcija ir pagrindinių paslaugų, ypač sveikatos ir švietimo srityje, atkūrimas;

| 9. | atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu iki 2015 m. pabaigos surengti laisvus, sąžiningus ir skaidrius rinkimus, atvirus visiems, įskaitant į šalį grįžtančius asmenis ir tuos, kurie buvo perkelti jos viduje; |
| --- | --- |

9.

atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu iki 2015 m. pabaigos surengti laisvus, sąžiningus ir skaidrius rinkimus, atvirus visiems, įskaitant į šalį grįžtančius asmenis ir tuos, kurie buvo perkelti jos viduje;

| 10. | ragina tarptautinę bendruomenę suteikti visus reikalingus išteklius, kad būtų galima surengti šiuos rinkimus, ypač naudojant pagalbos rengiant rinkimus programą; |
| --- | --- |

10.

ragina tarptautinę bendruomenę suteikti visus reikalingus išteklius, kad būtų galima surengti šiuos rinkimus, ypač naudojant pagalbos rengiant rinkimus programą;

| 11. | išreiškia savo susirūpinimą dėl humanitarinės padėties ir rimto maisto trūkumo Centrinės Afrikos Respublikoje; ragina tarptautinę bendruomenę sutelkti visus reikalingus išteklius ir pagerinti įvairių pagalbos teikėjų koordinavimą; |
| --- | --- |

11.

išreiškia savo susirūpinimą dėl humanitarinės padėties ir rimto maisto trūkumo Centrinės Afrikos Respublikoje; ragina tarptautinę bendruomenę sutelkti visus reikalingus išteklius ir pagerinti įvairių pagalbos teikėjų koordinavimą;

| 12. | džiaugiasi, kad Europos Sąjunga reaguodama į humanitarinę krizę padidino paramą; išreiškia savo susirūpinimą dėl to, kad ribojamos galimybės teikti humanitarinę pagalbą, ir smerkia agresijos prieš humanitarinę pagalbą teikiančius darbuotojus atvejus; palankiai vertina Europos Sąjungos sprendimą siųsti lėšas į Čadą ir Kamerūną siekiant finansuoti jų humanitarinės pagalbos teikimo CAR gyventojams pastangas; |
| --- | --- |

12.

džiaugiasi, kad Europos Sąjunga reaguodama į humanitarinę krizę padidino paramą; išreiškia savo susirūpinimą dėl to, kad ribojamos galimybės teikti humanitarinę pagalbą, ir smerkia agresijos prieš humanitarinę pagalbą teikiančius darbuotojus atvejus; palankiai vertina Europos Sąjungos sprendimą siųsti lėšas į Čadą ir Kamerūną siekiant finansuoti jų humanitarinės pagalbos teikimo CAR gyventojams pastangas;

| 13. | ragina tarptautinę bendruomenę padėti kaimyninėms CAR šalims, jaučiančioms šio konflikto poveikį, ypač padėti joms priimti pabėgėlius; |
| --- | --- |

13.

ragina tarptautinę bendruomenę padėti kaimyninėms CAR šalims, jaučiančioms šio konflikto poveikį, ypač padėti joms priimti pabėgėlius;

| 14. | ragina CAR valdžios institucijas imtis praktinių priemonių, gaunant paramą iš MINUSCA, kad apsaugotų civilius gyventojus ir užtikrintų savo teritorijos saugumą ir vientisumą tuo pačiu visapusiškai laikydamosi savo įsipareigojimų pagal tarptautinę humanitarinę teisę ir pabėgėlių teisę; |
| --- | --- |

14.

ragina CAR valdžios institucijas imtis praktinių priemonių, gaunant paramą iš MINUSCA, kad apsaugotų civilius gyventojus ir užtikrintų savo teritorijos saugumą ir vientisumą tuo pačiu visapusiškai laikydamosi savo įsipareigojimų pagal tarptautinę humanitarinę teisę ir pabėgėlių teisę;

| 15. | itin smerkia tebesitęsiantį smurtą, nuo kurio nukentėjo tiek daug žmonių ir dėl kurio bėgti buvo priversti daugiau kaip 8 50  000 asmenų, taip pat smerkia tarptautinės humanitarinės teisės ir žmogaus teisių pažeidimus, įskaitant neteisminius ir neatidėliotinus mirties bausmės vykdymus, priverstinius dingimus, savavališkus areštus ir kalinimą, kankinimą ir seksualinį smurtą, taip pat ragina labiau padėti aukoms, ypač teikiant seksualinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugas; |
| --- | --- |

15.

itin smerkia tebesitęsiantį smurtą, nuo kurio nukentėjo tiek daug žmonių ir dėl kurio bėgti buvo priversti daugiau kaip 8 50  000 asmenų, taip pat smerkia tarptautinės humanitarinės teisės ir žmogaus teisių pažeidimus, įskaitant neteisminius ir neatidėliotinus mirties bausmės vykdymus, priverstinius dingimus, savavališkus areštus ir kalinimą, kankinimą ir seksualinį smurtą, taip pat ragina labiau padėti aukoms, ypač teikiant seksualinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugas;

| 16. | ragina CAR Vyriausybę remti Tarptautinio baudžiamojo teismo vykdomą karo nusikaltimų ir nusikaltimų žmogiškumui tyrimą ir ragina CAR valdžios institucijas nustatyti, persekioti ir nubausti už šiuos nusikaltimus atsakingus asmenis; |
| --- | --- |

16.

ragina CAR Vyriausybę remti Tarptautinio baudžiamojo teismo vykdomą karo nusikaltimų ir nusikaltimų žmogiškumui tyrimą ir ragina CAR valdžios institucijas nustatyti, persekioti ir nubausti už šiuos nusikaltimus atsakingus asmenis;

| 17. | ragina nedelsiant įgyvendinti 2015 m. gegužės 5 d. susitarimą paleisti vaikus karius; |
| --- | --- |

17.

ragina nedelsiant įgyvendinti 2015 m. gegužės 5 d. susitarimą paleisti vaikus karius;

| 18. | ragina Jungtines Tautas skaidriai bendradarbiauti su Prancūzijos valdžios institucijomis tiriant kaltinimus, kad Prancūzijos kariai prievartavo vaikus; |
| --- | --- |

18.

ragina Jungtines Tautas skaidriai bendradarbiauti su Prancūzijos valdžios institucijomis tiriant kaltinimus, kad Prancūzijos kariai prievartavo vaikus;

| 19. | džiaugiasi JT Saugumo Tarybos sprendimu dėl ginklų embargo taikymo Centrinės Afrikos Respublikai; |
| --- | --- |

19.

džiaugiasi JT Saugumo Tarybos sprendimu dėl ginklų embargo taikymo Centrinės Afrikos Respublikai;

| 20. | ragina CAR valdžios institucijas parengti nacionalinę strategiją kovai su nelegaliu gamtinių išteklių naudojimu ir jų kontrabandos tinklais ir rekomenduoja priimti gaires su aiškiais rodikliais ir išorės stebėjimo sistema, kuri sudarytų sąlygas CAR vėl prisijungti prie Kimberley proceso ir Gavybos pramonės skaidrumo iniciatyvos; |
| --- | --- |

20.

ragina CAR valdžios institucijas parengti nacionalinę strategiją kovai su nelegaliu gamtinių išteklių naudojimu ir jų kontrabandos tinklais ir rekomenduoja priimti gaires su aiškiais rodikliais ir išorės stebėjimo sistema, kuri sudarytų sąlygas CAR vėl prisijungti prie Kimberley proceso ir Gavybos pramonės skaidrumo iniciatyvos;

| 21. | ragina skubiai pradėti taikyti privalomus Europos teisės aktus siekiant neleisti veiklos vykdytojams, įskaitant ir veiklos vykdytojus už Europos ribų, Europos rinkose pardavinėti mineralų, kuriais finansuojami konfliktai; |
| --- | --- |

21.

ragina skubiai pradėti taikyti privalomus Europos teisės aktus siekiant neleisti veiklos vykdytojams, įskaitant ir veiklos vykdytojus už Europos ribų, Europos rinkose pardavinėti mineralų, kuriais finansuojami konfliktai;

| 22. | siūlo, kad Jungtinės Tautos, prižiūrint MINUSCA, įsteigtų kovos su deimantų, aukso ir dramblio kaulo kontrabanda ir kariniu brakonieriavimu skyrių; |
| --- | --- |

22.

siūlo, kad Jungtinės Tautos, prižiūrint MINUSCA, įsteigtų kovos su deimantų, aukso ir dramblio kaulo kontrabanda ir kariniu brakonieriavimu skyrių;

| 23. | palankiai vertina tai, kad Europos Sąjunga įsteigė Bekou patikos fondą ir kad Prancūzija, Vokietija, Nyderlandai, Italija ir Šveicarija jam suteikė lėšų, ir ragina kitas ES valstybes nares bei pagalbos teikėjus prie jo prisidėti; |
| --- | --- |

23.

palankiai vertina tai, kad Europos Sąjunga įsteigė Bekou patikos fondą ir kad Prancūzija, Vokietija, Nyderlandai, Italija ir Šveicarija jam suteikė lėšų, ir ragina kitas ES valstybes nares bei pagalbos teikėjus prie jo prisidėti;

| 24. | primena, kad moterų ir pilietinės visuomenės dalyvavimas ir atstovavimas perėjimo procese yra esminiai, jei norima, kad šis procesas būtų sėkmingas; |
| --- | --- |

24.

primena, kad moterų ir pilietinės visuomenės dalyvavimas ir atstovavimas perėjimo procese yra esminiai, jei norima, kad šis procesas būtų sėkmingas;

| 25. | remia religinių institucijų pastangas užkirsti kelią religinio pobūdžio konfliktui ir išsaugoti tradicinį taikų sambūvį; |
| --- | --- |

25.

remia religinių institucijų pastangas užkirsti kelią religinio pobūdžio konfliktui ir išsaugoti tradicinį taikų sambūvį;

| 26. | ragina savo pirmininkus šią rezoliuciją perduoti AKR ir ES tarybai, Europos Komisijai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, CAR pereinamosioms valdžios institucijoms, Afrikos Sąjungos institucijoms, Centrinės Afrikos valstybių ekonominei bendrijai ir Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui. |
| --- | --- |

26.

ragina savo pirmininkus šią rezoliuciją perduoti AKR ir ES tarybai, Europos Komisijai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, CAR pereinamosioms valdžios institucijoms, Afrikos Sąjungos institucijoms, Centrinės Afrikos valstybių ekonominei bendrijai ir Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui.

---

(1)  Priimta AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos 2015 m. birželio 17 d. Suvoje (Fidžyje).

1

(2)  Priimta AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos 2015 m. birželio 17 d. Suvoje (Fidžyje).

2

(3)  OL L 317 E, 2000 12 15, p. 3.

3

(4)  OL L 287 E, 2010 11 4, p. 3.

4

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0386.

5

(6)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/PDF/?uri=CELEX%3A52011DC0637&qid=1412922281378&from=EN

6

(7)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/69/700&Lang=E

7

(8)  http://www.un.org/esa/ffd/wp-content/uploads/2015/01/FfD_Elements-paper_drafting-session.pdf

8

(9)  Priimta AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos 2015 m. birželio 17 d. Suvoje (Fidžyje).

9

(10)  OL L 317, 2000 12 15, p. 3.

10

(11)  OL L 287, 2005 10 28, p. 4.

11

(12)  OL L 287, 2010 11 4, p. 3.

12

(13)  OL C 72 E, 2014 3 11, p. 21.

13

(14)  Priimta AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos 2015 m. birželio 17 d. Suvoje (Fidžyje).

14

(15)  OL C 15 E, 2010 1 21, p. 1.

15

(16)  OL C 67 E, 2010 3 18, p. 44.

16

(17)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0086.

17

(18)  P7_TA -PROV(2013)0578.

18

(19)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0094.

19

(20)  Priimti tekstai, P8_TA(2014)0063.

20

(21)  Priimta AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos 2015 m. birželio 17 d. Suvoje (Fidžyje).

21

---