# Jurnalul Oficial C 375/2015

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 375 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5812 noiembrie 2015 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 375

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5812 noiembrie 2015

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2015/C 375/01 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.7752 – ACE/Chubb) (
  1
  ) | 1 |
| 2015/C 375/02 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.7585 – NXP Semiconductors/Freescale Semiconductor) (
  1
  ) | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2015/C 375/01

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.7752 – ACE/Chubb) (
  1
  )

1

1

2015/C 375/02

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.7585 – NXP Semiconductors/Freescale Semiconductor) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2015/C 375/03 | Decizia Consiliului din 10 noiembrie 2015 de adoptare a poziției Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 8 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2015 | 2 |
| | Comisia Europeană |
| 2015/C 375/04 | Rata de schimb a monedei euro | 3 |
| 2015/C 375/05 | Aviz interpretativ privind indicarea originii mărfurilor originare din teritoriile ocupate de Israel începând cu iunie 1967 | 4 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2015/C 375/03

Decizia Consiliului din 10 noiembrie 2015 de adoptare a poziției Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 8 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2015

2

Comisia Europeană

2015/C 375/04

Rata de schimb a monedei euro

3

2015/C 375/05

Aviz interpretativ privind indicarea originii mărfurilor originare din teritoriile ocupate de Israel începând cu iunie 1967

4

---

| | V   Anunţuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENŢEI |
| | Comisia Europeană |
| 2015/C 375/06 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.7817 – OBI/bauMax Standort Steyr) (
  1
  ) | 7 |
| 2015/C 375/07 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.7573 – DMK/DOC Kaas) (
  1
  ) | 8 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2015/C 375/08 | Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 9 |

V   Anunţuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENŢEI

Comisia Europeană

2015/C 375/06

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.7817 – OBI/bauMax Standort Steyr) (
  1
  )

1

7

2015/C 375/07

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.7573 – DMK/DOC Kaas) (
  1
  )

1

8

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2015/C 375/08

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

9

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 12.11.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 375/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 375/1

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.7752 – ACE/Chubb)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2015/C 375/01)

La 6 noiembrie 2015, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32015M7752. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32015M7752. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 12.11.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 375/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 375/1

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.7585 – NXP Semiconductors/Freescale Semiconductor)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2015/C 375/02)

La 17 septembrie 2015, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) coroborat cu articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32015M7585. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32015M7585. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 12.11.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 375/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 375/2

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 10 noiembrie 2015

de adoptare a poziției Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 8 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2015

(2015/C 375/03)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 314, coroborat cu Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 106a,

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 (1) al Consiliului, în special articolul 41,

întrucât:

| | |
| --- | --- |

DECIDE:

Articol unic

Poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 8 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2015 a fost adoptată la 10 noiembrie 2015.

Textul integral poate fi accesat pentru consultare sau descărcare pe site-ul web al Consiliului: http://www.consilium.europa.eu/

Adoptată la Bruxelles, 10 noiembrie 2015.

Pentru Consiliu

Președintele

P. GRAMEGNA

---

(1)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

1

(2)  JO L 69, 13.3.2015, p. 1.

2

---

Comisia Europeană

| 12.11.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 375/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 375/3

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

11 noiembrie 2015

(2015/C 375/04)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,0716 |
| JPY | yen japonez | 131,90 |
| DKK | coroana daneză | 7,4604 |
| GBP | lira sterlină | 0,70600 |
| SEK | coroana suedeză | 9,3290 |
| CHF | franc elvețian | 1,0783 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 9,2230 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 27,022 |
| HUF | forint maghiar | 311,70 |
| PLN | zlot polonez | 4,2215 |
| RON | leu românesc nou | 4,4366 |
| TRY | lira turcească | 3,0929 |
| AUD | dolar australian | 1,5183 |
| CAD | dolar canadian | 1,4213 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,3060 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6344 |
| SGD | dolar Singapore | 1,5236 |
| KRW | won sud-coreean | 1 238,51 |
| ZAR | rand sud-african | 15,2006 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 6,8235 |
| HRK | kuna croată | 7,6205 |
| IDR | rupia indoneziană | 14 551,32 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,6634 |
| PHP | peso Filipine | 50,475 |
| RUB | rubla rusească | 69,0860 |
| THB | baht thailandez | 38,446 |
| BRL | real brazilian | 4,0013 |
| MXN | peso mexican | 17,9011 |
| INR | rupie indiană | 70,9780 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,0716

JPY

yen japonez

131,90

DKK

coroana daneză

7,4604

GBP

lira sterlină

0,70600

SEK

coroana suedeză

9,3290

CHF

franc elvețian

1,0783

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

9,2230

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

27,022

HUF

forint maghiar

311,70

PLN

zlot polonez

4,2215

RON

leu românesc nou

4,4366

TRY

lira turcească

3,0929

AUD

dolar australian

1,5183

CAD

dolar canadian

1,4213

HKD

dolar Hong Kong

8,3060

NZD

dolar neozeelandez

1,6344

SGD

dolar Singapore

1,5236

KRW

won sud-coreean

1 238,51

ZAR

rand sud-african

15,2006

CNY

yuan renminbi chinezesc

6,8235

HRK

kuna croată

7,6205

IDR

rupia indoneziană

14 551,32

MYR

ringgit Malaiezia

4,6634

PHP

peso Filipine

50,475

RUB

rubla rusească

69,0860

THB

baht thailandez

38,446

BRL

real brazilian

4,0013

MXN

peso mexican

17,9011

INR

rupie indiană

70,9780

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 12.11.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 375/4 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 375/4

---

Aviz interpretativ privind indicarea originii mărfurilor originare din teritoriile ocupate de Israel începând cu iunie 1967

(2015/C 375/05)

| 1. | În conformitate cu dreptul internațional, Uniunea Europeană nu recunoaște suveranitatea Israelului asupra teritoriilor ocupate de Israel începând cu iunie 1967, și anume Înălțimile Golan, Fâșia Gaza și Cisiordania, inclusiv Ierusalimul de Est, și nu le consideră ca fiind parte integrantă din teritoriul Israelului (1), indiferent de statutul juridic care le este conferit de dreptul național israelian (2). Uniunea a subliniat că nu va recunoaște nicio modificare a frontierelor anterioare anului 1967, cu excepția modificărilor convenite de părțile la procesul de pace din Orientul Mijlociu (PPOM) (3). |
| --- | --- |

1.

În conformitate cu dreptul internațional, Uniunea Europeană nu recunoaște suveranitatea Israelului asupra teritoriilor ocupate de Israel începând cu iunie 1967, și anume Înălțimile Golan, Fâșia Gaza și Cisiordania, inclusiv Ierusalimul de Est, și nu le consideră ca fiind parte integrantă din teritoriul Israelului (1), indiferent de statutul juridic care le este conferit de dreptul național israelian (2). Uniunea a subliniat că nu va recunoaște nicio modificare a frontierelor anterioare anului 1967, cu excepția modificărilor convenite de părțile la procesul de pace din Orientul Mijlociu (PPOM) (3).

| 2. | Aplicarea legislației în vigoare a Uniunii privind indicarea originii produselor în cazul mărfurilor originare din teritoriile ocupate de Israel a făcut obiectul unor avize și orientări adoptate de autoritățile relevante din mai multe state membre. Este nevoie, într-adevăr, de dispoziții clare destinate consumatorilor, agenților economici și autorităților naționale în ceea ce privește legislația în vigoare în Uniune privind informațiile care indică originea produselor originare din teritoriile ocupate de Israel (4). Scopul unui astfel de demers este, de asemenea, de a asigura respectarea pozițiilor și a angajamentelor Uniunii, în conformitate cu dreptul internațional, în ceea ce privește nerecunoașterea de către Uniune a suveranității Israelului asupra teritoriilor ocupate de Israel începând cu iunie 1967. Prezentul aviz urmărește, de asemenea, să asigure menținerea unui comerț deschis și fluid, nu împiedică fluxurile comerciale și nu ar trebui interpretat în acest mod. |
| --- | --- |

2.

Aplicarea legislației în vigoare a Uniunii privind indicarea originii produselor în cazul mărfurilor originare din teritoriile ocupate de Israel a făcut obiectul unor avize și orientări adoptate de autoritățile relevante din mai multe state membre. Este nevoie, într-adevăr, de dispoziții clare destinate consumatorilor, agenților economici și autorităților naționale în ceea ce privește legislația în vigoare în Uniune privind informațiile care indică originea produselor originare din teritoriile ocupate de Israel (4). Scopul unui astfel de demers este, de asemenea, de a asigura respectarea pozițiilor și a angajamentelor Uniunii, în conformitate cu dreptul internațional, în ceea ce privește nerecunoașterea de către Uniune a suveranității Israelului asupra teritoriilor ocupate de Israel începând cu iunie 1967. Prezentul aviz urmărește, de asemenea, să asigure menținerea unui comerț deschis și fluid, nu împiedică fluxurile comerciale și nu ar trebui interpretat în acest mod.

| 3. | Prezentul aviz nu creează norme legislative noi. Deși prezentul aviz reflectă interpretarea de către Comisie a legislației Uniunii în materie, asigurarea aplicării normelor relevante rămâne responsabilitatea principală a statelor membre. În conformitate cu jurisprudența, păstrând totodată posibilitatea alegerii sancțiunilor aplicabile pentru încălcările dreptului Uniunii, statele membre trebuie să se asigure că acestea au un caracter efectiv, proporțional și disuasiv (5). Comisia, în calitate de gardian al tratatelor, asigură respectarea acestor obligații de către statele membre, dacă este necesar, prin intermediul acțiunilor în constatarea neîndeplinirii obligațiilor. Prezentul aviz nu aduce atingere altor cerințe prevăzute de legislația Uniunii și interpretării pe care ar putea-o oferi Curtea de Justiție. |
| --- | --- |

3.

Prezentul aviz nu creează norme legislative noi. Deși prezentul aviz reflectă interpretarea de către Comisie a legislației Uniunii în materie, asigurarea aplicării normelor relevante rămâne responsabilitatea principală a statelor membre. În conformitate cu jurisprudența, păstrând totodată posibilitatea alegerii sancțiunilor aplicabile pentru încălcările dreptului Uniunii, statele membre trebuie să se asigure că acestea au un caracter efectiv, proporțional și disuasiv (5). Comisia, în calitate de gardian al tratatelor, asigură respectarea acestor obligații de către statele membre, dacă este necesar, prin intermediul acțiunilor în constatarea neîndeplinirii obligațiilor. Prezentul aviz nu aduce atingere altor cerințe prevăzute de legislația Uniunii și interpretării pe care ar putea-o oferi Curtea de Justiție.

| 4. | Mai multe dispoziții ale legislației Uniunii prevăd actualmente obligația indicării originii produsului în cauză. Această obligație se referă deseori la desemnarea „țării de origine” (6), dar uneori se folosesc și alte expresii, precum „locul de proveniență”, pentru produsele alimentare (7). Sub rezerva unor dispoziții contrare specifice ale legislației Uniunii în materie, în principiu, stabilirea țării de origine a produselor alimentare se va baza pe regulile de origine nepreferențiale ale Uniunii prevăzute în legislația vamală (8). |
| --- | --- |

4.

Mai multe dispoziții ale legislației Uniunii prevăd actualmente obligația indicării originii produsului în cauză. Această obligație se referă deseori la desemnarea „țării de origine” (6), dar uneori se folosesc și alte expresii, precum „locul de proveniență”, pentru produsele alimentare (7). Sub rezerva unor dispoziții contrare specifice ale legislației Uniunii în materie, în principiu, stabilirea țării de origine a produselor alimentare se va baza pe regulile de origine nepreferențiale ale Uniunii prevăzute în legislația vamală (8).

| 5. | Atunci când dispozițiile relevante ale legislației Uniunii prevăd în mod explicit indicarea originii produsului în cauză, informațiile trebuie să fie corecte și să nu fie de natură să inducă în eroare consumatorii. |
| --- | --- |

5.

Atunci când dispozițiile relevante ale legislației Uniunii prevăd în mod explicit indicarea originii produsului în cauză, informațiile trebuie să fie corecte și să nu fie de natură să inducă în eroare consumatorii.

| 6. | Atunci când indicarea originii nu este obligatorie, dacă originea este menționată din proprie inițiativă, informațiile trebuie să fie corecte și să nu fie de natură să inducă în eroare consumatorii (9). |
| --- | --- |

6.

Atunci când indicarea originii nu este obligatorie, dacă originea este menționată din proprie inițiativă, informațiile trebuie să fie corecte și să nu fie de natură să inducă în eroare consumatorii (9).

| 7. | Având în vedere că Înălțimile Golan și Cisiordania (inclusiv Ierusalimul de Est) (10) nu fac parte integrantă din teritoriul Israelului, în conformitate cu dreptul internațional, mențiunea „produs din Israel” (11) se consideră a fi incorectă și de natură să inducă în eroare consumatorii, în temeiul legislației menționate. |
| --- | --- |

7.

Având în vedere că Înălțimile Golan și Cisiordania (inclusiv Ierusalimul de Est) (10) nu fac parte integrantă din teritoriul Israelului, în conformitate cu dreptul internațional, mențiunea „produs din Israel” (11) se consideră a fi incorectă și de natură să inducă în eroare consumatorii, în temeiul legislației menționate.

| 8. | Dată fiind obligativitatea indicării originii, va trebui utilizată o altă expresie, care să țină seama de statutul cunoscut al acestor teritorii. |
| --- | --- |

8.

Dată fiind obligativitatea indicării originii, va trebui utilizată o altă expresie, care să țină seama de statutul cunoscut al acestor teritorii.

| 9. | Pentru produsele din Palestina (12) care nu sunt originare din colonii, ar putea fi folosite mențiuni care nu induc în eroare în ceea ce privește originea geografică, corespunzând totodată practicilor internaționale, precum „produs din Cisiordania (produs palestinian)” (13), „produs din Gaza” sau „produs din Palestina”. |
| --- | --- |

9.

Pentru produsele din Palestina (12) care nu sunt originare din colonii, ar putea fi folosite mențiuni care nu induc în eroare în ceea ce privește originea geografică, corespunzând totodată practicilor internaționale, precum „produs din Cisiordania (produs palestinian)” (13), „produs din Gaza” sau „produs din Palestina”.

| 10. | Pentru produsele din Cisiordania sau din Înălțimile Golan care sunt originare din colonii, nu poate fi acceptată o indicare a originii care să se limiteze la „produs din Înălțimile Golan” sau „produs din Cisiordania”. Chiar dacă mențiunile respective ar desemna zona mai extinsă sau teritoriul din care este originar produsul, lipsa unor informații geografice suplimentare care să indice faptul că produsul este originar din coloniile israeliene ar induce consumatorii în eroare cu privire la adevărata origine a produsului. În astfel de cazuri, trebuie adăugată sintagma „colonie israeliană” sau o expresie echivalentă, de exemplu între paranteze. Astfel, se pot folosi expresii precum „produs din Înălțimile Golan (colonie israeliană)” sau „produs din Cisiordania (colonie israeliană)”. |
| --- | --- |

10.

Pentru produsele din Cisiordania sau din Înălțimile Golan care sunt originare din colonii, nu poate fi acceptată o indicare a originii care să se limiteze la „produs din Înălțimile Golan” sau „produs din Cisiordania”. Chiar dacă mențiunile respective ar desemna zona mai extinsă sau teritoriul din care este originar produsul, lipsa unor informații geografice suplimentare care să indice faptul că produsul este originar din coloniile israeliene ar induce consumatorii în eroare cu privire la adevărata origine a produsului. În astfel de cazuri, trebuie adăugată sintagma „colonie israeliană” sau o expresie echivalentă, de exemplu între paranteze. Astfel, se pot folosi expresii precum „produs din Înălțimile Golan (colonie israeliană)” sau „produs din Cisiordania (colonie israeliană)”.

| 11. | În orice caz, în conformitate cu legislația Uniunii în materie de protecție a consumatorilor, indicarea originii devine obligatorie dacă, în cazul produselor alimentare, omiterea acestor informații ar induce consumatorii în eroare cu privire la adevărata origine a produsului (14), iar, în cazul tuturor celorlalte produse, dacă omiterea unor informații care sunt importante, în funcție de context, pentru luarea unei decizii comerciale în cunoștință de cauză îl face sau l-ar putea face pe consumatorul mediu să ia o decizie comercială pe care nu ar fi luat-o altfel (15). În astfel de cazuri, exemplele oferite în alineatul precedent ar fi pertinente. |
| --- | --- |

11.

În orice caz, în conformitate cu legislația Uniunii în materie de protecție a consumatorilor, indicarea originii devine obligatorie dacă, în cazul produselor alimentare, omiterea acestor informații ar induce consumatorii în eroare cu privire la adevărata origine a produsului (14), iar, în cazul tuturor celorlalte produse, dacă omiterea unor informații care sunt importante, în funcție de context, pentru luarea unei decizii comerciale în cunoștință de cauză îl face sau l-ar putea face pe consumatorul mediu să ia o decizie comercială pe care nu ar fi luat-o altfel (15). În astfel de cazuri, exemplele oferite în alineatul precedent ar fi pertinente.

| 12. | Informațiile cu privire la origine sunt adesea puse la dispoziția agenților economici în diverse forme (16). De multe ori, informațiile cu privire la originea produselor pot fi găsite în documentele vamale. Dacă produsele beneficiază de tratament preferențial la import, ele vor fi însoțite de dovada originii preferențiale eliberată de Israel (17) sau de autoritățile palestiniene (18). Alte documente, precum facturile, documentele de livrare și cele de transport, pot oferi o indicare a originii produsului. Dacă informațiile cu privire la origine nu sunt disponibile în documentele însoțitoare, agenții economici le pot solicita direct de la furnizorii sau importatorii produselor. |
| --- | --- |

12.

Informațiile cu privire la origine sunt adesea puse la dispoziția agenților economici în diverse forme (16). De multe ori, informațiile cu privire la originea produselor pot fi găsite în documentele vamale. Dacă produsele beneficiază de tratament preferențial la import, ele vor fi însoțite de dovada originii preferențiale eliberată de Israel (17) sau de autoritățile palestiniene (18). Alte documente, precum facturile, documentele de livrare și cele de transport, pot oferi o indicare a originii produsului. Dacă informațiile cu privire la origine nu sunt disponibile în documentele însoțitoare, agenții economici le pot solicita direct de la furnizorii sau importatorii produselor.

---

(1)  A se vedea cauza C-386/08, Brita, Rep., 2010, p. I-1289, punctele 47 și 53.

(2)  În conformitate cu legislația israeliană, Ierusalimul de Est și Înălțimile Golan sunt anexate statului Israel, în timp ce Cisiordania este denumită „teritoriile”.

(3)  A se vedea, printre altele, concluziile Consiliului Afaceri Externe privind PPOM adoptate la 14 mai 2012, 10 decembrie 2012 și 17 noiembrie 2014.

(4)  Interpretarea din prezentul aviz a ceea ce constituie informațiile privind originea în conformitate cu legislația Uniunii se va aplica oricărei dispoziții viitoare care va avea un conținut similar cu dispozițiile în vigoare reglementate de prezentul aviz.

(5)  A se vedea, printre altele, cauza 68/88, Comisia/Grecia, Rec., 1989, p. 2965, punctele 23 și 24; cauza C-326/88 Hansen, Rec., 1990, p. I-2911, punctul 17; cauzele conexate C-387/02, C-391/02 și C-403/02, Berlusconi și alții, Rec., 2005, p. I-3565, punctul 65.

(6)  A se vedea, de exemplu: pentru produse cosmetice articolul 19 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind produsele cosmetice, (JO L 342, 22.12.2009, p. 59); pentru fructe și legume proaspete: Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 671), precum și articolul 6 și partea A punctul 4 litera (B) din anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate (JO L 157, 15.6.2011, p. 1); pentru pește: articolul 38 din Regulamentul (UE) nr. 1379/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor pescărești și de acvacultură, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1184/2006 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 104/2000 al Consiliului (JO L 354, 28.12.2013, p. 1); pentru vin: articolul 119 alineatul (1) litera (e) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și articolul 55 din Regulamentul (CE) nr. 607/2009 al Comisiei din 14 iulie 2009 de stabilire a unor norme de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 479/2008 al Consiliului în ceea ce privește denumirile de origine protejate și indicațiile geografice protejate, mențiunile tradiționale, etichetarea și prezentarea anumitor produse vitivinicole (JO L 193, 24.7.2009, p. 60); pentru miere: articolul 2 alineatul (4) din Directiva 2001/110/CE a Consiliului din 20 decembrie 2001 privind mierea (JO L 10, 12.1.2002, p. 47); pentru uleiul de măsline: articolul 4 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 29/2012 al Comisiei din 13 ianuarie 2012 privind standardele de comercializare a uleiului de măsline (JO L 12, 14.1.2012, p. 14); pentru carnea de vită și mânzat: articolele 13-15 din Regulamentul (CE) nr. 1760/2000 al Consiliului și al Parlamentului European din 17 iulie 2000 de stabilire a unui sistem de identificare și înregistrare a bovinelor și privind etichetarea cărnii de vită și mânzat și a produselor din carne de vită și mânzat și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 820/97 al Consiliului (JO L 204, 11.8.2000, p. 1); pentru carnea de pasăre preambalată originară din țări terțe: articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 543/2008 al Comisiei din 16 iunie 2008 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește standardele de comercializare a cărnii de pasăre (JO L 157, 17.6.2008, p. 46); pentru carnea proaspătă, refrigerată sau congelată de animale din specia porcină, ovină, caprină și de pasăre: anexa XI la Regulamentul (UE) nr. 1169/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2011 privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1924/2006 și (CE) nr. 1925/2006 ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Directivei 87/250/CEE a Comisiei, a Directivei 90/496/CEE a Consiliului, a Directivei 1999/10/CE a Comisiei, a Directivei 2000/13/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a Directivelor 2002/67/CE și 2008/5/CE ale Comisiei și a Regulamentului (CE) nr. 608/2004 al Comisiei (JO L 304, 22.11.2011, p. 18) și articolele 5-8 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1337/2013 al Comisiei din 13 decembrie 2013 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1169/2011 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește indicarea țării de origine sau a locului de proveniență pentru carnea proaspătă, refrigerată sau congelată de animale din specia porcină, ovină, caprină și de păsări de curte (JO L 335, 14.12.2013, p. 19).

(7)  articolul 2 alineatul (2) litera (g) și articolul 26 din Regulamentul (UE) nr. 1169/2011.

(8)  Considerentul 33 și articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1169/2011.

(9)  Articolul 6 alineatul (1) din Directiva 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2005 privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori și de modificare a Directivei 84/450/CEE a Consiliului, a Directivelor 97/7/CE, 98/27/CE și 2002/65/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și al Consiliului („Directiva privind practicile comerciale neloiale”) (JO L 149, 11.6.2005, p. 22), care menționează de asemenea „originea geografică sau comercială” ca fiind un element din cauza căruia o practică ar putea induce în eroare, precum și articolele 26 alineatul (3) și 36 din Regulamentul (UE) nr. 1169/2011.

(10)  Nu au mai existat colonii israeliene în Gaza începând cu 2005.

(11)  Sau expresii comparabile, precum „originar din”, „produs din” sau „fabricat în”, care ar putea, de asemenea, fi utilizate în funcție de context.

(12)  Această desemnare nu trebuie interpretată ca fiind o recunoaștere a statului Palestina și nu aduce atingere pozițiilor individuale ale statelor membre în ceea ce privește această chestiune.

(13)  A se menționa, de asemenea, Ierusalimul de Est, dacă este necesar.

(14)  articolul 26 alineatul (2) litera (a) și alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1169/2011.

(15)  articolul 7 alineatul (1) din Directiva 2005/29/CE.

(16)  A se vedea, de exemplu, pentru produsele alimentare, în ceea ce privește relația dintre comercianții cu amănuntul și furnizorii acestora, articolul 8 din Regulamentul (UE) nr. 1169/2011.

(17)  A se vedea, în această privință, Avizul adresat importatorilor – Importurile din Israel în UE (JO C 232, 3.8.2012, p. 5).

(18)  O serie de produse din Cisiordania, din Gaza și din Ierusalimul de Est sunt reglementate de Acordul de asociere euro-mediteranean interimar privind schimburile comerciale și cooperarea dintre Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Organizația pentru Eliberarea Palestinei (OLP), care acționează în numele Autorității Palestiniene din Cisiordania și Fâșia Gaza, pe de altă parte, semnat la Bruxelles la 24 februarie 1997 (JO L 187, 16.7.1997, p. 3).

---

V Anunţuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENŢEI

Comisia Europeană

| 12.11.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 375/7 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 375/7

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.7817 – OBI/bauMax Standort Steyr)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2015/C 375/06)

| 1. | La 4 noiembrie 2015, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse, prin care întreprinderea OBI Group Holding SE & Co. KGaA („OBI”, Germania) și întreprinderile sale afiliate, care aparțin grupului Tengelmann (Germania), dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra bauMax Steyr, un magazin de vânzare cu amănuntul care aparține bauMax AG (Austria), prin achiziționare de active și prin alte mijloace. |
| --- | --- |

1.

La 4 noiembrie 2015, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse, prin care întreprinderea OBI Group Holding SE & Co. KGaA („OBI”, Germania) și întreprinderile sale afiliate, care aparțin grupului Tengelmann (Germania), dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra bauMax Steyr, un magazin de vânzare cu amănuntul care aparține bauMax AG (Austria), prin achiziționare de active și prin alte mijloace.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:
  —   în cazul întreprinderii OBI: operarea de magazine de bricolaj și a unui sistem de franciză pentru magazine de bricolaj în mai multe țări europene și în Rusia;
  —   în cazul bauMax Steyr: operarea unui magazin de bricolaj. |
| --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—   în cazul întreprinderii OBI: operarea de magazine de bricolaj și a unui sistem de franciză pentru magazine de bricolaj în mai multe țări europene și în Rusia;

—   în cazul bauMax Steyr: operarea unui magazin de bricolaj.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei Europene, cu numărul de referință M.7817 – OBI/bauMax Standort Steyr, prin fax (+32 22964301), prin e-mail, la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu, sau prin poștă, la următoarea adresă:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei Europene, cu numărul de referință M.7817 – OBI/bauMax Standort Steyr, prin fax (+32 22964301), prin e-mail, la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu, sau prin poștă, la următoarea adresă:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

---

| 12.11.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 375/8 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 375/8

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.7573 – DMK/DOC Kaas)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2015/C 375/07)

| 1. | La data de 5 noiembrie 2015, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea DMK Deutsches Milchkontor GmbH („DMK”, Germania) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra întregii întreprinderi DOC Kaas BV („DOC Kaas”, Țările de Jos), prin încheierea unui contract de swap și cumpărare. |
| --- | --- |

1.

La data de 5 noiembrie 2015, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea DMK Deutsches Milchkontor GmbH („DMK”, Germania) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra întregii întreprinderi DOC Kaas BV („DOC Kaas”, Țările de Jos), prin încheierea unui contract de swap și cumpărare.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:
  —   în cazul întreprinderii DMK: dezvoltarea, realizarea și comercializarea unei game largi de produse lactate, cum ar fi produse lactate de bază, brânză, produse pe bază de zer, alimente pentru bebeluși, înghețată, produse de sănătate și ingrediente lactate pentru industria alimentară;
  —   în cazul întreprinderii DOC Kaas: dezvoltarea, producerea și distribuirea de brânză de tip neerlandez și alte tipuri de brânză cu pastă tare și semitare și, într-o măsură mai mică, producerea și distribuirea de smântână și produse pe bază de zer. |
| --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—   în cazul întreprinderii DMK: dezvoltarea, realizarea și comercializarea unei game largi de produse lactate, cum ar fi produse lactate de bază, brânză, produse pe bază de zer, alimente pentru bebeluși, înghețată, produse de sănătate și ingrediente lactate pentru industria alimentară;

—   în cazul întreprinderii DOC Kaas: dezvoltarea, producerea și distribuirea de brânză de tip neerlandez și alte tipuri de brânză cu pastă tare și semitare și, într-o măsură mai mică, producerea și distribuirea de smântână și produse pe bază de zer.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei, cu numărul de referință M.7573 – DMK/DOC Kaas, prin fax (+32 22964301), prin e-mail, la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu, sau prin poștă, la următoarea adresă:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei, cu numărul de referință M.7573 – DMK/DOC Kaas, prin fax (+32 22964301), prin e-mail, la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu, sau prin poștă, la următoarea adresă:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 12.11.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 375/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 375/9

---

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(2015/C 375/08)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1).

DOCUMENT UNIC

„SLAVONSKI KULEN”/„SLAVONSKI KULIN”

Nr. UE: HR-PGI-0005-01216-20.3.2014

DOP ( ) IGP ( X )

1.   Denumirea (denumirile)

„Slavonski kulen”/„Slavonski kulin”

2.   Statul membru sau țara terță

Republica Croația

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tipul de produs

Clasa 1.2. Produse din carne (preparate, sărate, afumate etc.)

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” este un cârnat conservat, preparat dintr-un amestec de bucăți de carne de porc de cea mai bună calitate, grăsime dorsală, sare și condimente, cu care se umple cecul unui porc. Intestinul umplut este supus unor procese succesive de fermentare, afumare la rece, uscare și maturare, de-a lungul unei perioade de cel puțin 150 de zile.

Indiferent de diversele intervale de timp în care poate începe producția cârnatului, la finalul procesului de producție de minimum 150 de zile, toți cârnații „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” ai tuturor producătorilor trebuie să prezinte proprietățile fizico-chimice și organoleptice prevăzute la punctul 3.2.

La exterior, „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” prezintă o formă cilindrică ce poate varia în funcție de dimensiunea și volumul cecului de porc. Culoarea cârnatului, între maro deschis și maro închis, este uniformă, fără niciun defect, iar învelișul, care nu prezintă defecte, riduri sau crăpături, este legat cu o sforicică din fibre de cânepă care intră în adânciturile naturale ale cecului. Secțiunea transversală dezvăluie particule de carne și grăsime bine amestecate, fără nicio urmă de țesut conjunctiv. Culoarea cărnii variază între roșu deschis și roșu închis, în vreme ce grăsimea este albă spre portocaliu, iar cârnatul (kulen) fie nu prezintă o margine exterioară de culoare închisă, fie marginea respectivă este puțin pronunțată.

Cârnatul are o aromă plăcută, de fum de lemne de foioase pe dinafară și de carne de porc fermentată, boia și usturoi, cu o ușoară notă de fum pe dinăuntru. Cârnatul are o consistență fermă, nu este friabil, se pretează bine la feliere și este ușor de mestecat. Gustul este intens, de carne de porc fermentată și maturată, sărat și picant, dar fără note acide sau amare.

La momentul comercializării, „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” trebuie să cântărească cel puțin 900 g și trebuie să prezinte următoarele proprietăți fizico-chimice: conținut de apă de maximum 40 %, conținut de grăsime de maximum 35 % și o activitate a apei (aw) mai mică de 0,90.

3.3.   Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

„Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” se produce doar din carne provenită de la porci fătați și îngrășați în aria geografică indicată la punctul 4 Trebuie utilizați descendenți ai unor porci de rasă pură și crescuți în aria delimitată, din rasa autohtonă Negru de Slavonia, din rasa de porc mare de Yorkshire și din rasa Landrace suedez, precum și obținuți prin încrucișări și retroîncrucișări între două dintre aceste rase și prin încrucișări între trei rase, între care două trebuie să fie dintre rasele menționate, iar a treia trebuie să fie rasa Duroc. Trebuie să se utilizeze masculi castrați și femele (purcele și tinere scroafe care nu sunt destinate reproducerii) cu vârste între 12 și 20 de luni cu o greutate finală de minimum 140 kg.

În „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” se utilizează doar următoarele categorii de carne de porc: prima (I) – piciorul (fără gambă), cotletul și părțile dorsale ale mușchiului longissimus dorsi; a doua (II) – carnea de pe omoplați (fără picioarele anterioare); și a treia (III) – carnea de pe gât și grăsimea fermă de pe spate (maximum 10 %). Cecul curățat și scurs de apă este utilizat ca înveliș pentru cârnat. Umplutura este condimentată cu sare, boia roșie iute și dulce și usturoi.

3.4.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Toate etapele producției de „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin”, inclusiv îngrășarea porcilor, trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată la punctul 4 Procesul de producție include prepararea umpluturii, fermentarea, afumarea la rece, uscarea și maturarea. Ciclul de producție se încadrează în perioada 1 noiembrie-31 martie.

3.5.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. a produsului la care se referă denumirea înregistrată

—

3.6.   Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

—

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Cârnatul „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” este produs într-o parte limitată a regiunii Slavonia din Croația. Această arie cuprinde teritoriile administrative ale orașelor și comunelor din următoarele cantoane:

Vukovar-Srijem: în întregime; următoarele orașe și comune din cantonul Osijek-Baranja: Belišće, Donji Miholjac, Đakovo, Našice, Osijek, Valpovo, Antunovac, Bizovac, Čepin, Donja Motičina, Drenje, Đurđenovac, Erdut, Ernestinovo, Feričanci, Gorjani, Koška, Levanjska Varoš, Magadenovac, Marijanci, Petrijevci, Podgorač, Podravska Moslavina, Punitovci, Satnica Đakovačka, Semeljci, Strizivojna, Šodolovci, Trnava, Viljevo, Viškovci, Vladislavci și Vuka; cantonul Slavonski Brod-Posavina: în întregime; cantonul Požega-Slavonia: în întregime; următoarele orașe și comune din cantonul Sisak-Moslavina: Lipovljani, Kutina (satele Banova Jaruga, Međurić, Jamarica și Janja Lipa), Novska și Jasenovac; următoarele orașe și comune din cantonul Bjelovar-Bilogora: Garešnica (satele Duhovi, Gornji Uljanik, Uljanik, Uljanički Brijeg și Hrastovac), Dežanovac, Končanica, Đulovac, Sirač și Daruvar; următoarele orașe și comune din cantonul Virovitica-Podravina: Virovitica, Slatina, Orahovica, Crnac, Čačinci, Čađavica, Gradina, Lukač, Mikleuš, Nova Bukovica, Pitomača (satele Stari Gradac, Starogradački Marof și Križnica), Sopje, Suhopolje, Špišić Bukovica, Voćin și Zdenci.

5.   Legătura cu aria geografică

Legătura dintre produsul „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” și aria geografică din care provine se bazează pe următorii factori: priceperea tradițională a producătorilor locali și condițiile climatice prielnice pentru prelucrarea și conservarea cărnii în mod natural.

Dovezile istorice arată că producția acestui cârnat (kulen) în Slavonia datează de cel puțin 200 de ani. Slavonia, o zonă cu o puternică tradiție de cultivare a plantelor și de creștere a animalelor, a oferit dintotdeauna condiții optime pentru creșterea porcilor și pentru prelucrarea cărnii de porc. Dezvoltarea comercială mai intensivă a creșterii porcilor în Slavonia a început după retragerea turcilor și instituirea Frontierei militare croate în secolul al XVII-lea, când a început creșterea la scară largă a porcilor pentru consumul militarilor și pentru marile centre de consum. La început, porcii erau crescuți mai ales pentru șuncă și slănină și abia mai târziu, când s-a dezvoltat meseria de măcelar, a luat avânt producția de mezeluri precum kulen.

Slavonia are o climă continentală moderată, cu ierni friguroase și veri călduroase. Sacrificarea porcilor și producția de „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” au loc, în mod tradițional, iarna, când temperaturile scăzute ale aerului oferă condiții naturale optime pentru prelucrarea cărnii. În perioada noiembrie-martie, temperatura medie a aerului este de 0,2-6,9 °C, ceea ce asigură o protecție naturală bună împotriva deteriorării cărnii.

Restricțiile impuse în ceea ce privește originea porcilor sunt motivate de tradiția de producție a cârnatului „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” și de reputația produsului pe piață. „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” este un produs al tradiției slavone de sacrificare la începutul iernii a porcilor grei crescuți pe plan local, pentru a se obține carne, slănină și produse din carne uscată care să susțină comunitatea locală de-a lungul anului următor. Sacrificarea porcilor potrivit tradiției slavone cuprindea toate etapele, de la sacrificarea efectivă a animalelor la producția, afumarea și uscarea produselor tradiționale din carne conservată. Sacrificarea porcilor era un eveniment social important, la care luau parte rudele, prietenii și vecinii și care era urmat de un ospăț cu muzică și dans. „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” se producea din carnea porcilor crescuți în cadrul aceleiași ferme private sau cumpărați de la fermele învecinate. Tradiția continuă și în prezent. Nu există dovezi care să indice că „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” ar fi fost produs vreodată din carne de porc de altă proveniență decât din Slavonia.

Caracteristicile organoleptice și fizico-chimice ale cârnatului „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” se datorează atât metodei de producție, cât și tradiției și priceperii localnicilor. Producția de „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” s-a bazat dintotdeauna pe îndemânarea și priceperea specifice ale producătorilor locali în ceea ce privește materiile prime și procesul de producție. Doar bucățile de carne și grăsimea dorsală de cea mai bună calitate, obținute de la porci mai grei și mai înaintați în vârstă crescuți pe plan local, se utilizează în procesul de producție. Rețeta tradițională respectată pentru producție prevede un amestec de condimente de origine complet naturală: boia roșie dulce și iute, usturoi și sare de masă. Grăsimea constituie doar o mică parte a umpluturii (până la 10 %), ceea ce înseamnă că, datorită conținutului său foarte bogat de carne, cârnatul „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” este un produs de valoare ridicată, dar și unul dintre cele mai greu de uscat.

Introducerea umpluturii în cecul de porc, care are un diametru relativ mare, precum și manipularea cârnatului astfel obținut, care este destul de greu, necesită o pricepere și o îndemânare suplimentare din partea producătorului pentru operațiunile de legare manuală a produsului, de afumare, de uscare și de maturare pentru o perioadă destul de îndelungată. Toate acestea fac ca produsul „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” să fie mai complex din punct de vedere tehnologic, iar producția sa să ia mai mult timp în comparație cu alți cârnați.

Metoda specifică de producție conferă cârnatului „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” un aspect și proprietăți specifice. Umplutura pentru „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” este introdusă într-un cec de porc, care este legat apoi cu o sforicică pentru a forma un model caracteristic. Produsul este afumat la suprafață, într-o măsură moderată, cu ajutorul fumului de carpen, frasin sau fag. La interior, cârnatul se distinge printr-un mozaic armonios de particule de carne și grăsime obținute prin tocare și presare prin discuri cu găuri de 6-12 mm. Afumarea atentă, la rece, în fum produs prin arderea de lemn de foioase conferă cârnatului „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” o aromă moderată de afumat, în vreme ce mirosul și gustul caracteristice, de carne de porc sărată, condimentată, fermentată și maturată, se datorează condimentelor tradiționale utilizate, conținutului bogat de carne macră și tehnicii speciale de uscare și maturare a produsului timp de câteva luni.

Grație selecției ingredientelor de cea mai bună calitate, rețetei tradiționale, procesului de producție și calendarului acestuia, transmise din generație în generație până în prezent, „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” își păstrează caracteristicile distinctive și își menține legătura cu comunitatea locală. Reputația produsului „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” se datorează deopotrivă rolului său în patrimoniul slavon, numelui său și importanței sale economice.

În trecut, kulen era un produs cu valoare ridicată, care putea fi servit unui prieten drag sau oferit în dar unei persoane importante. Deoarece producția se realiza la scară relativ redusă, și anume un kulen per porc, produsul era pus deoparte pentru ocazii speciale și oaspeți importanți. De asemenea, kulen este menționat în lucrările multor autori care au descris stilul de viață și condițiile de trai ale slavonilor. Producția sporită și puterea de cumpărare mai mare ale populației locale au făcut ca în prezent să se organizeze mai des evenimente la care se consumă acest cârnat și să se ofere mai des în dar acest produs. Sunt practic imposibil de imaginat festivitățile publice, sărbătorile religioase, zilele de sărbătoare națională, ceremoniile tradiționale și reuniunile de familie fără „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin”. Obiceiul de a oferi în dar „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” a supraviețuit până în zilele noastre (Izravna prodaja seljačkih proizvoda, „Agrarno savjetovanje”, Zagreb, 2005, p. 127).

Reputația produsului „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” este legată, de asemenea, de numele său. Numele „Slavonski kulen” a fost menționat pentru prima oară în 1968 în ziarul „Vinkovački list” (Vinkovački list No 15, 12.4.1968, p. 5). Ar trebui menționat faptul că, în diversele dialecte croate, produsul se mai numește și kulin, kuljen și kulijen. Totuși, numele kulen și kulin sunt cele mai des întâlnite, primul fiind cel preferat în rândul vorbitorilor dialectului štokavian (din grupul dialectal ijekavijan, al limbii croate oficiale), al doilea fiind cel preferat în rândul vorbitorilor dialectului ikavian. În prezent, în documentele comerciale (facturi, etichete pentru produse, liste de prețuri) se utilizează fie denumirea „Slavonski kulen”, fie denumirea „Slavonski kulin”.

Pentru unele ferme din Slavonia, producția de „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” constituie o sursă de venit importantă. Pe piața națională, cererea pentru acest produs depășește oferta. Mai mult, „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” se numără printre foarte puținele produse care pot determina competitivitatea pe piață a fermelor din Slavonia, mai ales a celor care cresc porci.

Specificitatea „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin”, în comparație cu alte produse, se datorează utilizării tehnologiei de producție tradiționale, care s-a păstrat până în prezent, calității materiilor prime (selecție de bucăți de carne matură provenind de la porci autohtoni sau adaptați la regiune), condimentelor naturale și perioadei de producție tradiționale.

Toate acestea ilustrează importanța produsului „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” pentru locuitorii Slavoniei, care consideră că acest cârnat este nu doar un aliment tradițional, ci și o parte integrantă a patrimoniului și tradițiilor lor culturale.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei din 13 iunie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (2)]

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

(2)  JO L 179, 19.6.2014, p. 36.

---