# Uradni list L 271/2015

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 271 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5816. oktober 2015 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 271

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5816. oktober 2015

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1850 z dne 13. oktobra 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 1007/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o trgovini z izdelki iz tjulnjev (
  1
  ) | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1851 z dne 15. oktobra 2015 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 948/2014 glede pogodbenega obdobja skladiščenja in zneska pomoči, dodeljene za zasebno skladiščenje posnetega mleka v prahu | 12 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1852 z dne 15. oktobra 2015 o vzpostavitvi začasne izredne sheme pomoči za zasebno skladiščenje nekaterih vrst sira in vnaprejšnji določitvi zneska pomoči | 15 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1853 z dne 15. oktobra 2015 o začasni izredni pomoči kmetom v živinorejskih sektorjih | 25 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1854 z dne 15. oktobra 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 31 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2015/1855 z dne 13. oktobra 2015 o stališču, ki se zavzame v imenu Evropske unije v okviru Sveta za trgovinske vidike pravic intelektualne lastnine in Generalnega sveta Svetovne trgovinske organizacije v zvezi z zahtevo najmanj razvitih držav članic za podaljšanje prehodnega obdobja na podlagi odstavka 1 člena 66 Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine v zvezi z nekaterimi obveznostmi glede farmacevtskih izdelkov in za odstopanje od obveznosti na podlagi odstavkov 8 in 9 člena 70 navedenega sporazuma | 33 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1850 z dne 13. oktobra 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 1007/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o trgovini z izdelki iz tjulnjev (
  1
  )

1

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1851 z dne 15. oktobra 2015 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 948/2014 glede pogodbenega obdobja skladiščenja in zneska pomoči, dodeljene za zasebno skladiščenje posnetega mleka v prahu

12

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1852 z dne 15. oktobra 2015 o vzpostavitvi začasne izredne sheme pomoči za zasebno skladiščenje nekaterih vrst sira in vnaprejšnji določitvi zneska pomoči

15

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1853 z dne 15. oktobra 2015 o začasni izredni pomoči kmetom v živinorejskih sektorjih

25

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1854 z dne 15. oktobra 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

31

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2015/1855 z dne 13. oktobra 2015 o stališču, ki se zavzame v imenu Evropske unije v okviru Sveta za trgovinske vidike pravic intelektualne lastnine in Generalnega sveta Svetovne trgovinske organizacije v zvezi z zahtevo najmanj razvitih držav članic za podaljšanje prehodnega obdobja na podlagi odstavka 1 člena 66 Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine v zvezi z nekaterimi obveznostmi glede farmacevtskih izdelkov in za odstopanje od obveznosti na podlagi odstavkov 8 in 9 člena 70 navedenega sporazuma

33

| | | III   Drugi akti |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR |
| | * | Odločba Nadzornega organa Efte št. 321/14/COL z dne 10. septembra 2014 o stoti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči s sprejetjem novih smernic o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah [2015/1856] | 35 |

III   Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

*

Odločba Nadzornega organa Efte št. 321/14/COL z dne 10. septembra 2014 o stoti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči s sprejetjem novih smernic o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah [2015/1856]

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 16.10.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 271/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 271/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1850

z dne 13. oktobra 2015

o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 1007/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o trgovini z izdelki iz tjulnjev

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1007/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o trgovini z izdelki iz tjulnjev (1) in zlasti člena 3(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1007/2009 pod določenimi pogoji dovoljuje dajanje na trg izdelkov iz tjulnjev, pridobljenih z lovom, ki ga po tradiciji izvajajo Eskimi in druge avtohtone skupnosti. Dajanje na trg izdelkov iz tjulnjev dovoljuje tudi, kadar je uvoz takih izdelkov priložnostne narave in je sestavljen izključno iz izdelkov za osebno uporabo potnikov in njihovih družin. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1007/2009 pod določenimi pogoji dovoljuje dajanje na trg izdelkov iz tjulnjev, pridobljenih z lovom, ki ga po tradiciji izvajajo Eskimi in druge avtohtone skupnosti. Dajanje na trg izdelkov iz tjulnjev dovoljuje tudi, kadar je uvoz takih izdelkov priložnostne narave in je sestavljen izključno iz izdelkov za osebno uporabo potnikov in njihovih družin.

| (2) | Uredba Komisije (EU) št. 737/2010 (2) je določila podrobna pravila za dajanje na trg izdelkov iz tjulnjev v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 1007/2009. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (EU) št. 737/2010 (2) je določila podrobna pravila za dajanje na trg izdelkov iz tjulnjev v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 1007/2009.

| (3) | Uredba (EU) 2015/1775 Evropskega parlamenta in Sveta (3) je spremenila člen 3 Uredbe (ES) št. 1007/2009 in razveljavila Uredbo (EU) št. 737/2010 z učinkom od datuma začetka uporabe te uredbe. Zato je treba določiti ukrepe za izvajanje člena 3 Uredbe (ES) št. 1007/2009, kakor je bila spremenjena. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (EU) 2015/1775 Evropskega parlamenta in Sveta (3) je spremenila člen 3 Uredbe (ES) št. 1007/2009 in razveljavila Uredbo (EU) št. 737/2010 z učinkom od datuma začetka uporabe te uredbe. Zato je treba določiti ukrepe za izvajanje člena 3 Uredbe (ES) št. 1007/2009, kakor je bila spremenjena.

| (4) | Primerno je določiti, da bi morali biti organi, ki izpolnjujejo nekatere zahteve, vključeni na seznam priznanih organov za izdajanje potrdil o skladnosti s pogoji za dajanje na trg izdelkov iz tjulnjev. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je določiti, da bi morali biti organi, ki izpolnjujejo nekatere zahteve, vključeni na seznam priznanih organov za izdajanje potrdil o skladnosti s pogoji za dajanje na trg izdelkov iz tjulnjev.

| (5) | Določiti bi bilo treba vzorce potrdil in njihovih kopij, da se olajšata upravljanje in pregled potrdil. |
| --- | --- |

(5)

Določiti bi bilo treba vzorce potrdil in njihovih kopij, da se olajšata upravljanje in pregled potrdil.

| (6) | Določiti bi bilo treba postopke za preverjanje potrdil. Ti postopki bi morali biti čim bolj preprosti in praktični, ne da bi to ogrožalo verodostojnost in usklajenost sistema preverjanja. |
| --- | --- |

(6)

Določiti bi bilo treba postopke za preverjanje potrdil. Ti postopki bi morali biti čim bolj preprosti in praktični, ne da bi to ogrožalo verodostojnost in usklajenost sistema preverjanja.

| (7) | Uporaba elektronskih sistemov bi morala biti dovoljena, da se olajša izmenjava podatkov med pristojnimi organi, Komisijo in priznanimi organi. |
| --- | --- |

(7)

Uporaba elektronskih sistemov bi morala biti dovoljena, da se olajša izmenjava podatkov med pristojnimi organi, Komisijo in priznanimi organi.

| (8) | Obdelava osebnih podatkov za namene te uredbe, zlasti glede obdelave osebnih podatkov v potrdilih, bi morala biti v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES (4) ter Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (5). |
| --- | --- |

(8)

Obdelava osebnih podatkov za namene te uredbe, zlasti glede obdelave osebnih podatkov v potrdilih, bi morala biti v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES (4) ter Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (5).

| (9) | Ker ta uredba določa natančna pravila za izvajanje člena 3 Uredbe (ES) št. 1007/2009, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2015/1775, ki se uporablja od 18. oktobra 2015, bi morala začeti veljati čim prej. |
| --- | --- |

(9)

Ker ta uredba določa natančna pravila za izvajanje člena 3 Uredbe (ES) št. 1007/2009, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2015/1775, ki se uporablja od 18. oktobra 2015, bi morala začeti veljati čim prej.

| (10) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 18(1) Uredbe Sveta (ES) št. 338/97 (6) – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 18(1) Uredbe Sveta (ES) št. 338/97 (6) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa podrobna pravila za dajanje na trg izdelkov iz tjulnjev in za uvoz izdelkov iz tjulnjev za osebno uporabo potnikov ali njihovih družin v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 1007/2009.

Člen 2

Osebna uporaba potnikov ali njihovih družin

1.   Izdelki iz tjulnjev za osebno uporabo potnikov ali njihovih družin se lahko uvozijo le, kadar je izpolnjena katera koli od naslednjih zahtev:

| (a) | potniki izdelke iz tjulnjev nosijo na sebi ali jih prenašajo ali pa jih imajo v svoji osebni prtljagi; |
| --- | --- |

(a)

potniki izdelke iz tjulnjev nosijo na sebi ali jih prenašajo ali pa jih imajo v svoji osebni prtljagi;

| (b) | izdelki iz tjulnjev so v osebni lasti fizične osebe, ki svoje običajno prebivališče prenaša iz tretje države v Unijo; |
| --- | --- |

(b)

izdelki iz tjulnjev so v osebni lasti fizične osebe, ki svoje običajno prebivališče prenaša iz tretje države v Unijo;

| (c) | izdelke iz tjulnjev so potniki pridobili v tretji državi in jih uvozili naknadno, pri čemer morajo potniki ob prihodu na ozemlje Unije carinskim organom zadevne države članice predložiti naslednje dokumente:






  (i) | pisno prijavo uvoza; |
| --- | --- | --- |

(c)

izdelke iz tjulnjev so potniki pridobili v tretji državi in jih uvozili naknadno, pri čemer morajo potniki ob prihodu na ozemlje Unije carinskim organom zadevne države članice predložiti naslednje dokumente:

(i)

pisno prijavo uvoza;

| (ii) | podporni dokument, ki dokazuje, da so bili izdelki pridobljeni v zadevni tretji državi. |
| --- | --- |

(ii)

podporni dokument, ki dokazuje, da so bili izdelki pridobljeni v zadevni tretji državi.

2.   Za namene odstavka 1(c) carinski organi pisno prijavo in podporni dokument potrdijo ter vrnejo potnikom. Carinskim organom morata biti ob uvozu predložena prijava in podporni dokument ter carinska deklaracija za zadevne izdelke.

Člen 3

Priznani organi

1.   Organ se uvrsti na seznam priznanih organov, če dokaže, da izpolnjuje naslednje zahteve:

| (a) | je pravna oseba; |
| --- | --- |

(a)

je pravna oseba;

| (b) | ima zmožnost zagotoviti, da so zahteve iz člena 3(1) Uredbe (ES) št. 1007/2009 izpolnjene; |
| --- | --- |

(b)

ima zmožnost zagotoviti, da so zahteve iz člena 3(1) Uredbe (ES) št. 1007/2009 izpolnjene;

| (c) | ima zmožnost izdajati potrdila iz člena 4(1) in upravljati z njimi ter obdelovati in arhivirati evidence; |
| --- | --- |

(c)

ima zmožnost izdajati potrdila iz člena 4(1) in upravljati z njimi ter obdelovati in arhivirati evidence;

| (d) | ima zmožnost svoje dejavnosti opravljati tako, da prepreči navzkrižje interesov; |
| --- | --- |

(d)

ima zmožnost svoje dejavnosti opravljati tako, da prepreči navzkrižje interesov;

| (e) | ima zmožnost spremljati skladnost z zahtevami, določenimi v členu 3(1) Uredbe (ES) št. 1007/2009; |
| --- | --- |

(e)

ima zmožnost spremljati skladnost z zahtevami, določenimi v členu 3(1) Uredbe (ES) št. 1007/2009;

| (f) | ima zmožnost umakniti potrdilo iz člena 4(1) ali prekiniti njegovo veljavnost v primeru, da se zahteve te uredbe ne upoštevajo, in sprejeti ukrepe, s katerimi o tem obvesti pristojne organe in carinske organe držav članic; |
| --- | --- |

(f)

ima zmožnost umakniti potrdilo iz člena 4(1) ali prekiniti njegovo veljavnost v primeru, da se zahteve te uredbe ne upoštevajo, in sprejeti ukrepe, s katerimi o tem obvesti pristojne organe in carinske organe držav članic;

| (g) | je predmet revizije neodvisne tretje strani; |
| --- | --- |

(g)

je predmet revizije neodvisne tretje strani;

| (h) | deluje na nacionalni ali regionalni ravni. |
| --- | --- |

(h)

deluje na nacionalni ali regionalni ravni.

2.   Da bi bil organ vključen na seznam iz odstavka 1, predloži Komisiji zahtevek s priloženo dokumentacijo, ki dokazuje, da izpolnjuje zahteve iz odstavka 1.

3.   Priznani organ Komisiji ob koncu vsakega poročevalnega obdobja predloži poročila o reviziji, ki jih pripravi neodvisna tretja stran, kakor je določeno v odstavku 1(g).

Člen 4

Potrdila

1.   Kadar so zahteve za dajanje na trg iz člena 3(1) Uredbe (ES) št. 1007/2009 izpolnjene, priznani organ na zahtevo izda potrdila, ki so v skladu z vzorci iz Priloge k tej uredbi.

2.   Priznani organ izroči potrdilo vložniku in v namene vodenja evidenc kopijo hrani tri leta.

3.   Ne glede na člen 5(2) se pri dajanju izdelkov iz tjulnjev na trg izvirnik potrdila izroči skupaj z izdelkom iz tjulnjev. Vložnik lahko zadrži kopijo potrdila.

4.   Vsak nadaljnji račun vsebuje sklic na številko potrdila.

5.   Izdelek iz tjulnjev, ki ga spremlja potrdilo, izdano v skladu z odstavkom 1, velja za skladnega s členom 3(1) Uredbe (ES) št. 1007/2009.

6.   Carinska deklaracija za sprostitev izdelka iz tjulnjev v prosti promet v skladu s členom 79 Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 (7) se sprejme le, če se predloži potrdilo, izdano v skladu z odstavkom 1 tega člena. Ne glede na člen 77(2) Uredbe (EGS) št. 2913/92 carinski organi obdržijo kopijo potrdila v svojih evidencah.

7.   V primeru dvoma o pristnosti ali pravilnosti potrdila, izdanega v skladu z odstavkom 1, ali kadar so potrebna dodatna navodila, carinski organi in drugi nadzorni organi vzpostavijo stik s pristojnim organom, ki ga imenuje zadevna država članica v skladu s členom 6. Zadevni pristojni organ odloči, katere ukrepe je treba sprejeti.

Člen 5

Oblika potrdil

1.   Potrdilo iz člena 4(1) je v papirni ali elektronski obliki.

2.   V primeru elektronskega potrdila izdelek iz tjulnjev v trenutku dajanja na trg spremlja na papir natisnjena kopija navedenega potrdila.

3.   Uporaba potrdila ne posega v morebitne druge formalnosti v zvezi z dajanjem na trg.

4.   Pristojni organ, imenovan v skladu s členom 6, lahko zahteva, da se potrdilo prevede v uradni jezik države članice, v kateri se bo izdelek dal na trg.

Člen 6

Pristojni organi

1.   Vsaka država članica imenuje enega ali več pristojnih organov, odgovornih za naslednje naloge:

| (a) | preverjanje potrdil za uvožene izdelke iz tjulnjev na zahtevo carinskih organov v skladu s členom 4(7); |
| --- | --- |

(a)

preverjanje potrdil za uvožene izdelke iz tjulnjev na zahtevo carinskih organov v skladu s členom 4(7);

| (b) | nadzorovanje izdajanja potrdil s strani priznanih organov, ki imajo sedež v navedeni državi članici in delujejo v njej; |
| --- | --- |

(b)

nadzorovanje izdajanja potrdil s strani priznanih organov, ki imajo sedež v navedeni državi članici in delujejo v njej;

| (c) | hranjenje kopije potrdila, izdanega za izdelke iz tjulnjev, ki izvirajo iz lova na tjulnje v navedeni državi članici. |
| --- | --- |

(c)

hranjenje kopije potrdila, izdanega za izdelke iz tjulnjev, ki izvirajo iz lova na tjulnje v navedeni državi članici.

2.   Države članice Komisijo obvestijo o pristojnih organih, imenovanih v skladu z odstavkom 1.

3.   Komisija na svojem spletišču objavi seznam pristojnih organov, imenovanih v skladu z odstavkom 1. Seznam se redno posodablja.

Člen 7

Elektronski sistemi za izmenjavo in evidentiranje podatkov

1.   Pristojni organi lahko uporabljajo elektronske sisteme za izmenjavo in evidentiranje podatkov v potrdilih.

2.   Države članice upoštevajo medsebojno dopolnjevanje, združljivost in interoperabilnost elektronskih sistemov iz odstavka 1.

Člen 8

Varstvo pri obdelavi osebnih podatkov

Ta uredba ne posega v raven varstva posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov na podlagi zakonodaje Unije in nacionalne zakonodaje, zlasti pa ne spreminja obveznosti in pravic, določenih v Direktivi 95/46/ES in v Uredbi (ES) št. 45/2001. Varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov se zagotovi zlasti, kar zadeva kakršno koli razkritje ali sporočanje osebnih podatkov iz potrdila.

Člen 9

Prehodna določba

Potrdila, ki jih je izdal priznani organ v skladu z Uredbo (EU) št. 737/2010 pred 18. oktobrom 2015, ostanejo v veljavi tudi po navedenem datumu.

Člen 10

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 18. oktobra 2015.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. oktobra 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 286, 31.10.2009, str. 36.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) št. 737/2010 z dne 10. avgusta 2010 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 1007/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o trgovini z izdelki iz tjulnjev (UL L 216, 17.8.2010, str. 1).

2

(3)  Uredba (EU) 2015/1775 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. oktobra 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1007/2009 o trgovini z izdelki iz tjulnjev in razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 737/2010 (UL L 262, 7.10.2015, str. 1).

3

(4)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).

4

(5)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

5

(6)  Uredba Sveta (ES) št. 338/97 z dne 9. decembra 1996 o varstvu prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi (UL L 61, 3.3.1997, str. 1).

6

(7)  Uredba Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 302, 19.10.1992, str. 1).

7

---

PRILOGA

Image

Image

Image

Image

Image

Navodila

Splošno:

Izpolnite z velikimi tiskanimi črkami

| Okence 1 | Organ, ki izda potrdilo | Navedite naziv in naslov priznanega organa, ki izda potrdilo. |
| --- | --- | --- |
| Okence 2 | Za namene države izdajateljice | Prostor za namene države izdajateljice. |
| Okence 3 | Številka potrdila | Navedite izdajno številko potrdila. |
| Okence 4 | Država dajanja na trg | Navedite državo, v kateri naj bi bil izdelek iz tjulnjev prvič dan na trg Evropske unije. |
| Okence 5 | Oznaka ISO | Navedite dvočrkovno oznako za državo iz okenca 4. |
| Okence 6 | Trgovska oznaka izdelka iz tjulnjev | Navedite trgovsko oznako izdelkov iz tjulnjev. Opis mora biti v skladu z vnosom v okencu 7. |
| Okence 7 | Znanstveno ime | Navedite znanstvena imena vrst tjulnjev, uporabljenih v izdelku. Kjer je v sestavljeni izdelek vključena več kot ena vrsta tjulnjev, vsako vrsto navedite v ločeno vrstico. |
| Okence 8 | Tarifna številka HS | Navedite štirimestno ali šestmestno oznako blaga, določeno v skladu s harmoniziranim sistemom poimenovanj in šifrskih oznak blaga. |
| Okence 9 | Država ulova | Navedite državo, v kateri so bili ulovljeni tjulnji, uporabljeni v izdelku. |
| Okence 10 | Oznaka ISO | Navedite dvočrkovno oznako za državo iz okenca 9. |
| Okence 11 | Neto teža | Navedite celotno težo v kg. Opredeljena je kot neto masa proizvodov iz tjulnjev, brez neposredne embalaže ali kakršnega koli pakiranja, razen nosilcev, distančnikov, nalepk itn. |
| Okence 12 | Število enot | Po potrebi navedite število enot. |
| Okence 13 | Razpoznavni znaki | Po potrebi navedite morebitne razpoznavne znake, npr. serijsko številko ali številko nakladnice. |
| Okence 14 | Posebni identifikator | Navedite morebitne identifikatorje sledljivosti, ki so na izdelku. |
| Okence 15 | Podpis in žig priznanega organa, ki izda potrdilo | V okencu je podpis pooblaščenega uradnika z navedbo kraja in datuma ter uradni žig priznanega organa, ki izda potrdilo. |
| Okence 16 | Potrditev carinskih organov | Carinski organi navedejo številko carinske deklaracije ter dodajo svoj podpis in žig. |

Okence 1

Organ, ki izda potrdilo

Navedite naziv in naslov priznanega organa, ki izda potrdilo.

Okence 2

Za namene države izdajateljice

Prostor za namene države izdajateljice.

Okence 3

Številka potrdila

Navedite izdajno številko potrdila.

Okence 4

Država dajanja na trg

Navedite državo, v kateri naj bi bil izdelek iz tjulnjev prvič dan na trg Evropske unije.

Okence 5

Oznaka ISO

Navedite dvočrkovno oznako za državo iz okenca 4.

Okence 6

Trgovska oznaka izdelka iz tjulnjev

Navedite trgovsko oznako izdelkov iz tjulnjev. Opis mora biti v skladu z vnosom v okencu 7.

Okence 7

Znanstveno ime

Navedite znanstvena imena vrst tjulnjev, uporabljenih v izdelku. Kjer je v sestavljeni izdelek vključena več kot ena vrsta tjulnjev, vsako vrsto navedite v ločeno vrstico.

Okence 8

Tarifna številka HS

Navedite štirimestno ali šestmestno oznako blaga, določeno v skladu s harmoniziranim sistemom poimenovanj in šifrskih oznak blaga.

Okence 9

Država ulova

Navedite državo, v kateri so bili ulovljeni tjulnji, uporabljeni v izdelku.

Okence 10

Oznaka ISO

Navedite dvočrkovno oznako za državo iz okenca 9.

Okence 11

Neto teža

Navedite celotno težo v kg. Opredeljena je kot neto masa proizvodov iz tjulnjev, brez neposredne embalaže ali kakršnega koli pakiranja, razen nosilcev, distančnikov, nalepk itn.

Okence 12

Število enot

Po potrebi navedite število enot.

Okence 13

Razpoznavni znaki

Po potrebi navedite morebitne razpoznavne znake, npr. serijsko številko ali številko nakladnice.

Okence 14

Posebni identifikator

Navedite morebitne identifikatorje sledljivosti, ki so na izdelku.

Okence 15

Podpis in žig priznanega organa, ki izda potrdilo

V okencu je podpis pooblaščenega uradnika z navedbo kraja in datuma ter uradni žig priznanega organa, ki izda potrdilo.

Okence 16

Potrditev carinskih organov

Carinski organi navedejo številko carinske deklaracije ter dodajo svoj podpis in žig.

---

| 16.10.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 271/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 271/12

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1851

z dne 15. oktobra 2015

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 948/2014 glede pogodbenega obdobja skladiščenja in zneska pomoči, dodeljene za zasebno skladiščenje posnetega mleka v prahu

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 18(2), člena 20(c), (l) in (m) ter člena 223(3)(c) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1370/2013 z dne 16. decembra 2013 o opredelitvi ukrepov za določitev nekaterih pomoči in nadomestil v zvezi s skupno ureditvijo trgov za kmetijske proizvode (2) in zlasti člena 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 948/2014 (3) je odprla zasebno skladiščenje za posneto mleko v prahu zaradi posebej težkih tržnih razmer, zlasti zaradi prepovedi, ki jo je uvedla Rusija za uvoz mlečnih izdelkov iz Unije v Rusijo. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 948/2014 (3) je odprla zasebno skladiščenje za posneto mleko v prahu zaradi posebej težkih tržnih razmer, zlasti zaradi prepovedi, ki jo je uvedla Rusija za uvoz mlečnih izdelkov iz Unije v Rusijo.

| (2) | Po nadaljnjem padcu cen za posneto mleko v prahu je bila shema za zasebno skladiščenje z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1337/2014 (4) podaljšana do 28. februarja 2015, z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/303 (5) do 30. septembra 2015 in z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/1548 (6) do 29. februarja 2016. |
| --- | --- |

(2)

Po nadaljnjem padcu cen za posneto mleko v prahu je bila shema za zasebno skladiščenje z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1337/2014 (4) podaljšana do 28. februarja 2015, z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/303 (5) do 30. septembra 2015 in z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/1548 (6) do 29. februarja 2016.

| (3) | Glede na stalno upadanje cen posnetega mleka v prahu, ki je posledica znatnega presežka mleka na notranjem trgu in stalno omejenega svetovnega povpraševanja, je primerno določiti dodatne ukrepe z namenom spodbujanja gospodarskih subjektov, da skladiščijo večje količine, da bi zmanjšali pritisk na trgu, in je zato treba dodeliti višje zneske pomoči, kjer se proizvodi skladiščijo za daljše pogodbeno obdobje. |
| --- | --- |

(3)

Glede na stalno upadanje cen posnetega mleka v prahu, ki je posledica znatnega presežka mleka na notranjem trgu in stalno omejenega svetovnega povpraševanja, je primerno določiti dodatne ukrepe z namenom spodbujanja gospodarskih subjektov, da skladiščijo večje količine, da bi zmanjšali pritisk na trgu, in je zato treba dodeliti višje zneske pomoči, kjer se proizvodi skladiščijo za daljše pogodbeno obdobje.

| (4) | Vendar bi bilo treba dovoliti, da se taki proizvodi sprostijo iz skladišča po znižani stopnji pomoči po devetmesečnem najkrajšem obdobju skladiščenja, da se gospodarskim subjektom omogoči prožnost pri odzivanju na prihodnje tržne signale. |
| --- | --- |

(4)

Vendar bi bilo treba dovoliti, da se taki proizvodi sprostijo iz skladišča po znižani stopnji pomoči po devetmesečnem najkrajšem obdobju skladiščenja, da se gospodarskim subjektom omogoči prožnost pri odzivanju na prihodnje tržne signale.

| (5) | Ob upoštevanju trajanja daljšega pogodbenega obdobja skladiščenja bi bilo treba prilagoditi predplačilo iz člena 31 Uredbe Komisije (ES) št. 826/2008 (7). |
| --- | --- |

(5)

Ob upoštevanju trajanja daljšega pogodbenega obdobja skladiščenja bi bilo treba prilagoditi predplačilo iz člena 31 Uredbe Komisije (ES) št. 826/2008 (7).

| (6) | V skladu s členom 35(3) Uredbe (ES) št. 826/2008 in da bi se uporaba ukrepa skrbno spremljala, je primerno določiti rok za predložitev obvestil, ki jih določa člen 35(1)(a) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 35(3) Uredbe (ES) št. 826/2008 in da bi se uporaba ukrepa skrbno spremljala, je primerno določiti rok za predložitev obvestil, ki jih določa člen 35(1)(a) navedene uredbe.

| (7) | Da bi imel ukrep iz te uredbe takojšen učinek na trg in bi prispeval k ustalitvi cen, bi moral stopiti v veljavo na dan po objavi te uredbe. |
| --- | --- |

(7)

Da bi imel ukrep iz te uredbe takojšen učinek na trg in bi prispeval k ustalitvi cen, bi moral stopiti v veljavo na dan po objavi te uredbe.

| (8) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvedbena uredba (EU) št. 948/2014 se spremeni:

| 1. | člen 4 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 4
  1.   Pomoč za proizvode iz člena 1 se določi, kot sledi:






  (a) | kadar je pogodbeno obdobje skladiščenja med 90 in 210 dnevi, je pomoč:






  1. | 8,86 EUR na skladiščeno tono za fiksne stroške skladiščenja; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

člen 4 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 4

1.   Pomoč za proizvode iz člena 1 se določi, kot sledi:

(a)

kadar je pogodbeno obdobje skladiščenja med 90 in 210 dnevi, je pomoč:

1.

8,86 EUR na skladiščeno tono za fiksne stroške skladiščenja;

| 2. | 0,16 EUR na tono na dan pogodbenega skladiščenja; |
| --- | --- |

2.

0,16 EUR na tono na dan pogodbenega skladiščenja;

| (b) | kadar je pogodbeno obdobje skladiščenja 365 dni, je pomoč:






  1. | 8,86 EUR na skladiščeno tono za fiksne stroške skladiščenja; |
| --- | --- | --- |

(b)

kadar je pogodbeno obdobje skladiščenja 365 dni, je pomoč:

1.

8,86 EUR na skladiščeno tono za fiksne stroške skladiščenja;

| 2. | 0,36 EUR na tono na dan pogodbenega skladiščenja. |
| --- | --- |

2.

0,36 EUR na tono na dan pogodbenega skladiščenja.

Vendar se z odstopanjem od člena 34(6) Uredbe (ES) št. 826/2008 v primerih, ko je pogodbeno količino mogoče umakniti po 270-dnevnem najkrajšem obdobju skladiščenja, zneski pomoči zmanjšajo za 10 %.

2.   Zahtevki so veljavni le, če navajajo stopnje zaprošene pomoči.

Pogodb, sklenjenih na podlagi te uredbe za obdobje skladiščenja med 90 in 210 dnevi, ni mogoče spremeniti v pogodbe po točki (b) prvega pododstavka odstavka 1.

3.   Pogodbeno skladiščenje se konča dan pred dnem izskladiščenja.“;

| 2. | vstavi se naslednji člen 4a:
  „Člen 4a
  Z odstopanjem od člena 31(2) Uredbe (ES) št. 826/2008 predplačilo za pogodbe iz točke (b) prvega pododstavka člena 4(1) te uredbe ne presega zneska pomoči, ki ustreza 270-dnevnemu obdobju skladiščenja.“; |
| --- | --- |

2.

vstavi se naslednji člen 4a:

„Člen 4a

Z odstopanjem od člena 31(2) Uredbe (ES) št. 826/2008 predplačilo za pogodbe iz točke (b) prvega pododstavka člena 4(1) te uredbe ne presega zneska pomoči, ki ustreza 270-dnevnemu obdobju skladiščenja.“;

| 3. | člen 6 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 6
  Države članice Komisijo obvestijo:






  (a) | do vsakega torka za pretekli teden in ločeno za količine iz točk (a) in (b) prvega pododstavka člena 4(1) o količinah, za katere so bile sklenjene pogodbe, in o količinah proizvodov, za katere so bili vloženi zahtevki za sklenitev pogodb, kot je določeno v členu 35(1)(a) Uredbe (ES) št. 826/2008; |
| --- | --- | --- |

3.

člen 6 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 6

Države članice Komisijo obvestijo:

(a)

do vsakega torka za pretekli teden in ločeno za količine iz točk (a) in (b) prvega pododstavka člena 4(1) o količinah, za katere so bile sklenjene pogodbe, in o količinah proizvodov, za katere so bili vloženi zahtevki za sklenitev pogodb, kot je določeno v členu 35(1)(a) Uredbe (ES) št. 826/2008;

| (b) | najpozneje konec vsakega meseca za pretekli mesec o informacijah o zalogah, zahtevanih v členu 35(1)(b) Uredbe (ES) št. 826/2008.“ |
| --- | --- |

(b)

najpozneje konec vsakega meseca za pretekli mesec o informacijah o zalogah, zahtevanih v členu 35(1)(b) Uredbe (ES) št. 826/2008.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. oktobra 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  UL L 346, 20.12.2013, str. 12.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 948/2014 z dne 4. septembra 2014 o odprtju zasebnega skladiščenja za posneto mleko v prahu in vnaprejšnji določitvi zneska pomoči (UL L 265, 5.9.2014, str. 18).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1337/2014 z dne 16. decembra 2014 o spremembi izvedbenih uredb (EU) št. 947/2014 in (EU) št. 948/2014 glede zadnjega dne za predložitev zahtevkov za pomoč za zasebno skladiščenje za maslo in posneto mleko v prahu (UL L 360, 17.12.2014, str. 15).

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/303 z dne 25. februarja 2015 o spremembi izvedbenih uredb (EU) št. 947/2014 in (EU) št. 948/2014 glede zadnjega dne za predložitev zahtevkov za pomoč za zasebno skladiščenje za maslo in posneto mleko v prahu (UL L 55, 26.2.2015, str. 4).

5

(6)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1548 z dne 17. septembra 2015 o spremembi izvedbenih uredb (EU) št. 947/2014 in (EU) št. 948/2014 glede zadnjega dne za predložitev zahtevkov za pomoč za zasebno skladiščenje za maslo in posneto mleko v prahu (UL L 242, 18.9.2015, str. 26).

6

(7)  Uredba Komisije (ES) št. 826/2008 z dne 20. avgusta 2008 o skupnih pravilih za dodelitev pomoči za zasebno skladiščenje za nekatere kmetijske proizvode (UL L 223, 21.8.2008, str. 3).

7

---

| 16.10.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 271/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 271/15

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1852

z dne 15. oktobra 2015

o vzpostavitvi začasne izredne sheme pomoči za zasebno skladiščenje nekaterih vrst sira in vnaprejšnji določitvi zneska pomoči

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 219(1) v povezavi s členom 228 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svetovno povpraševanje po mleku in mlečnih izdelkih je v letu 2014 in v prvi polovici leta 2015 na splošno upadlo, predvsem zaradi zmanjšanja uvoza na Kitajsko, ki je glavni svetovni uvoznik mlečnih izdelkov. |
| --- | --- |

(1)

Svetovno povpraševanje po mleku in mlečnih izdelkih je v letu 2014 in v prvi polovici leta 2015 na splošno upadlo, predvsem zaradi zmanjšanja uvoza na Kitajsko, ki je glavni svetovni uvoznik mlečnih izdelkov.

| (2) | Zaradi povečanja ponudbe tako v Uniji kot tudi v najpomembnejših regijah proizvajalkah mleka po svetu je bilo opaziti pritisk na cene mlečnih izdelkov. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi povečanja ponudbe tako v Uniji kot tudi v najpomembnejših regijah proizvajalkah mleka po svetu je bilo opaziti pritisk na cene mlečnih izdelkov.

| (3) | Poleg tega je ruska vlada 25. junija 2015 objavila, da je uvoz kmetijskih proizvodov in živil s poreklom iz Unije prepovedala za še eno leto, in sicer do 6. avgusta 2016. |
| --- | --- |

(3)

Poleg tega je ruska vlada 25. junija 2015 objavila, da je uvoz kmetijskih proizvodov in živil s poreklom iz Unije prepovedala za še eno leto, in sicer do 6. avgusta 2016.

| (4) | Sektor mleka se zato zaradi velikega neravnovesja med ponudbo in povpraševanjem spoprijema z motnjami na trgu. |
| --- | --- |

(4)

Sektor mleka se zato zaradi velikega neravnovesja med ponudbo in povpraševanjem spoprijema z motnjami na trgu.

| (5) | Zato so se cene surovega mleka in mlečnih izdelkov v Uniji še bolj znižale in verjetno se bo pritisk na cene nadaljeval ter dosegel nevzdržne ravni za številne kmete, ki se soočajo z likvidnostnimi težavami. Povprečne cene v Uniji za glavne vrste sirov so se leta 2015 znižale za 17 %. |
| --- | --- |

(5)

Zato so se cene surovega mleka in mlečnih izdelkov v Uniji še bolj znižale in verjetno se bo pritisk na cene nadaljeval ter dosegel nevzdržne ravni za številne kmete, ki se soočajo z likvidnostnimi težavami. Povprečne cene v Uniji za glavne vrste sirov so se leta 2015 znižale za 17 %.

| (6) | Ukrepi tržne intervencije, ki so na voljo v skladu z Uredbo (EU) št. 1308/2013, se ne zdijo zadostni glede na nedavni razvoj dogodkov, saj so namenjeni za druge izdelke, kot sta na primer maslo in posneto mleko v prahu, ali omejeni na sire z geografsko označbo. |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi tržne intervencije, ki so na voljo v skladu z Uredbo (EU) št. 1308/2013, se ne zdijo zadostni glede na nedavni razvoj dogodkov, saj so namenjeni za druge izdelke, kot sta na primer maslo in posneto mleko v prahu, ali omejeni na sire z geografsko označbo.

| (7) | Tveganje resnega neravnovesja na trgu sira bi lahko zmanjšali ali odpravili s skladiščenjem. Zato je primerno, da se dodeli pomoč za zasebno skladiščenje sira in da se vnaprej določi znesek pomoči. |
| --- | --- |

(7)

Tveganje resnega neravnovesja na trgu sira bi lahko zmanjšali ali odpravili s skladiščenjem. Zato je primerno, da se dodeli pomoč za zasebno skladiščenje sira in da se vnaprej določi znesek pomoči.

| (8) | Primerno je določiti zgornjo mejo količin, zajetih v shemo pomoči, in razčlenitev celotne količine po državah članicah na podlagi njihove proizvodnje sira. |
| --- | --- |

(8)

Primerno je določiti zgornjo mejo količin, zajetih v shemo pomoči, in razčlenitev celotne količine po državah članicah na podlagi njihove proizvodnje sira.

| (9) | Člen 17 Uredbe (EU) št. 1308/2013 določa dodeljevanje pomoči samo za zasebno skladiščenje sira z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo v skladu z Uredbo (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (2). Vendar siri z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo predstavljajo le majhen delež celotne proizvodnje sira v Uniji. Zaradi zagotavljanja poslovne in upravne učinkovitosti je primerno vzpostaviti enotno shemo pomoči za zasebno skladiščenje, ki zajema vse vrste sira. |
| --- | --- |

(9)

Člen 17 Uredbe (EU) št. 1308/2013 določa dodeljevanje pomoči samo za zasebno skladiščenje sira z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo v skladu z Uredbo (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (2). Vendar siri z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo predstavljajo le majhen delež celotne proizvodnje sira v Uniji. Zaradi zagotavljanja poslovne in upravne učinkovitosti je primerno vzpostaviti enotno shemo pomoči za zasebno skladiščenje, ki zajema vse vrste sira.

| (10) | Primerno je, da se iz nje izključijo siri, ki niso primerni za skladiščenje. |
| --- | --- |

(10)

Primerno je, da se iz nje izključijo siri, ki niso primerni za skladiščenje.

| (11) | Da se olajšata upravljanje in nadzor, se mora pomoč za zasebno skladiščenje praviloma dodeliti le gospodarskim subjektom, ki so za namene DDV ustanovljeni in registrirani v Uniji. |
| --- | --- |

(11)

Da se olajšata upravljanje in nadzor, se mora pomoč za zasebno skladiščenje praviloma dodeliti le gospodarskim subjektom, ki so za namene DDV ustanovljeni in registrirani v Uniji.

| (12) | Da se zagotovi ustrezno spremljanje ureditve, morajo biti informacije, potrebne za sklenitev pogodbe o skladiščenju, kot tudi obveznosti pogodbenih strank določene v tej uredbi. |
| --- | --- |

(12)

Da se zagotovi ustrezno spremljanje ureditve, morajo biti informacije, potrebne za sklenitev pogodbe o skladiščenju, kot tudi obveznosti pogodbenih strank določene v tej uredbi.

| (13) | Da se zagotovi večja učinkovitost sheme, se morajo pogodbe sklicevati na določeno najmanjšo količino in na obveznosti, ki jih mora izpolniti pogodbena stranka, zlasti tiste, ki organu, pristojnemu za pregled operacij skladiščenja, omogočajo učinkovit pregled pogojev skladiščenja. |
| --- | --- |

(13)

Da se zagotovi večja učinkovitost sheme, se morajo pogodbe sklicevati na določeno najmanjšo količino in na obveznosti, ki jih mora izpolniti pogodbena stranka, zlasti tiste, ki organu, pristojnemu za pregled operacij skladiščenja, omogočajo učinkovit pregled pogojev skladiščenja.

| (14) | Skladiščenje pogodbene količine v pogodbenem obdobju skladiščenja je ena od zahtev za dodelitev pomoči za zasebno skladiščenje. Zaradi upoštevanja poslovne prakse in iz praktičnih razlogov bi bilo treba dovoliti določeno odstopanje od količine, za katero se dodeli pomoč. |
| --- | --- |

(14)

Skladiščenje pogodbene količine v pogodbenem obdobju skladiščenja je ena od zahtev za dodelitev pomoči za zasebno skladiščenje. Zaradi upoštevanja poslovne prakse in iz praktičnih razlogov bi bilo treba dovoliti določeno odstopanje od količine, za katero se dodeli pomoč.

| (15) | Da se zagotovi resnost uporabe in da se zagotovi, da bo ukrep imel želen učinek na trg, je potrebna varščina. Zato je treba sprejeti določbe o položitvi, sprostitvi in zasegu varščine. |
| --- | --- |

(15)

Da se zagotovi resnost uporabe in da se zagotovi, da bo ukrep imel želen učinek na trg, je potrebna varščina. Zato je treba sprejeti določbe o položitvi, sprostitvi in zasegu varščine.

| (16) | Da se zagotovi ustrezno upravljanje skladiščenja, je primerno sprejeti določbe za znižanje zneska izplačane pomoči, kadar je količina, shranjena v pogodbenem obdobju skladiščenja, manjša od pogodbene količine. |
| --- | --- |

(16)

Da se zagotovi ustrezno upravljanje skladiščenja, je primerno sprejeti določbe za znižanje zneska izplačane pomoči, kadar je količina, shranjena v pogodbenem obdobju skladiščenja, manjša od pogodbene količine.

| (17) | Znesek pomoči bi moral biti določen na podlagi stroškov skladiščenja in/ali drugih ustreznih tržnih elementov. Primerno je določiti pomoč za fiksne stroške skladiščenja za sprejem in odpremo zadevnih proizvodov ter znesek pomoči za dan skladiščenja za stroške skladiščenja v hladilnicah in financiranja. |
| --- | --- |

(17)

Znesek pomoči bi moral biti določen na podlagi stroškov skladiščenja in/ali drugih ustreznih tržnih elementov. Primerno je določiti pomoč za fiksne stroške skladiščenja za sprejem in odpremo zadevnih proizvodov ter znesek pomoči za dan skladiščenja za stroške skladiščenja v hladilnicah in financiranja.

| (18) | Določiti je treba pogoje, pod katerimi se lahko dodeli predplačilo, prilagoditev pomoči v primerih, ko pogodbena količina ni povsem upoštevana, preglede skladnosti z upravičenostjo do pomoči, morebitne kazni in informacije, ki jih morajo države članice sporočiti Komisiji. |
| --- | --- |

(18)

Določiti je treba pogoje, pod katerimi se lahko dodeli predplačilo, prilagoditev pomoči v primerih, ko pogodbena količina ni povsem upoštevana, preglede skladnosti z upravičenostjo do pomoči, morebitne kazni in informacije, ki jih morajo države članice sporočiti Komisiji.

| (19) | Če tega ukrepa morda ne bi v polni meri uporabljali v vseh državah članicah, je treba določiti prerazporeditev količin po treh mesecih uporabe ukrepa. Komisija bi morala biti pooblaščena, da po potrebi sprejme izvedbene akte, ki določajo prerazporeditev neporabljenih količin za posamezne države članice in novo obdobje za vložitev zahtevkov. |
| --- | --- |

(19)

Če tega ukrepa morda ne bi v polni meri uporabljali v vseh državah članicah, je treba določiti prerazporeditev količin po treh mesecih uporabe ukrepa. Komisija bi morala biti pooblaščena, da po potrebi sprejme izvedbene akte, ki določajo prerazporeditev neporabljenih količin za posamezne države članice in novo obdobje za vložitev zahtevkov.

| (20) | Prav tako bi bilo treba določiti pravila v zvezi z dokumentacijo, knjigovodenjem ter pogostostjo in naravo pregledov – |
| --- | --- |

(20)

Prav tako bi bilo treba določiti pravila v zvezi z dokumentacijo, knjigovodenjem ter pogostostjo in naravo pregledov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina

Ta uredba določa začasno izredno shemo pomoči za zasebno skladiščenje sirov, razvrščenih v oznako KN 0406, razen za sire, ki niso primerni za nadaljnje skladiščenje po preteku obdobju zorenja iz člena 3(1).

Največja količina proizvodov za posamezne države članice, zajeta v tej začasni shemi, je določena v Prilogi.

Člen 2

Opredelitev

V tej uredbi „pristojni organi držav članic“ pomenijo službe ali organe, ki jih države članice akreditirajo kot plačilne agencije in izpolnjujejo pogoje iz člena 7 Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3).

Člen 3

Upravičenost proizvodov

1.   Da bi bil upravičen do pomoči za zasebno skladiščenje iz člena 1 (v nadaljnjem besedilu: pomoč), mora biti sir primerne tržne kakovosti, imeti poreklo v Uniji ter biti na dan začetka veljavnosti pogodbe star vsaj toliko, kolikor znaša obdobje zorenja, določeno v specifikaciji proizvoda za sire z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo v skladu z Uredbo (EU) št. 1151/2012, in kolikor znaša običajno obdobje zorenja, ki ga določijo države članice za druge sire.

2.   Sir mora izpolnjevati naslednje zahteve:

| (a) | vsaka partija tehta vsaj 0,5 tone; |
| --- | --- |

(a)

vsaka partija tehta vsaj 0,5 tone;

| (b) | je neizbrisno označen z oznako podjetja, v katerem je bil proizveden, in z datumom proizvodnje, pri čemer je oznaka lahko šifrirana; |
| --- | --- |

(b)

je neizbrisno označen z oznako podjetja, v katerem je bil proizveden, in z datumom proizvodnje, pri čemer je oznaka lahko šifrirana;

| (c) | na njem je naveden datum uskladiščenja; |
| --- | --- |

(c)

na njem je naveden datum uskladiščenja;

| (d) | ni bil predmet prejšnje pogodbe o pomoči za skladiščenje; |
| --- | --- |

(d)

ni bil predmet prejšnje pogodbe o pomoči za skladiščenje;

| (e) | je skladiščen v državi članici, v kateri je proizveden. |
| --- | --- |

(e)

je skladiščen v državi članici, v kateri je proizveden.

3.   Države članice lahko odstopijo od obveznosti navedbe datuma uskladiščenja iz točke (c) odstavka 2 na siru, če se upravnik skladišča zaveže, da bo vodil evidenco, v katero se na dan uskladiščenja vnesejo podatki iz točke (b) odstavka 2.

Člen 4

Zahtevki za pomoč

1.   Gospodarski subjekt, ki želi dobiti pomoč, vloži zahtevek pri pristojnih organih držav članic, kjer se proizvodi skladiščijo.

2.   Gospodarski subjekti, ki zaprosijo za pomoč, so za namene DDV ustanovljeni in registrirani v Uniji.

3.   Zahtevki za pomoč se lahko vložijo od datuma začetka veljavnosti te uredbe. Zadnji datum za oddajo zahtevkov je 15. januar 2016.

4.   Zahtevki za pomoč se nanašajo na proizvode, ki so bili uskladiščeni v celoti.

5.   Zahtevki se vložijo na podlagi postopka, ki ga zadevna država članica da na voljo gospodarskim subjektom.

Pristojni organi držav članic lahko zahtevajo, da se zahtevki v elektronski obliki opremijo z naprednim elektronskim podpisom v skladu s točko 2 člena 2 Direktive 1999/93/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) ali z elektronskim podpisom, ki daje funkcionalno enaka zagotovila kot podpis, ob uporabi enakih pravil in pogojev, ki so opredeljeni z določbami Komisije o elektronskih in digitalnih dokumentih iz Sklepa Komisije 2004/563/ES, Euratom (5) in njegovih izvedbenih določb.

6.   Zahtevek je sprejemljiv samo, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | navaja sklic na to uredbo; |
| --- | --- |

(a)

navaja sklic na to uredbo;

| (b) | navaja identifikacijske podatke vložnika: ime, naslov in identifikacijsko številko za DDV; |
| --- | --- |

(b)

navaja identifikacijske podatke vložnika: ime, naslov in identifikacijsko številko za DDV;

| (c) | navaja proizvod z ustrezno šestmestno oznako KN; |
| --- | --- |

(c)

navaja proizvod z ustrezno šestmestno oznako KN;

| (d) | navaja količino proizvodov v času zahtevka; |
| --- | --- |

(d)

navaja količino proizvodov v času zahtevka;

| (e) | navaja ime in naslov skladišča, številko skladiščene partije in številko odobritve, ki omogoča identifikacijo obrata; |
| --- | --- |

(e)

navaja ime in naslov skladišča, številko skladiščene partije in številko odobritve, ki omogoča identifikacijo obrata;

| (f) | ne vključuje dodatnih pogojev vložnika, razen tistih, ki jih določa ta uredba; |
| --- | --- |

(f)

ne vključuje dodatnih pogojev vložnika, razen tistih, ki jih določa ta uredba;

| (g) | vložen je v uradnem jeziku ali enem od uradnih jezikov države članice, v kateri se vloži; |
| --- | --- |

(g)

vložen je v uradnem jeziku ali enem od uradnih jezikov države članice, v kateri se vloži;

| (h) | vlagatelj je položil varščino v višini 20 EUR na tono za zadevne plačilne agencije v skladu z oddelkom 2 poglavja IV Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 907/2014 (6). |
| --- | --- |

(h)

vlagatelj je položil varščino v višini 20 EUR na tono za zadevne plačilne agencije v skladu z oddelkom 2 poglavja IV Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 907/2014 (6).

7.   Vsebina zahtevkov se po predložitvi ne spreminja.

Člen 5

Zaseg in sprostitev varščine

1.   Varščina iz člena 4(6)(h) se zaseže, če:

| (a) | se zahtevek za pogodbo umakne; |
| --- | --- |

(a)

se zahtevek za pogodbo umakne;

| (b) | količina, ugotovljena v pregledih v skladu s členom 16(2), predstavlja manj kot 95 % količine iz zahtevka iz člena 4(6)(d). V takem primeru se pogodba ne sklene; |
| --- | --- |

(b)

količina, ugotovljena v pregledih v skladu s členom 16(2), predstavlja manj kot 95 % količine iz zahtevka iz člena 4(6)(d). V takem primeru se pogodba ne sklene;

| (c) | se na lastno odgovornost pogodbene stranke med pogodbenim obdobjem skladiščenja uskladišči in skladišči manj kot 95 % pogodbene količine v smislu člena 6 in pod pogoji iz člena 7(1)(a). |
| --- | --- |

(c)

se na lastno odgovornost pogodbene stranke med pogodbenim obdobjem skladiščenja uskladišči in skladišči manj kot 95 % pogodbene količine v smislu člena 6 in pod pogoji iz člena 7(1)(a).

2.   Varščine se nemudoma sprostijo, če zahtevki za pogodbe niso sprejeti.

3.   Varščine se sprostijo za količine, za katere so bile izpolnjene pogodbene obveznosti.

Člen 6

Sklepanje pogodb

1.   Pogodbe se sklenejo med pristojnim organom države članice, na ozemlju katere se skladiščijo proizvodi, in vložnikom (v nadaljnjem besedilu: pogodbena stranka).

2.   Pogodbe se sklenejo v 30 dneh od datuma prejema informacij iz člena 4(6)(e), pri čemer je, kadar je primerno, potrebna naknadna potrditev upravičenosti proizvodov iz drugega pododstavka člena 16(2). Če upravičenost ni potrjena, se šteje, da je zadevna pogodba nična in neveljavna.

Člen 7

Obveznosti pogodbene stranke

1.   Pogodbe pogodbeni stranki nalagajo vsaj naslednje obveznosti:

| (a) | na lastno odgovornost in na svoje stroške mora med pogodbenim obdobjem skladiščenja uskladiščiti in skladiščiti pogodbeno količino pod pogoji, ki zagotavljajo ohranjanje značilnosti proizvodov, ne da bi skladiščene proizvode nadomestila ali premestila v drugo skladišče. Če pogodbena stranka vloži utemeljeno prošnjo, lahko pristojni organ odobri premestitev skladiščenih proizvodov; |
| --- | --- |

(a)

na lastno odgovornost in na svoje stroške mora med pogodbenim obdobjem skladiščenja uskladiščiti in skladiščiti pogodbeno količino pod pogoji, ki zagotavljajo ohranjanje značilnosti proizvodov, ne da bi skladiščene proizvode nadomestila ali premestila v drugo skladišče. Če pogodbena stranka vloži utemeljeno prošnjo, lahko pristojni organ odobri premestitev skladiščenih proizvodov;

| (b) | hraniti mora dokumente o teži, ki se pripravijo ob prihodu na kraj skladiščenja; |
| --- | --- |

(b)

hraniti mora dokumente o teži, ki se pripravijo ob prihodu na kraj skladiščenja;

| (c) | pristojnemu organu mora omogočiti, da kadar koli preveri, ali so izpolnjene vse pogodbene obveznosti; |
| --- | --- |

(c)

pristojnemu organu mora omogočiti, da kadar koli preveri, ali so izpolnjene vse pogodbene obveznosti;

| (d) | poskrbeti mora, da so skladiščeni proizvodi lahko dostopni in posamično prepoznavni: vsaka posamično skladiščena enota je označena tako, da so razvidni datum uskladiščenja, številka pogodbe, proizvod in teža. Kljub temu lahko države članice odstopijo od zahteve po označitvi številke pogodbe, če se upravljavec skladišča zaveže, da bo številko pogodbe zapisal v evidenco iz člena 3(3). |
| --- | --- |

(d)

poskrbeti mora, da so skladiščeni proizvodi lahko dostopni in posamično prepoznavni: vsaka posamično skladiščena enota je označena tako, da so razvidni datum uskladiščenja, številka pogodbe, proizvod in teža. Kljub temu lahko države članice odstopijo od zahteve po označitvi številke pogodbe, če se upravljavec skladišča zaveže, da bo številko pogodbe zapisal v evidenco iz člena 3(3).

2.   Pogodbena stranka da organu, pristojnemu za preglede, za vsako pogodbo na voljo vso dokumentacijo in mu omogoči, da preveri zlasti naslednje podatke o zasebno uskladiščenih proizvodih:

| (a) | številko odobritve, ki določa proizvajalca in državo članico proizvajalko; |
| --- | --- |

(a)

številko odobritve, ki določa proizvajalca in državo članico proizvajalko;

| (b) | poreklo in datum proizvodnje proizvodov; |
| --- | --- |

(b)

poreklo in datum proizvodnje proizvodov;

| (c) | datum uskladiščenja; |
| --- | --- |

(c)

datum uskladiščenja;

| (d) | težo in število pakiranih kosov; |
| --- | --- |

(d)

težo in število pakiranih kosov;

| (e) | prisotnost v skladišču in naslov skladišča; |
| --- | --- |

(e)

prisotnost v skladišču in naslov skladišča;

| (f) | predvideni datum izteka pogodbenega obdobja skladiščenja, dopolnjenega z dejanskim datumom izskladiščenja. |
| --- | --- |

(f)

predvideni datum izteka pogodbenega obdobja skladiščenja, dopolnjenega z dejanskim datumom izskladiščenja.

3.   Pogodbena stranka ali upravljavec skladišča, kadar je primerno, v skladišču hrani evidenco zalog, ki po številkah pogodbe vključuje:

| (a) | identifikacijo proizvodov v zasebnem skladiščenju po partijah; |
| --- | --- |

(a)

identifikacijo proizvodov v zasebnem skladiščenju po partijah;

| (b) | datume uskladiščenja in izskladiščenja; |
| --- | --- |

(b)

datume uskladiščenja in izskladiščenja;

| (c) | količino za vsako skladiščeno partijo; |
| --- | --- |

(c)

količino za vsako skladiščeno partijo;

| (d) | mesto, kjer se proizvodi v skladišču nahajajo. |
| --- | --- |

(d)

mesto, kjer se proizvodi v skladišču nahajajo.

Člen 8

Pogodbeno obdobje skladiščenja

1.   Pogodbeno obdobje skladiščenja se začne na dan po dnevu, ko pristojni organi prejmejo informacije iz člena 4(6)(e).

2.   Pogodbeno skladiščenje se konča dan pred dnem izskladiščenja.

3.   Pomoč se lahko dodeli le, kadar pogodbeno obdobje skladiščenja znaša med 60 in 210 dnevi.

Člen 9

Izskladiščenje

1.   Izskladiščenje se lahko začne na dan, ki sledi zadnjemu dnevu obdobja pogodbenega skladiščenja.

2.   Izskladiščijo se cele skladiščne partije ali manjše količine, če pristojni organ to dovoli. Vendar se lahko v primeru iz člena 16(5)(a) izskladišči samo zapečatena količina.

3.   Pogodbena stranka pristojni organ obvesti o načrtovanem začetku izskladiščenja proizvodov v skladu z določbami iz člena 16(6).

4.   Kadar zahteva iz odstavka 3 ni izpolnjena, vendar so bila v 30 dneh po izskladiščenju predložena zadostna dokazila glede datuma izskladiščenja in zadevnih količin, ki so zadovoljiva za pristojni organ, se pomoč z za 15 % in se izplača le za obdobje, za katerega pogodbena stranka pristojnemu organu predloži zadostna dokazila, da je bil proizvod hranjen v pogodbenem skladišču.

5.   Kadar zahteva iz odstavka 3 ni izpolnjena in v 30 dneh po izskladiščenju niso bila predložena zadostna dokazila glede datuma izskladiščenja in zadevnih količin, ki bi bila zadovoljiva za pristojni organ, se pomoč za zadevno pogodbo ne izplača in se, kadar je to primerno, zaseže cela varščina za zadevno pogodbo.

Člen 10

Zneski pomoči

Pomoč znaša:

| — | 15,57 EUR na skladiščeno tono za fiksne stroške skladiščenja; |
| --- | --- |

—

15,57 EUR na skladiščeno tono za fiksne stroške skladiščenja;

| — | 0,40 EUR na tono na dan pogodbenega skladiščenja. |
| --- | --- |

—

0,40 EUR na tono na dan pogodbenega skladiščenja.

Člen 11

Predplačilo pomoči

1.   Po 60 dneh skladiščenja se na zahtevo pogodbene stranke lahko izplača enkratno predplačilo pomoči, če pogodbena stranka položi varščino, ki je za 10 % višja od predplačila.

2.   Predplačilo ne sme presegati zneska pomoči, ki ustreza 90-dnevnemu obdobju skladiščenja. Varščina iz odstavka 1 se sprosti takoj po plačilu preostalega zneska pomoči.

Člen 12

Plačevanje pomoči

1.   Pomoč ali preostali znesek pomoči, če je bilo v skladu s členom 11 odobreno predplačilo, se izplača na podlagi zahtevka za plačilo, ki ga pogodbena stranka vloži v treh mesecih po koncu pogodbenega obdobja skladiščenja.

2.   Če pogodbena stranka v treh mesecih ni uspela predložiti dokazil, čeprav je nemudoma ukrepala, da bi jih pravočasno pridobila, se ji lahko odobri podaljšanje, ki ne sme biti daljše od treh mesecev.

3.   Plačilo pomoči ali razlike pomoči se izvede v 120 dneh od dneva vložitve zahtevka za plačilo pomoči, pod pogojem, da so pogodbene obveznosti izpolnjene in da je bil opravljen končni pregled. Če poteka upravna preiskava, se plačilo ne izvede, dokler se ne prizna upravičenost.

4.   Če je dejanska skladiščena količina v obdobju pogodbenega skladiščenja manjša od pogodbene količine, vendar ni manjša od 95 % navedene količine, se razen v primerih višje sile pomoč plača za dejansko skladiščeno količino. Vendar lahko pristojni organ pomoč dodatno zmanjša ali je ne izplača, če ugotovi, da je pogodbena stranka delovala namerno ali malomarno.

5.   Če je dejanska skladiščena količina v obdobju pogodbenega skladiščenja manjša od odstotkov iz odstavka 4, vendar ni manjša od 80 % pogodbene količine, se razen v primerih višje sile pomoč za dejansko skladiščeno količino zmanjša za polovico. Vendar lahko pristojni organ pomoč dodatno zmanjša ali je ne izplača, če ugotovi, da je pogodbena stranka delovala namerno ali malomarno.

6.   Če je dejanska skladiščena količina v obdobju pogodbenega skladiščenja manjša od 80 % pogodbene količine, se razen v primerih višje sile pomoč ne izplača.

7.   Če se na podlagi pregledov med skladiščenjem ali pri izskladiščenju odkrije pokvarjene proizvode, se za te količine pomoč ne izplača. Količina preostale skladiščene partije, ki je še vedno upravičena do pomoči, ne sme biti manjša od najmanjše količine, kot je določena v členu 3(2). Isto pravilo se uporablja, kadar se iz navedenega razloga del partije izskladišči pred potekom najkrajšega obdobja skladiščenja.

Pokvarjeni proizvodi niso vključeni v izračun dejansko skladiščene količine iz odstavkov 4, 5 in 6.

Člen 13

Uradno obveščanje

1.   Države članice do vsakega torka za pretekli teden Komisiji sporočijo količine, za katere so bile sklenjene pogodbe, in količine proizvodov, za katere so bili vloženi zahtevki za pomoč.

2.   Države članice najpozneje do konca vsakega meseca za pretekli mesec Komisiji sporočijo:

| (a) | količine proizvodov, ki so bile v zadevnem mesecu uskladiščene ali izskladiščene, |
| --- | --- |

(a)

količine proizvodov, ki so bile v zadevnem mesecu uskladiščene ali izskladiščene,

| (b) | količine proizvodov, ki so bile uskladiščene ob koncu zadevnega meseca, |
| --- | --- |

(b)

količine proizvodov, ki so bile uskladiščene ob koncu zadevnega meseca,

| (c) | količine proizvodov, v zvezi s katerimi se je pogodbeno obdobje skladiščenja izteklo. |
| --- | --- |

(c)

količine proizvodov, v zvezi s katerimi se je pogodbeno obdobje skladiščenja izteklo.

3.   Obvestila iz odstavkov 1 in 2 države članice pošljejo v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 792/2009 (7).

Člen 14

Ukrepi za spoštovanje največjih količin

Države članice zagotovijo, da se vzpostavi sistem, ki temelji na objektivnih in nediskriminatornih merilih, tako da največje količine za vsako državo članico iz Priloge niso presežene.

Člen 15

Ukrepi za neporabljene količine

Kadar je primerno, se preostale neporabljene količine po 15. januarju 2016 dajo na voljo državam članicam, ki najpozneje do 31. decembra 2015 Komisijo obvestijo, da želijo v večji meri uporabiti shemo pomoči za zasebno skladiščenje. Dodelitev za vsako državo članico, ki se bo izvedla ob upoštevanju količin, za katere so zaprosile države članice do 15. januarja 2016, in obdobje za vložitev zahtevkov se določita z izvedbenim aktom, sprejetim brez uporabe postopka pregleda iz člena 229(2) in (3) Uredbe (EU) št. 1308/2013.

Člen 16

Pregledi

1.   Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev skladnosti s to uredbo. Navedeni ukrepi vključujejo popolne upravne preglede zahtevkov za pomoč, ki se dopolnijo s pregledi na kraju samem iz odstavkov 2 do 9.

2.   Organ, pristojen za preglede, opravi preglede proizvodov, ki se uskladiščijo, v 30 dneh od datuma prejema informacij iz člena 4(6)(e).

Brez poseganja v točko (a) prvega pododstavka odstavka 5 tega člena se za zagotovitev, da so skladiščeni proizvodi upravičeni do pomoči, fizično pregleda reprezentativen vzorec najmanj 5 % uskladiščenih količin, da se zagotovi, da so skladiščne partije, med drugim glede teže, označitve in vrste proizvodov, v skladu s podatki iz zahtevka za sklenitev pogodbe.

Teža proizvodov, kot je določena na začetku pogodbenega obdobja, se uporablja za določitev izplačila pomoči. Vendar se pomoč ne izplača za količino, ki presega tisto, za katero je bil vložen zahtevek, kot je določeno v členu 4(6)(d).

3.   Kadar država članica navede ustrezno utemeljene razloge, se lahko 30-dnevni rok iz odstavka 2 podaljša za 15 dni.

4.   Če pregledi pokažejo, da skladiščeni proizvodi ne izpolnjujejo meril za upravičenost iz člena 3 in pogoja iz člena 4(6)(c), se varščina iz člena 4(6)(h) zaseže.

5.   Organ, pristojen za preglede:

| (a) | med pregledom iz odstavka 2 zapečati proizvode po pogodbi, skladiščni partiji ali manjši količini, ali |
| --- | --- |

(a)

med pregledom iz odstavka 2 zapečati proizvode po pogodbi, skladiščni partiji ali manjši količini, ali

| (b) | izvede nenapovedan pregled, da se zagotovi, da je pogodbena količina v skladišču. |
| --- | --- |

(b)

izvede nenapovedan pregled, da se zagotovi, da je pogodbena količina v skladišču.

Pregled iz točke (b) prvega pododstavka je reprezentativen in ustreza najmanj 10 % celotne količine, ki je predmet pogodbe. Taki pregledi vključujejo pregled evidenc zalog iz člena 7(3) in dokazil, kot so podatki o teži in evidenca o dobavi, ter preverjanje prisotnosti proizvodov v skladišču, vrste proizvodov in njihove identifikacije, ki mora zajemati najmanj 5 % količine, ki je predmet nenapovedanega pregleda.

6.   Na koncu pogodbenega obdobja skladiščenja organ, pristojen za preglede, z vzorčenjem preveri težo in identifikacijo skladiščenih proizvodov pri najmanj polovici pogodb. Za namene tega pregleda pogodbena stranka obvesti pristojni organ o zadevnih skladiščnih partijah najmanj pet delovnih dni pred:

| (a) | koncem najdaljšega možnega pogodbenega obdobja skladiščenja ali |
| --- | --- |

(a)

koncem najdaljšega možnega pogodbenega obdobja skladiščenja ali

| (b) | začetkom postopkov izskladiščenja proizvodov, če se to opravi pred koncem najdaljšega možnega pogodbenega obdobja skladiščenja. |
| --- | --- |

(b)

začetkom postopkov izskladiščenja proizvodov, če se to opravi pred koncem najdaljšega možnega pogodbenega obdobja skladiščenja.

Države članice lahko sprejmejo rok, ki je krajši od petih delovnih dni.

7.   Pri preverjanju teže proizvodov med potekom in na koncu pogodbenega skladiščenja zaradi preverjanja prisotnosti proizvodov v skladišču morebitno naravno zmanjšanje teže ne povzroči zmanjšanja pomoči in zasega varščine.

8.   Kadar se uporablja možnost iz odstavka 5(a), se na koncu pogodbenega obdobja skladiščenja preveri prisotnost in nepoškodovanost uporabljenih pečatov. Stroške zapečatenja in manipulativne stroške nosi pogodbena stranka.

9.   Kakršne koli vzorce za preverjanje kakovosti in sestave proizvodov vzamejo uradniki organa, pristojnega za preglede, ali pa se vzamejo v njihovi navzočnosti.

Fizični pregled ali preverjanje teže se izvaja pri postopku tehtanja ob navzočnosti navedenih uradnikov.

Za namene revizijske sledi se vse zaloge ter finančne evidence in dokumenti, ki so jih preverili ti uradniki, med kontrolnim obiskom ožigosajo ali parafirajo. Kadar se preverijo računalniški zapisi, se natisne njihov izvod, ki se priloži dokumentaciji pregleda.

Člen 17

Revizijsko poročanje

1.   Organ, pristojen za preglede, pripravi poročilo o nadzoru o vsakem pregledu na kraju samem. Poročilo natančno opisuje različne preverjene postavke.

Poročilo določa:

| (a) | datum in čas začetka pregleda; |
| --- | --- |

(a)

datum in čas začetka pregleda;

| (b) | podrobnosti o predhodnem obvestilu; |
| --- | --- |

(b)

podrobnosti o predhodnem obvestilu;

| (c) | trajanje pregleda; |
| --- | --- |

(c)

trajanje pregleda;

| (d) | navzoče odgovorne osebe; |
| --- | --- |

(d)

navzoče odgovorne osebe;

| (e) | naravo in obseg izvedenih pregledov, zlasti z navedbo podrobnosti pregledanih dokumentov in proizvodov; |
| --- | --- |

(e)

naravo in obseg izvedenih pregledov, zlasti z navedbo podrobnosti pregledanih dokumentov in proizvodov;

| (f) | ugotovitve in sklepe; |
| --- | --- |

(f)

ugotovitve in sklepe;

| (g) | ali je potrebno nadaljnje spremljanje. |
| --- | --- |

(g)

ali je potrebno nadaljnje spremljanje.

Poročilo podpišeta odgovorni uradnik in pogodbena stranka ali, kjer je ustrezno, upravljavec skladišča, ter se vključi v datoteko o plačilih.

2.   V primeru znatnih nepravilnosti, ki zadevajo najmanj 5 % količine proizvodov, vključenih v posamezno pogodbo, ki je predmet preverjanja, se preverjanje razširi na večji vzorec, ki ga določi organ, pristojen za preglede.

3.   Organ, pristojen za preglede, zabeleži kakršno koli neskladnost na podlagi meril v zvezi z resnostjo, obsegom, trajanjem in ponavljanjem, ki lahko povzroči izključitev v skladu s členom 18(1) in/ali vračilo neupravičeno izplačane pomoči skupaj z obrestmi, kadar je primerno, v skladu s odstavkom 4 navedenega člena.

Člen 18

Kazni

1.   Kadar pristojni organ države članice ugotovi, da dokument, ki ga predloži vložnik za dodelitev pravic na podlagi te uredbe, vsebuje napačne informacije, in kadar so zadevne napačne informacije ključne za dodelitev te pravice, pristojni organ izključi vložnika iz postopka dodelitve pomoči za isti proizvod, za katerega so bile predložene nepravilne informacije, za obdobje enega leta od sprejetja končne upravne odločbe o ugotovitvi nepravilnosti.

2.   Izključitev iz odstavka 1 se ne uporabi, če vložnik pristojnemu organu zadovoljivo dokaže, da so okoliščine iz zadevnega odstavka nastale zaradi višje sile ali očitne napake.

3.   Neupravičeno izplačana pomoč se skupaj z obrestmi izterja od zadevnih gospodarskih subjektov. Pravila iz člena 7 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 809/2014 (8) se uporabljajo smiselno.

4.   Izvrševanje upravnih kazni in izterjava neupravičeno izplačanih zneskov iz tega člena ne posegata v sporočanje nepravilnosti Komisiji v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1848/2006 (9).

Člen 19

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. oktobra 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 343, 14.12.2012, str. 1).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (UL L 347, 20.12.2013, str. 549).

3

(4)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 1999/93/ES z dne 13. decembra 1999 o okviru Skupnosti za elektronski podpis (UL L 13, 19.1.2000, str. 12).

4

(5)  Sklep Komisije 2004/563/ES, Euratom z dne 7. julija 2004 o spremembi poslovnika (UL L 251, 27.7.2004, str. 9).

5

(6)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 907/2014 z dne 11. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s plačilnimi agencijami in ostalimi organi, finančnim upravljanjem, potrditvijo obračunov, varščinami in uporabo eura (UL L 255, 28.8.2014, str. 18).

6

(7)  Uredba Komisije (ES) št. 792/2009 z dne 31. avgusta 2009 o določitvi podrobnih pravil za pošiljanje informacij in dokumentov držav članic Komisiji pri izvajanju skupnih tržnih ureditev, sheme neposrednih plačil, promocije kmetijskih proizvodov in shem, ki veljajo za najbolj oddaljene regije in manjše egejske otoke (UL L 228, 1.9.2009, str. 3).

7

(8)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 809/2014 z dne 17. julija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z integriranim administrativnim in kontrolnim sistemom, ukrepi za razvoj podeželja in navzkrižno skladnostjo (UL L 227, 31.7.2014, str. 69).

8

(9)  Uredba Komisije (ES) št. 1848/2006 z dne 14. decembra 2006 o nepravilnostih in izterjavi nepravilno plačanih zneskov v okviru financiranja skupne kmetijske politike ter organizaciji informacijskega sistema na tem področju in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 595/91 (UL L 355, 15.12.2006, str. 56).

9

---

ANNEX

| Država članica | Največje količine
  (v tonah) |
| --- | --- |
| Belgija | 1 243 |
| Bolgarija | 696 |
| Češka republika | 1 421 |
| Danska | 3 334 |
| Nemčija | 23 626 |
| Estonija | 454 |
| Irska | 1 835 |
| Grčija | 1 880 |
| Španija | 3 635 |
| Francija | 20 830 |
| Hrvaška | 348 |
| Italija | 12 015 |
| Ciper | 199 |
| Latvija | 348 |
| Litva | 1 163 |
| Luksemburg | 33 |
| Madžarska | 827 |
| Malta | 30 |
| Nizozemska | 8 156 |
| Avstrija | 1 968 |
| Poljska | 7 859 |
| Portugalska | 704 |
| Romunija | 797 |
| Slovenija | 164 |
| Slovaška | 426 |
| Finska | 1 210 |
| Švedska | 945 |
| Združeno kraljestvo | 3 854 |
| Skupaj | 100 000 |

Država članica

Največje količine

(v tonah)

Belgija

1 243

Bolgarija

696

Češka republika

1 421

Danska

3 334

Nemčija

23 626

Estonija

454

Irska

1 835

Grčija

1 880

Španija

3 635

Francija

20 830

Hrvaška

348

Italija

12 015

Ciper

199

Latvija

348

Litva

1 163

Luksemburg

33

Madžarska

827

Malta

30

Nizozemska

8 156

Avstrija

1 968

Poljska

7 859

Portugalska

704

Romunija

797

Slovenija

164

Slovaška

426

Finska

1 210

Švedska

945

Združeno kraljestvo

3 854

Skupaj

100 000

---

| 16.10.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 271/25 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 271/25

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1853

z dne 15. oktobra 2015

o začasni izredni pomoči kmetom v živinorejskih sektorjih

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1), ter zlasti člena 219(1) v povezavi s členom 228 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svetovna rast povpraševanja po mleku in mlečnih izdelkih se je v letu 2014 in v prvi polovici leta 2015 na splošno zmanjšala, predvsem zaradi zmanjšanja uvoza na Kitajsko, ki je glavni svetovni uvoznik mlečnih izdelkov. |
| --- | --- |

(1)

Svetovna rast povpraševanja po mleku in mlečnih izdelkih se je v letu 2014 in v prvi polovici leta 2015 na splošno zmanjšala, predvsem zaradi zmanjšanja uvoza na Kitajsko, ki je glavni svetovni uvoznik mlečnih izdelkov.

| (2) | V letih 2014 in 2015 se je stanje na trgu Unije za prašičje meso poslabšalo. Domača proizvodnja Unije se je povečala, uspešen izvoz pa se je močno zmanjšal zaradi izgube Rusije kot izvoznega trga. Zaradi posebnosti trga prašičjega mesa s sistemom inherentno zapoznelega prilagajanja rejskega sektorja na zmanjšano povpraševanje po prašičih za zakol se je stanje na trgu razvilo v kritično presežno ponudbo, stalni pritisk na cene pa presega pritisk na cene v normalnih cikličnih obdobij. |
| --- | --- |

(2)

V letih 2014 in 2015 se je stanje na trgu Unije za prašičje meso poslabšalo. Domača proizvodnja Unije se je povečala, uspešen izvoz pa se je močno zmanjšal zaradi izgube Rusije kot izvoznega trga. Zaradi posebnosti trga prašičjega mesa s sistemom inherentno zapoznelega prilagajanja rejskega sektorja na zmanjšano povpraševanje po prašičih za zakol se je stanje na trgu razvilo v kritično presežno ponudbo, stalni pritisk na cene pa presega pritisk na cene v normalnih cikličnih obdobij.

| (3) | Ruska vlada je 25. junija 2015 objavila, da se prepoved uvoza kmetijskih proizvodov in živil iz Unije podaljša za še eno leto, in sicer do 6. avgusta 2016. |
| --- | --- |

(3)

Ruska vlada je 25. junija 2015 objavila, da se prepoved uvoza kmetijskih proizvodov in živil iz Unije podaljša za še eno leto, in sicer do 6. avgusta 2016.

| (4) | Sektor mleka in mlečnih izdelkov ter sektor prašičjega mesa se zaradi velikega neravnovesja med ponudbo in povpraševanjem spoprijemata z motnjami na trgu. |
| --- | --- |

(4)

Sektor mleka in mlečnih izdelkov ter sektor prašičjega mesa se zaradi velikega neravnovesja med ponudbo in povpraševanjem spoprijemata z motnjami na trgu.

| (5) | Zato so se cene surovega mleka in prašičjega mesa v Uniji še bolj znižale in verjetno se bo pritisk na cene nadaljeval ter dosegel nevzdržne ravni za številne kmete, ki se soočajo z likvidnostnimi težavami. Julija 2015 so se povprečne cene surovega mleka v Uniji znižale za 12 % v primerjavi s povprečno ceno julija v letih od 2010 do 2014 in za 20 % v primerjavi z julijem 2014. Julija 2015 se je cena prašičjih trupov znižala za 13 %, cene pujskov pa za 23 % v primerjavi s povprečnimi cenami julija 2014. Poleg tega so cene dosegle izjemno nizke ravni pod povprečjem zadnjih petih let. |
| --- | --- |

(5)

Zato so se cene surovega mleka in prašičjega mesa v Uniji še bolj znižale in verjetno se bo pritisk na cene nadaljeval ter dosegel nevzdržne ravni za številne kmete, ki se soočajo z likvidnostnimi težavami. Julija 2015 so se povprečne cene surovega mleka v Uniji znižale za 12 % v primerjavi s povprečno ceno julija v letih od 2010 do 2014 in za 20 % v primerjavi z julijem 2014. Julija 2015 se je cena prašičjih trupov znižala za 13 %, cene pujskov pa za 23 % v primerjavi s povprečnimi cenami julija 2014. Poleg tega so cene dosegle izjemno nizke ravni pod povprečjem zadnjih petih let.

| (6) | Poleg tega so visoke temperature julija in avgusta ter zelo majhne količine padavin negativno vplivale na donos spomladanskih in poletnih kmetijskih rastlin v številnih državah članicah. Povečani proizvodni stroški zaradi pomanjkanja krmnih rastlin in paše so resno vplivali na sektorje govejega in telečjega mesa, mleka in mlečnih izdelkov, prašičjega mesa ter ovčjega in kozjega mesa. |
| --- | --- |

(6)

Poleg tega so visoke temperature julija in avgusta ter zelo majhne količine padavin negativno vplivale na donos spomladanskih in poletnih kmetijskih rastlin v številnih državah članicah. Povečani proizvodni stroški zaradi pomanjkanja krmnih rastlin in paše so resno vplivali na sektorje govejega in telečjega mesa, mleka in mlečnih izdelkov, prašičjega mesa ter ovčjega in kozjega mesa.

| (7) | Instrumenti za posredovanje na trgih v obliki javne intervencije in zasebnega skladiščenja masla ter posnetega mleka v prahu so na voljo brez prekinitve od septembra 2014. Navedeni instrumenti so ublažili škodljive učinke padca cen, niso pa preprečili stalnega zniževanja cen mlečnih izdelkov in surovega mleka. Zasebno skladiščenje prašičjega mesa je stabiliziralo cene prašičev marca in aprila 2015, ni pa spodbudilo znatnega dviga cen. Zaradi proizvodnega cikla prašičjega mesa vzpostavitev sistema pomoči za zasebno skladiščenje ta hip ne bi bila ustrezen odziv na sedanje motnje na trgu. Podobno tržni ukrepi iz Uredbe (EU) št. 1308/2013 za druge živinorejske sektorje niso namenjeni blaženju regionalno omejenih gospodarskih težav. Vsi morebitni dodatni ukrepi posredovanja na trgu v obliki pomoči za zasebno skladiščenje bi sicer resda dopolnili usmerjeno finančno pomoč, ne bi pa rešili nujne potrebe po likvidnosti v živinorejskih sektorjih, ker bi imeli srednjeročne učinke na ravni kmetij. |
| --- | --- |

(7)

Instrumenti za posredovanje na trgih v obliki javne intervencije in zasebnega skladiščenja masla ter posnetega mleka v prahu so na voljo brez prekinitve od septembra 2014. Navedeni instrumenti so ublažili škodljive učinke padca cen, niso pa preprečili stalnega zniževanja cen mlečnih izdelkov in surovega mleka. Zasebno skladiščenje prašičjega mesa je stabiliziralo cene prašičev marca in aprila 2015, ni pa spodbudilo znatnega dviga cen. Zaradi proizvodnega cikla prašičjega mesa vzpostavitev sistema pomoči za zasebno skladiščenje ta hip ne bi bila ustrezen odziv na sedanje motnje na trgu. Podobno tržni ukrepi iz Uredbe (EU) št. 1308/2013 za druge živinorejske sektorje niso namenjeni blaženju regionalno omejenih gospodarskih težav. Vsi morebitni dodatni ukrepi posredovanja na trgu v obliki pomoči za zasebno skladiščenje bi sicer resda dopolnili usmerjeno finančno pomoč, ne bi pa rešili nujne potrebe po likvidnosti v živinorejskih sektorjih, ker bi imeli srednjeročne učinke na ravni kmetij.

| (8) | Zato so nastale razmere, v katerih se ukrepi, ki so na voljo na podlagi Uredbe (EU) št. 1308/2013, zdijo nezadostni za odpravljanje motenj na trgu. |
| --- | --- |

(8)

Zato so nastale razmere, v katerih se ukrepi, ki so na voljo na podlagi Uredbe (EU) št. 1308/2013, zdijo nezadostni za odpravljanje motenj na trgu.

| (9) | Da se preprečita nadaljnji padec cen in krepitev motenj na trgu, je bistvenega pomena, da se usmerjena finančna pomoč nameni posebej prizadetim živinorejskim sektorjem Unije. |
| --- | --- |

(9)

Da se preprečita nadaljnji padec cen in krepitev motenj na trgu, je bistvenega pomena, da se usmerjena finančna pomoč nameni posebej prizadetim živinorejskim sektorjem Unije.

| (10) | Da bi se obstoječe motnje na trgu učinkovito in uspešno odpravile ter da bi se preprečilo nadaljevanje ali poslabšanje stanja, ki je rezultat navedenih motenj, ali njegovega vpliva na trg, je primerno dodeliti pomoč državam članicam v obliki enkratnih finančnih sredstev za pomoč kmetom v živinorejskih sektorjih, ki so jih prizadeli najhujši padci cen zaradi podaljšanja ruske prepovedi uvoza in vpliva suše na krmne rastline. |
| --- | --- |

(10)

Da bi se obstoječe motnje na trgu učinkovito in uspešno odpravile ter da bi se preprečilo nadaljevanje ali poslabšanje stanja, ki je rezultat navedenih motenj, ali njegovega vpliva na trg, je primerno dodeliti pomoč državam članicam v obliki enkratnih finančnih sredstev za pomoč kmetom v živinorejskih sektorjih, ki so jih prizadeli najhujši padci cen zaradi podaljšanja ruske prepovedi uvoza in vpliva suše na krmne rastline.

| (11) | Finančna sredstva, ki so na voljo zadevnim državam članicam, bi bilo treba izračunati na podlagi nacionalnih mlečnih kvot in nacionalnih populacij prašičev v letu 2014/2015, morala pa bi biti sorazmerna z znižanjem spremljanih odkupnih cen mleka in prašičjih trupov, stopnjo odvisnosti od ruskega trga in vplivom suše na proizvodnjo in cene krmnih rastlin. Glede na omejena proračunska sredstva bi bilo treba zagotoviti, da bo podpora dosegla tiste kmete, ki so jih motnje na trgu najbolj prizadele, zato bi morale imeti države članice svobodo, da nacionalne zneske razdelijo na čim bolj učinkovit način na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril, kot je padec cen v zadevnih sektorjih, pri čemer bi morale zagotoviti, da so končni upravičenci usmerjene podpore kmetje v živinorejskih sektorjih, in preprečiti kakršne koli motnje na trgu in izkrivljanje konkurence. |
| --- | --- |

(11)

Finančna sredstva, ki so na voljo zadevnim državam članicam, bi bilo treba izračunati na podlagi nacionalnih mlečnih kvot in nacionalnih populacij prašičev v letu 2014/2015, morala pa bi biti sorazmerna z znižanjem spremljanih odkupnih cen mleka in prašičjih trupov, stopnjo odvisnosti od ruskega trga in vplivom suše na proizvodnjo in cene krmnih rastlin. Glede na omejena proračunska sredstva bi bilo treba zagotoviti, da bo podpora dosegla tiste kmete, ki so jih motnje na trgu najbolj prizadele, zato bi morale imeti države članice svobodo, da nacionalne zneske razdelijo na čim bolj učinkovit način na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril, kot je padec cen v zadevnih sektorjih, pri čemer bi morale zagotoviti, da so končni upravičenci usmerjene podpore kmetje v živinorejskih sektorjih, in preprečiti kakršne koli motnje na trgu in izkrivljanje konkurence.

| (12) | Glede na to, da bodo finančna sredstva, dodeljena vsaki državi članici, nadomestila samo omejen del dejanske izgube kmetov v živinorejskih sektorjih, bi bilo treba državam članicam dovoliti, da navedenim kmetom dodelijo dodatno podporo, in sicer pod enakimi pogoji objektivnosti, nediskriminacije in neizkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(12)

Glede na to, da bodo finančna sredstva, dodeljena vsaki državi članici, nadomestila samo omejen del dejanske izgube kmetov v živinorejskih sektorjih, bi bilo treba državam članicam dovoliti, da navedenim kmetom dodelijo dodatno podporo, in sicer pod enakimi pogoji objektivnosti, nediskriminacije in neizkrivljanja konkurence.

| (13) | Da bi imele države članice svobodo pri razdeljevanju usmerjene finančne pomoči za odpravljanje motenj glede na potrebe, bi jim bilo treba dovoliti, da jo kumulirajo z drugo podporo, financirano iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja. |
| --- | --- |

(13)

Da bi imele države članice svobodo pri razdeljevanju usmerjene finančne pomoči za odpravljanje motenj glede na potrebe, bi jim bilo treba dovoliti, da jo kumulirajo z drugo podporo, financirano iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja.

| (14) | Ker so bila finančna sredstva za vsako državo članico določena v eurih, je zaradi zagotavljanja enotne in hkratne uporabe treba določiti datum za pretvorbo zneskov, dodeljenih Bolgariji, Češki republiki, Danski, Hrvaški, Madžarski, Poljski, Romuniji, Švedski in Združenemu kraljestvu, v njihove nacionalne valute. Zato je primerno določiti operativni dogodek za menjalni tečaj v skladu s členom 106 Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2). Glede na načelo iz člena 106(2)(b) Uredbe (EU) št. 1306/2013 in merila, določena v členu 106(5)(c) navedene uredbe, mora operativni dogodek biti datum začetka veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

(14)

Ker so bila finančna sredstva za vsako državo članico določena v eurih, je zaradi zagotavljanja enotne in hkratne uporabe treba določiti datum za pretvorbo zneskov, dodeljenih Bolgariji, Češki republiki, Danski, Hrvaški, Madžarski, Poljski, Romuniji, Švedski in Združenemu kraljestvu, v njihove nacionalne valute. Zato je primerno določiti operativni dogodek za menjalni tečaj v skladu s členom 106 Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2). Glede na načelo iz člena 106(2)(b) Uredbe (EU) št. 1306/2013 in merila, določena v členu 106(5)(c) navedene uredbe, mora operativni dogodek biti datum začetka veljavnosti te uredbe.

| (15) | Pomoč iz te uredbe bi se morala šteti za ukrep podpore kmetijskim trgom v skladu s členom 4(1)(a) Uredbe (EU) št. 1306/2013. |
| --- | --- |

(15)

Pomoč iz te uredbe bi se morala šteti za ukrep podpore kmetijskim trgom v skladu s členom 4(1)(a) Uredbe (EU) št. 1306/2013.

| (16) | Iz proračunskih razlogov bi morala Unija financirati izdatke, ki jih imajo zadevne države članice v zvezi s kmeti v živinorejskih sektorjih le v primerih, v katerih se takšni izdatki izvršijo v določenem roku. |
| --- | --- |

(16)

Iz proračunskih razlogov bi morala Unija financirati izdatke, ki jih imajo zadevne države članice v zvezi s kmeti v živinorejskih sektorjih le v primerih, v katerih se takšni izdatki izvršijo v določenem roku.

| (17) | Za zagotovitev preglednosti ter nadzora in ustreznega upravljanja zneskov, ki so jim na voljo, bi morale države članice Komisiji sporočiti objektivna merila, ki jih uporabljajo za določitev metod za dodeljevanje podpore, ter določbe, ki so jih sprejele za preprečitev izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(17)

Za zagotovitev preglednosti ter nadzora in ustreznega upravljanja zneskov, ki so jim na voljo, bi morale države članice Komisiji sporočiti objektivna merila, ki jih uporabljajo za določitev metod za dodeljevanje podpore, ter določbe, ki so jih sprejele za preprečitev izkrivljanja konkurence.

| (18) | Da bi kmeti v živinorejskih sektorjih pomoč prejeli čim prej, bi moralo biti zadevnim članicam omogočeno, da začnejo to uredbo izvajati takoj. Zato bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi – |
| --- | --- |

(18)

Da bi kmeti v živinorejskih sektorjih pomoč prejeli čim prej, bi moralo biti zadevnim članicam omogočeno, da začnejo to uredbo izvajati takoj. Zato bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Državam članicam je za zagotavljanje usmerjene podpore kmetom v sektorjih govejega in telečjega mesa, mleka in mlečnih izdelkov, prašičjega mesa ter ovčjega in kozjega mesa (v nadaljnjem besedilu: živinorejski sektorji) na voljo pomoč Unije v skupnem znesku 420 000 000 EUR.

Države članice zneske, ki so jim na voljo, uporabijo, kakor je navedeno v Prilogi, za ukrepe, sprejete na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril, pod pogojem, da plačila ne povzročajo izkrivljanja konkurence.

Cilj ukrepov, ki jih sprejmejo države članice, je blaženje gospodarskih posledic motenj na trgu za kmete v živinorejskih sektorjih.

Če kmetje v živinorejskih sektorjih niso neposredni prejemniki plačil, države članice zagotovijo, da se nanje v celoti prenesejo gospodarske koristi podpore.

Odhodki držav članic v zvezi z izplačili na podlagi te uredbe so upravičeni do pomoči Unije le, če so države članice podporo izplačale najpozneje do 30. junija 2016.

2.   V zvezi z Bolgarijo, Češko republiko, Dansko, Hrvaško, Madžarsko, Poljsko, Romunijo, Švedsko in Združenim kraljestvom je operativni dogodek za menjalni tečaj glede zneskov iz Priloge datum začetka veljavnosti te uredbe.

3.   Podpora na podlagi te uredbe se lahko kumulira z drugo podporo, financirano iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja.

Člen 2

Države članice lahko za ukrepe, sprejete na podlagi člena 1, dodelijo dodatno podporo v višini do največ 100 % ustreznega zneska iz Priloge in pod enakimi pogoji objektivnosti, kot je določeno v členu 1.

Države članice dodatno podporo izplačajo najpozneje do 30. junija 2016.

Člen 3

Države članice Komisijo obvestijo:

| (a) | brez odlašanja in najpozneje 31. decembra 2015 o objektivnih merilih, ki jih uporabljajo za določitev metod za dodeljevanje usmerjene podpore, in o ukrepih, ki so jih sprejele za preprečitev izkrivljanja konkurence; |
| --- | --- |

(a)

brez odlašanja in najpozneje 31. decembra 2015 o objektivnih merilih, ki jih uporabljajo za določitev metod za dodeljevanje usmerjene podpore, in o ukrepih, ki so jih sprejele za preprečitev izkrivljanja konkurence;

| (b) | najpozneje 30. septembra 2016 o skupni višini zneskov izplačane pomoči ter o številu in vrsti upravičencev. |
| --- | --- |

(b)

najpozneje 30. septembra 2016 o skupni višini zneskov izplačane pomoči ter o številu in vrsti upravičencev.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. oktobra 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (EC) No 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (UL L 347, 20.12.2013, str. 549).

2

---

PRILOGA

| Država članica | EUR |
| --- | --- |
| Belgija | 13 049 568 |
| Bolgarija | 6 004 009 |
| Češka republika | 11 155 561 |
| Danska | 11 103 077 |
| Nemčija | 69 233 789 |
| Estonija | 7 561 692 |
| Irska | 13 734 230 |
| Grčija | 2 258 253 |
| Španija | 25 526 629 |
| Francija | 62 899 543 |
| Hrvaška | 1 812 383 |
| Italija | 25 017 897 |
| Ciper | 354 997 |
| Latvija | 8 452 333 |
| Litva | 12 631 869 |
| Luksemburg | 669 120 |
| Madžarska | 9 505 286 |
| Malta | 119 570 |
| Nizozemska | 29 937 209 |
| Avstrija | 7 004 590 |
| Poljska | 28 946 973 |
| Portugalska | 4 764 178 |
| Romunija | 11 145 958 |
| Slovenija | 1 368 433 |
| Slovaška | 2 464 247 |
| Finska | 8 985 522 |
| Švedska | 8 220 625 |
| Združeno kraljestvo | 36 072 462 |

Država članica

EUR

Belgija

13 049 568

Bolgarija

6 004 009

Češka republika

11 155 561

Danska

11 103 077

Nemčija

69 233 789

Estonija

7 561 692

Irska

13 734 230

Grčija

2 258 253

Španija

25 526 629

Francija

62 899 543

Hrvaška

1 812 383

Italija

25 017 897

Ciper

354 997

Latvija

8 452 333

Litva

12 631 869

Luksemburg

669 120

Madžarska

9 505 286

Malta

119 570

Nizozemska

29 937 209

Avstrija

7 004 590

Poljska

28 946 973

Portugalska

4 764 178

Romunija

11 145 958

Slovenija

1 368 433

Slovaška

2 464 247

Finska

8 985 522

Švedska

8 220 625

Združeno kraljestvo

36 072 462

---

| 16.10.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 271/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 271/31

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1854

z dne 15. oktobra 2015

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. oktobra 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 84,4 |
| MA | 132,6 |
| MK | 46,1 |
| TR | 56,6 |
| ZZ | 79,9 |
| 0707 00 05 | AL | 36,9 |
| TR | 116,7 |
| ZZ | 76,8 |
| 0709 93 10 | TR | 136,8 |
| ZZ | 136,8 |
| 0805 50 10 | AR | 161,3 |
| CL | 149,0 |
| TR | 110,2 |
| UY | 78,7 |
| ZA | 104,7 |
| ZZ | 120,8 |
| 0806 10 10 | BR | 252,3 |
| EG | 198,3 |
| MA | 56,6 |
| MK | 97,5 |
| TR | 169,2 |
| ZZ | 154,8 |
| 0808 10 80 | AR | 122,1 |
| CL | 86,3 |
| MK | 23,1 |
| NZ | 155,0 |
| US | 86,4 |
| ZA | 144,4 |
| ZZ | 102,9 |
| 0808 30 90 | CN | 65,9 |
| TR | 135,5 |
| XS | 95,1 |
| ZA | 218,5 |
| ZZ | 128,8 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

84,4

MA

132,6

MK

46,1

TR

56,6

ZZ

79,9

0707 00 05

AL

36,9

TR

116,7

ZZ

76,8

0709 93 10

TR

136,8

ZZ

136,8

0805 50 10

AR

161,3

CL

149,0

TR

110,2

UY

78,7

ZA

104,7

ZZ

120,8

0806 10 10

BR

252,3

EG

198,3

MA

56,6

MK

97,5

TR

169,2

ZZ

154,8

0808 10 80

AR

122,1

CL

86,3

MK

23,1

NZ

155,0

US

86,4

ZA

144,4

ZZ

102,9

0808 30 90

CN

65,9

TR

135,5

XS

95,1

ZA

218,5

ZZ

128,8

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 16.10.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 271/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 271/33

---

SKLEP SVETA (EU) 2015/1855

z dne 13. oktobra 2015

o stališču, ki se zavzame v imenu Evropske unije v okviru Sveta za trgovinske vidike pravic intelektualne lastnine in Generalnega sveta Svetovne trgovinske organizacije v zvezi z zahtevo najmanj razvitih držav članic za podaljšanje prehodnega obdobja na podlagi odstavka 1 člena 66 Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine v zvezi z nekaterimi obveznostmi glede farmacevtskih izdelkov in za odstopanje od obveznosti na podlagi odstavkov 8 in 9 člena 70 navedenega sporazuma

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi odstavka 1 člena 66 Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum TRIPS) Svet za trgovinske vidike pravic intelektualne lastnine (v nadaljnjem besedilu: Svet za TRIPS) na podlagi ustrezno utemeljene zahteve najmanj razvite države članice dovoli podaljšanje navedenega prehodnega obdobja. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi odstavka 1 člena 66 Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum TRIPS) Svet za trgovinske vidike pravic intelektualne lastnine (v nadaljnjem besedilu: Svet za TRIPS) na podlagi ustrezno utemeljene zahteve najmanj razvite države članice dovoli podaljšanje navedenega prehodnega obdobja.

| (2) | Ministrska konferenca v Dohi v okviru Svetovne trgovinske organizacije (STO) je 14. novembra 2001 sprejela deklaracijo o Sporazumu TRIPS in javnem zdravju (v nadaljnjem besedilu: deklaracija iz Dohe). V njej je določeno, da podaljšanje prehodnega obdobja iz odstavka 1 člena 66 Sporazuma TRIPS ne posega v pravico najmanj razvitih držav članic, da zahtevajo druga podaljšanja. |
| --- | --- |

(2)

Ministrska konferenca v Dohi v okviru Svetovne trgovinske organizacije (STO) je 14. novembra 2001 sprejela deklaracijo o Sporazumu TRIPS in javnem zdravju (v nadaljnjem besedilu: deklaracija iz Dohe). V njej je določeno, da podaljšanje prehodnega obdobja iz odstavka 1 člena 66 Sporazuma TRIPS ne posega v pravico najmanj razvitih držav članic, da zahtevajo druga podaljšanja.

| (3) | V skladu z odstavkom 7 deklaracije iz Dohe ter z odstavkom 1 člena 66 Sporazuma TRIPS je Svet za TRIPS s sklepom z dne 27. junija 2002 do 1. januarja 2016 podaljšal prehodno obdobje, v katerem najmanj razvitim državam članicam ni treba zagotoviti patentnega varstva za farmacevtske izdelke. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z odstavkom 7 deklaracije iz Dohe ter z odstavkom 1 člena 66 Sporazuma TRIPS je Svet za TRIPS s sklepom z dne 27. junija 2002 do 1. januarja 2016 podaljšal prehodno obdobje, v katerem najmanj razvitim državam članicam ni treba zagotoviti patentnega varstva za farmacevtske izdelke.

| (4) | Generalni svet STO je 8. julija 2002 sprejel sklep, ki je s tem tesno povezan, s čimer je bilo najmanj razvitim državam članicam odobreno odstopanje od obveznosti dodeljevanja izključnih pravic za trženje na podlagi odstavka 9 člena 70 Sporazuma TRIPS. To odstopanje se uporablja do1. januarja 2016. |
| --- | --- |

(4)

Generalni svet STO je 8. julija 2002 sprejel sklep, ki je s tem tesno povezan, s čimer je bilo najmanj razvitim državam članicam odobreno odstopanje od obveznosti dodeljevanja izključnih pravic za trženje na podlagi odstavka 9 člena 70 Sporazuma TRIPS. To odstopanje se uporablja do1. januarja 2016.

| (5) | Bangladeš je 23. februarja 2015 v imenu skupine najmanj razvitih držav članic zahteval neomejeno podaljšanje prehodnega obdobja na podlagi odstavka 1 člena 66 Sporazuma TRIPS in neomejeno odstopanje od obveznosti na podlagi odstavkov 8 in 9 člena 70 navedenega sporazuma za vse najmanj razvite države članice, dokler ostanejo najmanj razvite države. |
| --- | --- |

(5)

Bangladeš je 23. februarja 2015 v imenu skupine najmanj razvitih držav članic zahteval neomejeno podaljšanje prehodnega obdobja na podlagi odstavka 1 člena 66 Sporazuma TRIPS in neomejeno odstopanje od obveznosti na podlagi odstavkov 8 in 9 člena 70 navedenega sporazuma za vse najmanj razvite države članice, dokler ostanejo najmanj razvite države.

| (6) | Ker je bilo od leta 2002 odstopanje za pravice intelektualne lastnine v zvezi s farmacevtskimi izdelki ločeno, je primerno, da Unija soglaša s podaljšanjem prehodnega obdobja, da ne ovira dostopa najmanj razvitih držav članic do farmacevtskih izdelkov. |
| --- | --- |

(6)

Ker je bilo od leta 2002 odstopanje za pravice intelektualne lastnine v zvezi s farmacevtskimi izdelki ločeno, je primerno, da Unija soglaša s podaljšanjem prehodnega obdobja, da ne ovira dostopa najmanj razvitih držav članic do farmacevtskih izdelkov.

| (7) | Več članic STO je pripravljenih odobriti neomejeno podaljšanje in neomejeno odstopanje, zato bi se morala Unija pridružiti soglasju v skladu s svojo stalno podporo deklaraciji iz Dohe. Če pa se članice STO namesto tega sporazumejo o dodatnem začasnem podaljšanju in začasnem odstopanju, bi se morala s tem strinjati tudi Unija. |
| --- | --- |

(7)

Več članic STO je pripravljenih odobriti neomejeno podaljšanje in neomejeno odstopanje, zato bi se morala Unija pridružiti soglasju v skladu s svojo stalno podporo deklaraciji iz Dohe. Če pa se članice STO namesto tega sporazumejo o dodatnem začasnem podaljšanju in začasnem odstopanju, bi se morala s tem strinjati tudi Unija.

| (8) | Primerno je, da se določi stališče, ki se zavzame v imenu Unije v okviru Sveta za TRIPS in Generalnega sveta STO v zvezi z zahtevo najmanj razvitih držav članic za podaljšanje prehodnega obdobja na podlagi odstavka 1 člena 66 Sporazuma TRIPS za nekatere obveznosti glede farmacevtskih izdelkov in za odstopanje od obveznosti na podlagi odstavkov 8 in 9 člena 70 navedenega sporazuma – |
| --- | --- |

(8)

Primerno je, da se določi stališče, ki se zavzame v imenu Unije v okviru Sveta za TRIPS in Generalnega sveta STO v zvezi z zahtevo najmanj razvitih držav članic za podaljšanje prehodnega obdobja na podlagi odstavka 1 člena 66 Sporazuma TRIPS za nekatere obveznosti glede farmacevtskih izdelkov in za odstopanje od obveznosti na podlagi odstavkov 8 in 9 člena 70 navedenega sporazuma –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki se zavzame v imenu Evropske unije v okviru Sveta za trgovinske vidike pravic intelektualne lastnine in Generalnega sveta Svetovne trgovinske organizacije (STO), je naslednje:

| (a) | strinjati se z:






  (i) | zahtevo najmanj razvitih držav članic o podaljšanju prehodnega obdobja na podlagi odstavka 1 člena 66 Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum TRIPS) za nekatere obveznosti glede farmacevtskih izdelkov; in |
| --- | --- | --- |

(a)

strinjati se z:

(i)

zahtevo najmanj razvitih držav članic o podaljšanju prehodnega obdobja na podlagi odstavka 1 člena 66 Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum TRIPS) za nekatere obveznosti glede farmacevtskih izdelkov; in

| (ii) | zahtevo, da se najmanj razvitim državam članicam odobri odstopanje od obveznosti na podlagi odstavkov 8 in 9 člena 70 Sporazuma TRIPS; in |
| --- | --- |

(ii)

zahtevo, da se najmanj razvitim državam članicam odobri odstopanje od obveznosti na podlagi odstavkov 8 in 9 člena 70 Sporazuma TRIPS; in

| (b) | strinjati se z enim od naslednjega:






  (i) | zahtevo, da se podaljšanje iz točke (a)(i) tega člena ali odstopanje iz točke (a)(ii) tega člena ali oboje uporablja, dokler najmanj razvita država članica STO ostaja najmanj razvita država; ali |
| --- | --- | --- |

(b)

strinjati se z enim od naslednjega:

(i)

zahtevo, da se podaljšanje iz točke (a)(i) tega člena ali odstopanje iz točke (a)(ii) tega člena ali oboje uporablja, dokler najmanj razvita država članica STO ostaja najmanj razvita država; ali

| (ii) | zahtevo za začasno podaljšanje ali začasno odstopanje ali oboje, če je ta zahteva sprejemljiva tudi za druge članice STO. |
| --- | --- |

(ii)

zahtevo za začasno podaljšanje ali začasno odstopanje ali oboje, če je ta zahteva sprejemljiva tudi za druge članice STO.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 13. oktobra 2015

Za Svet

Predsednik

J. ASSELBORN

---

III Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

| 16.10.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 271/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 271/35

---

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE

št. 321/14/COL

z dne 10. septembra 2014

o stoti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči s sprejetjem novih smernic o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah [2015/1856]

NADZORNI ORGAN EFTE (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) ter zlasti členov 61 do 63 in Protokola 26 k Sporazumu,

ob upoštevanju Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzornem organu in sodišču) ter zlasti člena 5(2)(b) in člena 24 Sporazuma ter člena 1 dela I Protokola 3 k Sporazumu,

ob upoštevanju naslednjega:

V skladu s členom 24 Sporazuma o nadzornem organu in sodišču Nadzorni organ uveljavlja določbe Sporazuma EGP v zvezi z državno pomočjo.

Nadzorni organ v skladu s členom 5(2)(b) Sporazuma o nadzornem organu in sodišču izda obvestila ali smernice o zadevah, ki jih obravnava Sporazum EGP, če to izrecno določata navedeni sporazum ali Sporazum o nadzornem organu in sodišču ali če Nadzorni organ meni, da je to potrebno.

Evropska komisija je 9. julija 2014 sprejela „Smernice o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah“ (1). Smernice določajo pogoje, pod katerimi se državna pomoč za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah lahko šteje za združljivo. Uporabljajo se od 1. avgusta 2014.

Te smernice so pomembne za Evropski gospodarski prostor.

Enotno uporabo pravil o državni pomoči EGP je treba zagotoviti po celotnem Evropskem gospodarskem prostoru v skladu s ciljem homogenosti iz člena 1 Sporazuma EGP.

V skladu s točko II pod naslovom „SPLOŠNO“ Priloge XV k Sporazumu EGP mora Nadzorni organ po posvetovanju z Evropsko komisijo sprejeti nove smernice, ki ustrezajo tistim, ki jih je sprejela Evropska komisija,

po posvetovanju z Evropsko komisijo,

po posvetovanju z državami Efte glede zadeve v dopisu z dne 1. avgusta 2014 –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Materialna pravila na področju državne pomoči se spremenijo z uvedbo novih smernic o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah. Nove smernice so priložene tej odločbi in so njen sestavni del.

Člen 2

Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno.

V Bruslju, 10. septembra 2014

Za Nadzorni organ Efte

Oda Helen SLETNES

Predsednica

Helga JÓNSDÓTTIR

Članica kolegija

---

(1)  UL C 249, 31.7.2014, str. 1.

1

---

PRILOGA

SMERNICE O DRŽAVNI POMOČI ZA REŠEVANJE IN PRESTRUKTURIRANJE NEFINANČNIH PODJETIJ V TEŽAVAH

DEL III

HORIZONTALNA PRAVILA

Smernice o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah
   (1)

Vsebina

| 1. | UVOD | 38 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | PODROČJE UPORABE SMERNIC | 41 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | Sektorsko področje uporabe | 41 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | Vsebinsko področje uporabe: Pojem ‚podjetje v težavah‘ | 41 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 2.3 | Pomoč za reševanje, pomoč za prestrukturiranje in začasna podpora za prestrukturiranje | 42 |
| --- | --- | --- |

2.3

| 2.4 | Pomoč za kritje socialnih stroškov prestrukturiranja | 42 |
| --- | --- | --- |

2.4

| 3. | ZDRUŽLJIVOST Z DELOVANJEM SPORAZUMA EGP | 43 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Prispevek k cilju skupnega interesa | 44 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Dokazovanje socialnih težav ali nedelovanja trga | 44 |
| --- | --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Načrt prestrukturiranja in obnova dolgoročne sposobnosti preživetja | 45 |
| --- | --- | --- |

3.1.2

| 3.2 | Potreba po posredovanju države | 46 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.3 | Ustreznost | 46 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Pomoč za reševanje | 46 |
| --- | --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Pomoč za prestrukturiranje | 47 |
| --- | --- | --- |

3.3.2

| 3.4 | Spodbujevalni učinek | 47 |
| --- | --- | --- |

3.4

| 3.5 | Sorazmernost pomoči / pomoč, omejena na minimum | 47 |
| --- | --- | --- |

3.5

| 3.5.1 | Pomoč za reševanje | 47 |
| --- | --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Pomoč za prestrukturiranje | 47 |
| --- | --- | --- |

3.5.2

| 3.6 | Negativni učinki | 49 |
| --- | --- | --- |

3.6

| 3.6.1 | Načelo enkratnosti pomoči | 49 |
| --- | --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | Ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence | 50 |
| --- | --- | --- |

3.6.2

| 3.6.3 | Prejemniki predhodne nezakonite pomoči | 52 |
| --- | --- | --- |

3.6.3

| 3.6.4 | Posebni pogoji za odobritev pomoči | 52 |
| --- | --- | --- |

3.6.4

| 3.7 | Preglednost | 52 |
| --- | --- | --- |

3.7

| 4. | POMOČ ZA PRESTRUKTURIRANJE NA OBMOČJIH, KI PREJEMAJO POMOČ | 53 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | POMOČ PONUDNIKOM STORITEV SPLOŠNEGA GOSPODARSKEGA POMENA V TEŽAVAH | 53 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | SHEME POMOČI ZA MANJŠE ZNESKE POMOČI IN UPRAVIČENCE | 54 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1 | Splošni pogoji | 54 |
| --- | --- | --- |

6.1

| 6.2 | Cilj skupnega interesa | 55 |
| --- | --- | --- |

6.2

| 6.3 | Ustreznost | 55 |
| --- | --- | --- |

6.3

| 6.4 | Sorazmernost pomoči / pomoč, omejena na minimum | 55 |
| --- | --- | --- |

6.4

| 6.5 | Negativni učinki | 56 |
| --- | --- | --- |

6.5

| 6.6 | Začasna podpora za prestrukturiranje | 56 |
| --- | --- | --- |

6.6

| 6.7 | Trajanje in ocena | 57 |
| --- | --- | --- |

6.7

| 7. | POSTOPKI | 57 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1 | Hitri postopek za pomoč za reševanje | 57 |
| --- | --- | --- |

7.1

| 7.2 | Postopki v zvezi z načrti prestrukturiranja | 58 |
| --- | --- | --- |

7.2

| 7.2.1 | Izvajanje načrta prestrukturiranja | 58 |
| --- | --- | --- |

7.2.1

| 7.2.2 | Sprememba načrta prestrukturiranja | 58 |
| --- | --- | --- |

7.2.2

| 7.2.3 | Potreba po obveščanju organa o vsaki pomoči, dodeljeni upravičencu v obdobju prestrukturiranja | 58 |
| --- | --- | --- |

7.2.3

| 8. | POROČANJE IN SPREMLJANJE | 59 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | USTREZNI UKREPI IZČLENA 1(1) DELA I PROTOKOLA 3 | 59 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | DATUM UPORABE IN TRAJANJE | 59 |
| --- | --- | --- |

10.

1.   Uvod

| (1) | V teh smernicah Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) določa pogoje, pod katerimi se državna pomoč za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah lahko šteje za združljivo z delovanjem Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: sporazum EGP) na podlagi člena 61(3)(c) Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(1)

V teh smernicah Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) določa pogoje, pod katerimi se državna pomoč za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah lahko šteje za združljivo z delovanjem Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: sporazum EGP) na podlagi člena 61(3)(c) Sporazuma EGP.

| (2) | Nadzorni organ je svoje prvotne smernice o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (2) sprejel leta 1994. Leta 1999 je bila sprejeta spremenjena različica smernic (3). Leta 2004 je Nadzorni organ sprejel nove smernice (4), katerih veljavnost je bila najprej podaljšana do 30. novembra 2012 (5), nato pa še do njihove nadomestitve z novimi pravili (6). |
| --- | --- |

(2)

Nadzorni organ je svoje prvotne smernice o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (2) sprejel leta 1994. Leta 1999 je bila sprejeta spremenjena različica smernic (3). Leta 2004 je Nadzorni organ sprejel nove smernice (4), katerih veljavnost je bila najprej podaljšana do 30. novembra 2012 (5), nato pa še do njihove nadomestitve z novimi pravili (6).

| (3) | V svojem sporočilu z dne 8. maja 2012 o posodobitvi področja državnih pomoči EU (7) je Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) napovedala tri cilje posodobitve nadzora državnih pomoči:






  (a) | spodbujati trajnostno, pametno in vključujočo rast na konkurenčnem notranjem trgu; |
| --- | --- | --- |

(3)

V svojem sporočilu z dne 8. maja 2012 o posodobitvi področja državnih pomoči EU (7) je Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) napovedala tri cilje posodobitve nadzora državnih pomoči:

(a)

spodbujati trajnostno, pametno in vključujočo rast na konkurenčnem notranjem trgu;

| (b) | osredotočiti predhodno preverjanje, ki ga izvaja Komisija, na primere pomoči z največjim vplivom na notranji trg, hkrati pa krepiti sodelovanje z državami članicami pri izvajanju pravil o državni pomoči; |
| --- | --- |

(b)

osredotočiti predhodno preverjanje, ki ga izvaja Komisija, na primere pomoči z največjim vplivom na notranji trg, hkrati pa krepiti sodelovanje z državami članicami pri izvajanju pravil o državni pomoči;

| (c) | racionalizirati pravila in zagotoviti hitrejše sprejemanje odločitev. |
| --- | --- |

(c)

racionalizirati pravila in zagotoviti hitrejše sprejemanje odločitev.

| (4) | Komisija je v sporočilu zlasti pozvala k skupnemu pristopu pri reviziji različnih smernic in okvirov, ki bi temeljil na krepitvi notranjega trga, spodbujanju večje učinkovitosti javne porabe prek večjega prispevka državne pomoči k ciljem skupnega interesa, okrepljenem preverjanju spodbujevalnega učinka, omejevanju pomoči na minimum ter izogibanju možnim negativnim učinkom pomoči na konkurenco in trgovino. Tudi Nadzorni organ sledi temu pristopu. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je v sporočilu zlasti pozvala k skupnemu pristopu pri reviziji različnih smernic in okvirov, ki bi temeljil na krepitvi notranjega trga, spodbujanju večje učinkovitosti javne porabe prek večjega prispevka državne pomoči k ciljem skupnega interesa, okrepljenem preverjanju spodbujevalnega učinka, omejevanju pomoči na minimum ter izogibanju možnim negativnim učinkom pomoči na konkurenco in trgovino. Tudi Nadzorni organ sledi temu pristopu.

| (5) | Nadzorni organ je v okviru revizije smernic o reševanju in prestrukturiranju podjetij v težavah upošteval svoje izkušnje pri uporabi obstoječih pravil in zgoraj omenjeni skupni pristop. Pri reviziji sta bila upoštevana tudi strategija Evropa 2020, ki jo je sprejela Komisija (8), ter dejstvo, da bi negativni učinki državne pomoči lahko ovirali cilje glede krepitve produktivnosti in rasti, ohranjanja enakih možnosti za podjetja in boja proti nacionalnemu protekcionizmu. |
| --- | --- |

(5)

Nadzorni organ je v okviru revizije smernic o reševanju in prestrukturiranju podjetij v težavah upošteval svoje izkušnje pri uporabi obstoječih pravil in zgoraj omenjeni skupni pristop. Pri reviziji sta bila upoštevana tudi strategija Evropa 2020, ki jo je sprejela Komisija (8), ter dejstvo, da bi negativni učinki državne pomoči lahko ovirali cilje glede krepitve produktivnosti in rasti, ohranjanja enakih možnosti za podjetja in boja proti nacionalnemu protekcionizmu.

| (6) | Pomoč za reševanje in pomoč za prestrukturiranje spadata med najbolj izkrivljajoče oblike državne pomoči. Splošno priznano je, da produktivnost v uspešnih sektorjih gospodarstva ne raste zaradi povečevanja produktivnosti vseh podjetij, ki so prisotna na trgu, temveč predvsem zaradi tega, ker učinkovitejša in tehnološko naprednejša podjetja rastejo na račun tistih, ki so manj učinkovita ali imajo zastarele proizvode. Izstop manj učinkovitih podjetij iz trga omogoča rast učinkovitejših konkurentov, sredstva pa se vrnejo na trg, kjer jih je mogoče produktivneje uporabiti. Pomoč za reševanje in pomoč za prestrukturiranje lahko s posegom v ta proces bistveno upočasnita gospodarsko rast v zadevnih sektorjih. |
| --- | --- |

(6)

Pomoč za reševanje in pomoč za prestrukturiranje spadata med najbolj izkrivljajoče oblike državne pomoči. Splošno priznano je, da produktivnost v uspešnih sektorjih gospodarstva ne raste zaradi povečevanja produktivnosti vseh podjetij, ki so prisotna na trgu, temveč predvsem zaradi tega, ker učinkovitejša in tehnološko naprednejša podjetja rastejo na račun tistih, ki so manj učinkovita ali imajo zastarele proizvode. Izstop manj učinkovitih podjetij iz trga omogoča rast učinkovitejših konkurentov, sredstva pa se vrnejo na trg, kjer jih je mogoče produktivneje uporabiti. Pomoč za reševanje in pomoč za prestrukturiranje lahko s posegom v ta proces bistveno upočasnita gospodarsko rast v zadevnih sektorjih.

| (7) | Kadar deli podjetja, ki se sicer srečuje s težavami, še naprej v glavnem uspešno poslujejo, bi podjetje morda lahko izvedlo prestrukturiranje, s katerim bi opustilo nekatere strukturne dejavnosti, ki ustvarjajo izgube, in ki bi omogočilo, da se preostale dejavnosti reorganizirajo na podlagi, ki nudi dobre obete za dolgoročno sposobnost preživetja. Takšno prestrukturiranje je običajno možno brez državne pomoči, tj. s sporazumi z upniki ali v obliki postopkov zaradi insolventosti ali postopkov reorganizacije. Sodobno insolvenčno pravo bi moralo prispevati k temu, da trdna podjetja preživijo, da se ohranijo delovna mesta ter da dobavitelji obdržijo kupce in lastniki ohranijo vrednost v podjetjih, ki so sposobna preživeti (9). V postopkih zaradi insolventnosti se podjetja, ki so sposobna preživeti, lahko tudi vrnejo na trg, tako da jih tretje osebe prevzamejo kot polno delujoča podjetja ali pa prevzamejo le njihova različna proizvodna sredstva. |
| --- | --- |

(7)

Kadar deli podjetja, ki se sicer srečuje s težavami, še naprej v glavnem uspešno poslujejo, bi podjetje morda lahko izvedlo prestrukturiranje, s katerim bi opustilo nekatere strukturne dejavnosti, ki ustvarjajo izgube, in ki bi omogočilo, da se preostale dejavnosti reorganizirajo na podlagi, ki nudi dobre obete za dolgoročno sposobnost preživetja. Takšno prestrukturiranje je običajno možno brez državne pomoči, tj. s sporazumi z upniki ali v obliki postopkov zaradi insolventosti ali postopkov reorganizacije. Sodobno insolvenčno pravo bi moralo prispevati k temu, da trdna podjetja preživijo, da se ohranijo delovna mesta ter da dobavitelji obdržijo kupce in lastniki ohranijo vrednost v podjetjih, ki so sposobna preživeti (9). V postopkih zaradi insolventnosti se podjetja, ki so sposobna preživeti, lahko tudi vrnejo na trg, tako da jih tretje osebe prevzamejo kot polno delujoča podjetja ali pa prevzamejo le njihova različna proizvodna sredstva.

| (8) | Iz tega sledi, da bi podjetja morala biti upravičena do državne pomoči samo takrat, ko izčrpajo vse možnosti na trgu in ko je takšna pomoč potrebna, da bi se dosegel natančno določen cilj skupnega interesa. Podjetja bi morala imeti možnost, da pomoč na podlagi teh smernic prejmejo samo enkrat v desetih letih (načelo enkratnosti pomoči). |
| --- | --- |

(8)

Iz tega sledi, da bi podjetja morala biti upravičena do državne pomoči samo takrat, ko izčrpajo vse možnosti na trgu in ko je takšna pomoč potrebna, da bi se dosegel natančno določen cilj skupnega interesa. Podjetja bi morala imeti možnost, da pomoč na podlagi teh smernic prejmejo samo enkrat v desetih letih (načelo enkratnosti pomoči).

| (9) | Dodatni pomislek se nanaša na moralno tveganje, ki ga ustvari državna pomoč. Podjetja, ki pričakujejo, da bodo najverjetneje rešena, ko zaidejo v težave, lahko sprejemajo izredno tvegane in ne trajnostne poslovne strategije. Poleg tega se lahko zaradi možnosti, da bo podjetje prejelo pomoč za reševanje in prestrukturiranje, umetno zniža njegov strošek kapitala, s čimer podjetje pridobi neupravičeno konkurenčno prednost na trgu. |
| --- | --- |

(9)

Dodatni pomislek se nanaša na moralno tveganje, ki ga ustvari državna pomoč. Podjetja, ki pričakujejo, da bodo najverjetneje rešena, ko zaidejo v težave, lahko sprejemajo izredno tvegane in ne trajnostne poslovne strategije. Poleg tega se lahko zaradi možnosti, da bo podjetje prejelo pomoč za reševanje in prestrukturiranje, umetno zniža njegov strošek kapitala, s čimer podjetje pridobi neupravičeno konkurenčno prednost na trgu.

| (10) | Državna pomoč za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah lahko ovira delovanje notranjega trga s tem, da nepravičen delež bremena strukturnih prilagoditev ter spremljajočih socialnih in gospodarskih težav prenese na druge pogodbenice. To je samo po sebi nezaželeno in bi lahko sprožilo potratno tekmovanje za subvencije med pogodbenicami. Takšna pomoč lahko tudi ustvari ovire za vstop in zmanjša spodbude za čezmejne dejavnosti, kar je v nasprotju s cilji notranjega trga. |
| --- | --- |

(10)

Državna pomoč za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah lahko ovira delovanje notranjega trga s tem, da nepravičen delež bremena strukturnih prilagoditev ter spremljajočih socialnih in gospodarskih težav prenese na druge pogodbenice. To je samo po sebi nezaželeno in bi lahko sprožilo potratno tekmovanje za subvencije med pogodbenicami. Takšna pomoč lahko tudi ustvari ovire za vstop in zmanjša spodbude za čezmejne dejavnosti, kar je v nasprotju s cilji notranjega trga.

| (11) | Zato je treba zagotoviti, da se pomoč odobri samo pod pogoji, ki blažijo njene potencialne škodljive učinke in spodbujajo učinkovito javno porabo. V zvezi s pomočjo za prestrukturiranje so zahteve po obnovi sposobnosti preživetja podjetja, lastnem prispevku in ukrepih za omejevanje izkrivljanja konkurence dokazale svojo vrednost v smislu blaženja potencialnih škodljivih učinkov takšne pomoči. Te zahteve so vključene tudi v te smernice ter so po potrebi prilagojene, da se upoštevajo nedavne izkušnje Nadzornega organa. Med drugim je bil uveden pojem porazdelitve bremena, da bi se bolje obravnavalo vprašanje moralnega tveganja. Pri pomoči za reševanje in začasni podpori za prestrukturiranje se potencialni škodljivi učinki blažijo z omejitvami glede trajanja in oblike pomoči. |
| --- | --- |

(11)

Zato je treba zagotoviti, da se pomoč odobri samo pod pogoji, ki blažijo njene potencialne škodljive učinke in spodbujajo učinkovito javno porabo. V zvezi s pomočjo za prestrukturiranje so zahteve po obnovi sposobnosti preživetja podjetja, lastnem prispevku in ukrepih za omejevanje izkrivljanja konkurence dokazale svojo vrednost v smislu blaženja potencialnih škodljivih učinkov takšne pomoči. Te zahteve so vključene tudi v te smernice ter so po potrebi prilagojene, da se upoštevajo nedavne izkušnje Nadzornega organa. Med drugim je bil uveden pojem porazdelitve bremena, da bi se bolje obravnavalo vprašanje moralnega tveganja. Pri pomoči za reševanje in začasni podpori za prestrukturiranje se potencialni škodljivi učinki blažijo z omejitvami glede trajanja in oblike pomoči.

| (12) | Če ima pomoč obliko likvidnostne pomoči, ki je omejena tako v znesku kot v trajanju, so pomisleki o njenih potencialnih škodljivih učinkih precej manjši, zaradi česar jo je mogoče odobriti pod manj strogimi pogoji. Čeprav bi se takšna pomoč načeloma lahko uporabila za podporo celotnega procesa prestrukturiranja, omejitev pomoči za reševanje na obdobje šestih mesecev pomeni, da se to zgodi le redko; zato pomoči za reševanje običajno sledi pomoč za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(12)

Če ima pomoč obliko likvidnostne pomoči, ki je omejena tako v znesku kot v trajanju, so pomisleki o njenih potencialnih škodljivih učinkih precej manjši, zaradi česar jo je mogoče odobriti pod manj strogimi pogoji. Čeprav bi se takšna pomoč načeloma lahko uporabila za podporo celotnega procesa prestrukturiranja, omejitev pomoči za reševanje na obdobje šestih mesecev pomeni, da se to zgodi le redko; zato pomoči za reševanje običajno sledi pomoč za prestrukturiranje.

| (13) | Da bi se spodbudila uporaba manj izkrivljajočih oblik pomoči, te smernice uvajajo nov koncept, t. i. ‚začasno podporo za prestrukturiranje‘. Tako kot pomoč za reševanje se tudi začasna podpora za prestrukturiranje lahko zagotovi le v obliki likvidnostne pomoči, ki je omejena v znesku in trajanju. Da bi se omogočila podpora celotnega procesa prestrukturiranja, pa je obdobje začasne podpore za prestrukturiranje omejeno na največ 18 mesecev. Začasna podpora za prestrukturiranje se lahko dodeli samo MSP (10) in manjšim podjetjem v državni lasti (11), saj se v smislu dostopa do likvidnosti srečujejo z večjimi izzivi kot velika podjetja. |
| --- | --- |

(13)

Da bi se spodbudila uporaba manj izkrivljajočih oblik pomoči, te smernice uvajajo nov koncept, t. i. ‚začasno podporo za prestrukturiranje‘. Tako kot pomoč za reševanje se tudi začasna podpora za prestrukturiranje lahko zagotovi le v obliki likvidnostne pomoči, ki je omejena v znesku in trajanju. Da bi se omogočila podpora celotnega procesa prestrukturiranja, pa je obdobje začasne podpore za prestrukturiranje omejeno na največ 18 mesecev. Začasna podpora za prestrukturiranje se lahko dodeli samo MSP (10) in manjšim podjetjem v državni lasti (11), saj se v smislu dostopa do likvidnosti srečujejo z večjimi izzivi kot velika podjetja.

| (14) | Kadar pomoč ponudnikom storitev splošnega gospodarskega pomena v težavah sodi v področje uporabe teh smernic, je treba opraviti oceno v skladu s standardnimi načeli smernic. Vendar je treba posebno uporabo navedenih načel po potrebi prilagoditi, da bi se upoštevala posebna narava storitev splošnega gospodarskega pomena in zlasti potreba po neprekinjenem zagotavljanju storitev v skladu s členom 59(2) Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(14)

Kadar pomoč ponudnikom storitev splošnega gospodarskega pomena v težavah sodi v področje uporabe teh smernic, je treba opraviti oceno v skladu s standardnimi načeli smernic. Vendar je treba posebno uporabo navedenih načel po potrebi prilagoditi, da bi se upoštevala posebna narava storitev splošnega gospodarskega pomena in zlasti potreba po neprekinjenem zagotavljanju storitev v skladu s členom 59(2) Sporazuma EGP.

| (15) | V sedanjih razmerah večje presežne zmogljivosti na evropski in svetovni ravni državna pomoč za reševanje in prestrukturiranje jeklarskih podjetij v težavah ni upravičena. Jeklarski sektor je zato treba izvzeti iz področja uporabe teh smernic. |
| --- | --- |

(15)

V sedanjih razmerah večje presežne zmogljivosti na evropski in svetovni ravni državna pomoč za reševanje in prestrukturiranje jeklarskih podjetij v težavah ni upravičena. Jeklarski sektor je zato treba izvzeti iz področja uporabe teh smernic.

| (16) | Sklep Sveta 2010/787/EU (12) v Evropski uniji določa pogoje, pod katerimi se nekonkurenčni proizvodnji v sektorju premogovništva lahko dodelijo pomoč za obratovanje, socialna pomoč in pomoč za varstvo okolja do leta 2027 (13). Sedanja pravila sledijo prejšnjim sektorskim pravilom, ki so se uporabljala v obdobjih 2002–2010 (14) in 1993–2002 (15), kar je olajšalo prestrukturiranje nekonkurenčnih podjetij v sektorju premogovništva. Zaradi tega in z vidika stalne potrebe po zagotavljanju podpore za strukturno prilagoditev proizvodnje premoga v Uniji so sedanja pravila strožja od prejšnjih ter zahtevajo trajno prenehanje proizvodnje in prodaje premoga, za kateri se prejema pomoč, ter dokončno zaprtje nekonkurenčnih proizvodnih obratov najpozneje do 31. decembra 2018. Pri uporabi navedenih pravil so mnoge države članice Evropske unije sprejele načrte za dokončno zaprtje premogovnikov v težavah, ki jih upravljajo podjetja v tem sektorju, in te načrte izvajajo (16). Nadzorni organ ugotavlja, da se Sklep 2010/787/EU ne uporablja za države EGP/Efte. Nadzorni organ se je odločil, da izključi sektor premogovništva iz področja uporabe teh smernic zaradi njegovih posebnih značilnosti. |
| --- | --- |

(16)

Sklep Sveta 2010/787/EU (12) v Evropski uniji določa pogoje, pod katerimi se nekonkurenčni proizvodnji v sektorju premogovništva lahko dodelijo pomoč za obratovanje, socialna pomoč in pomoč za varstvo okolja do leta 2027 (13). Sedanja pravila sledijo prejšnjim sektorskim pravilom, ki so se uporabljala v obdobjih 2002–2010 (14) in 1993–2002 (15), kar je olajšalo prestrukturiranje nekonkurenčnih podjetij v sektorju premogovništva. Zaradi tega in z vidika stalne potrebe po zagotavljanju podpore za strukturno prilagoditev proizvodnje premoga v Uniji so sedanja pravila strožja od prejšnjih ter zahtevajo trajno prenehanje proizvodnje in prodaje premoga, za kateri se prejema pomoč, ter dokončno zaprtje nekonkurenčnih proizvodnih obratov najpozneje do 31. decembra 2018. Pri uporabi navedenih pravil so mnoge države članice Evropske unije sprejele načrte za dokončno zaprtje premogovnikov v težavah, ki jih upravljajo podjetja v tem sektorju, in te načrte izvajajo (16). Nadzorni organ ugotavlja, da se Sklep 2010/787/EU ne uporablja za države EGP/Efte. Nadzorni organ se je odločil, da izključi sektor premogovništva iz področja uporabe teh smernic zaradi njegovih posebnih značilnosti.

| (17) | Izkušnje Nadzornega organa z reševanjem in prestrukturiranjem finančnih institucij v finančni in gospodarski krizi kažejo, da so posebna pravila za finančni sektor glede na posebne značilnosti finančnih institucij in finančnih trgov lahko koristna. Podjetja, za katera veljajo posebna pravila za finančni sektor, so torej izključena iz področja uporabe teh smernic. |
| --- | --- |

(17)

Izkušnje Nadzornega organa z reševanjem in prestrukturiranjem finančnih institucij v finančni in gospodarski krizi kažejo, da so posebna pravila za finančni sektor glede na posebne značilnosti finančnih institucij in finančnih trgov lahko koristna. Podjetja, za katera veljajo posebna pravila za finančni sektor, so torej izključena iz področja uporabe teh smernic.

2.   Področje uporabe smernic

2.1   Sektorsko področje uporabe

| (18) | Nadzorni organ bo te smernice uporabljal za pomoč za vsa podjetja v težavah, razen za podjetja, ki delujejo v sektorju premogovništva (17) ali jeklarskem sektorju (18), ter podjetja, za katera veljajo posebna pravila za finančne institucije (19), brez poseganja v katera koli posebna pravila za podjetja v težavah v zadevnem sektorju (20). |
| --- | --- |

(18)

Nadzorni organ bo te smernice uporabljal za pomoč za vsa podjetja v težavah, razen za podjetja, ki delujejo v sektorju premogovništva (17) ali jeklarskem sektorju (18), ter podjetja, za katera veljajo posebna pravila za finančne institucije (19), brez poseganja v katera koli posebna pravila za podjetja v težavah v zadevnem sektorju (20).

2.2   Vsebinsko področje uporabe: Pojem ‚podjetje v težavah‘

| (19) | Pogodbenica, ki namerava v skladu s temi smernicami dodeliti pomoč podjetju, mora objektivno dokazati, da je zadevno podjetje v težavah v smislu tega oddelka, ob upoštevanju posebnih določb za pomoč za reševanje in začasno podporo za prestrukturiranje v okviru točke 29. |
| --- | --- |

(19)

Pogodbenica, ki namerava v skladu s temi smernicami dodeliti pomoč podjetju, mora objektivno dokazati, da je zadevno podjetje v težavah v smislu tega oddelka, ob upoštevanju posebnih določb za pomoč za reševanje in začasno podporo za prestrukturiranje v okviru točke 29.

| (20) | Za namen teh smernic se šteje, da je podjetje v težavah takrat, kadar bi bil brez posredovanja države njegov obstoj skoraj gotovo kratkoročno ali srednjeročno ogrožen. Zato se šteje, da je podjetje v težavah, če gre za eno od naslednjih okoliščin:






  (a) | družba z omejeno odgovornostjo (21), ki je zaradi nakopičenih izgub izgubila več kot polovico vpisanega delniškega kapitala (22); to se dogaja, ko nakopičene izgube, ki se odštejejo od rezerv (in vseh drugih elementov, ki se na splošno štejejo kot del lastnih sredstev družbe), povzročijo negativen kumulativni znesek, ki presega polovico vpisanega delniškega kapitala; |
| --- | --- | --- |

(20)

Za namen teh smernic se šteje, da je podjetje v težavah takrat, kadar bi bil brez posredovanja države njegov obstoj skoraj gotovo kratkoročno ali srednjeročno ogrožen. Zato se šteje, da je podjetje v težavah, če gre za eno od naslednjih okoliščin:

(a)

družba z omejeno odgovornostjo (21), ki je zaradi nakopičenih izgub izgubila več kot polovico vpisanega delniškega kapitala (22); to se dogaja, ko nakopičene izgube, ki se odštejejo od rezerv (in vseh drugih elementov, ki se na splošno štejejo kot del lastnih sredstev družbe), povzročijo negativen kumulativni znesek, ki presega polovico vpisanega delniškega kapitala;

| (b) | družba, v kateri imajo vsaj nekateri člani neomejeno odgovornost za dolg družbe (23) in ki je zaradi nakopičenih izgub izgubila več kot polovico kapitala, prikazanega v računovodskih izkazih družbe; |
| --- | --- |

(b)

družba, v kateri imajo vsaj nekateri člani neomejeno odgovornost za dolg družbe (23) in ki je zaradi nakopičenih izgub izgubila več kot polovico kapitala, prikazanega v računovodskih izkazih družbe;

| (c) | podjetje, ki je v kolektivnem postopku zaradi insolventnosti ali ki v skladu z nacionalno zakonodajo izpolnjuje merila za uvedbo kolektivnega postopka zaradi insolventnosti na zahtevo njegovih upnikov; |
| --- | --- |

(c)

podjetje, ki je v kolektivnem postopku zaradi insolventnosti ali ki v skladu z nacionalno zakonodajo izpolnjuje merila za uvedbo kolektivnega postopka zaradi insolventnosti na zahtevo njegovih upnikov;

| (d) | podjetje, ki ni MSP, če je zanj v zadnjih dveh letih veljalo naslednje:






  (i) | knjigovodsko razmerje med dolžniškim in lastniškim kapitalom je večje od 7,5 in |
| --- | --- | --- |

(d)

podjetje, ki ni MSP, če je zanj v zadnjih dveh letih veljalo naslednje:

(i)

knjigovodsko razmerje med dolžniškim in lastniškim kapitalom je večje od 7,5 in

| (ii) | količnik pokritja obresti z EBITDA tega podjetja je pod 1,0. |
| --- | --- |

(ii)

količnik pokritja obresti z EBITDA tega podjetja je pod 1,0.

| (21) | Novoustanovljeno podjetje ni upravičeno do pomoči na podlagi teh smernic, četudi je njegov začetni finančni položaj negotov. To velja na primer za nova podjetja, ki so nastala iz likvidacije obstoječega podjetja ali pa s prevzemom njegovih sredstev. Podjetje načeloma velja za novoustanovljeno prva tri leta po začetku poslovanja na zadevnem področju. Šele po izteku navedenega obdobja postane upravičeno do pomoči na podlagi teh smernic, če:






  (a) | izpolnjuje pogoje za podjetje v težavah v smislu teh smernic in |
| --- | --- | --- |

(21)

Novoustanovljeno podjetje ni upravičeno do pomoči na podlagi teh smernic, četudi je njegov začetni finančni položaj negotov. To velja na primer za nova podjetja, ki so nastala iz likvidacije obstoječega podjetja ali pa s prevzemom njegovih sredstev. Podjetje načeloma velja za novoustanovljeno prva tri leta po začetku poslovanja na zadevnem področju. Šele po izteku navedenega obdobja postane upravičeno do pomoči na podlagi teh smernic, če:

(a)

izpolnjuje pogoje za podjetje v težavah v smislu teh smernic in

| (b) | ni del večje poslovne skupine (24), razen pod pogoji, določenimi v točki 22. |
| --- | --- |

(b)

ni del večje poslovne skupine (24), razen pod pogoji, določenimi v točki 22.

| (22) | Podjetje, ki pripada večji poslovni skupini ali ga je ta skupina prevzela, običajno ni upravičeno do pomoči na podlagi teh smernic, razen če je mogoče dokazati, da je vzrok težav v podjetju samem in da te niso posledica samovoljnega prerazporejanja stroškov v skupini ter da so težave prehude, da bi jih lahko odpravila skupina sama. Če podjetje v težavah ustanovi hčerinsko družbo, veljata podjetje v težavah in hčerinska družba, ki jo nadzoruje, za skupino in lahko prejmeta pomoč pod pogoji, določenimi v tej točki. |
| --- | --- |

(22)

Podjetje, ki pripada večji poslovni skupini ali ga je ta skupina prevzela, običajno ni upravičeno do pomoči na podlagi teh smernic, razen če je mogoče dokazati, da je vzrok težav v podjetju samem in da te niso posledica samovoljnega prerazporejanja stroškov v skupini ter da so težave prehude, da bi jih lahko odpravila skupina sama. Če podjetje v težavah ustanovi hčerinsko družbo, veljata podjetje v težavah in hčerinska družba, ki jo nadzoruje, za skupino in lahko prejmeta pomoč pod pogoji, določenimi v tej točki.

| (23) | Ker je pri podjetju v težavah ogrožen sam obstoj podjetja, se tako podjetje ne more šteti kot ustrezno sredstvo za spodbujanje drugih ciljev javne politike, dokler ni zagotovljena njegova sposobnost preživetja. Zato Nadzorni organ meni, da lahko pomoč podjetjem v težavah prispeva k razvoju gospodarskih dejavnosti, ne da bi s tem škodila trgovini v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom, le če so izpolnjeni pogoji, določeni v teh smernicah, tudi če je taka pomoč dodeljena v skladu z že odobreno shemo. |
| --- | --- |

(23)

Ker je pri podjetju v težavah ogrožen sam obstoj podjetja, se tako podjetje ne more šteti kot ustrezno sredstvo za spodbujanje drugih ciljev javne politike, dokler ni zagotovljena njegova sposobnost preživetja. Zato Nadzorni organ meni, da lahko pomoč podjetjem v težavah prispeva k razvoju gospodarskih dejavnosti, ne da bi s tem škodila trgovini v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom, le če so izpolnjeni pogoji, določeni v teh smernicah, tudi če je taka pomoč dodeljena v skladu z že odobreno shemo.

| (24) | V številnih uredbah in sporočilih s področja državne pomoči in drugih področij je zato določena prepoved prejemanja pomoči za podjetja v težavah. Za namene takšnih uredb in sporočil, in če v slednjih ni določeno drugače:






  (a) | pojem ‚podjetja v težavah‘ pomeni podjetja v težavah v smislu točke 20 teh smernic in |
| --- | --- | --- |

(24)

V številnih uredbah in sporočilih s področja državne pomoči in drugih področij je zato določena prepoved prejemanja pomoči za podjetja v težavah. Za namene takšnih uredb in sporočil, in če v slednjih ni določeno drugače:

(a)

pojem ‚podjetja v težavah‘ pomeni podjetja v težavah v smislu točke 20 teh smernic in

| (b) | MSP, ki obstaja manj kot tri leta, se ne obravnava kot podjetje v težavah, razen če izpolnjuje merila iz točke 20(c). |
| --- | --- |

(b)

MSP, ki obstaja manj kot tri leta, se ne obravnava kot podjetje v težavah, razen če izpolnjuje merila iz točke 20(c).

2.3   Pomoč za reševanje, pomoč za prestrukturiranje in začasna podpora za prestrukturiranje

| (25) | Te smernice obravnavajo tri oblike pomoči: pomoč za reševanje, pomoč za prestrukturiranje in začasno podporo za prestrukturiranje |
| --- | --- |

(25)

Te smernice obravnavajo tri oblike pomoči: pomoč za reševanje, pomoč za prestrukturiranje in začasno podporo za prestrukturiranje

| (26) | Pomoč za reševanje je po naravi nujna in začasna pomoč. Njen osnovni cilj je omogočiti, da podjetje v težavah ostane pri življenju v kratkem obdobju, ki je potrebno za izdelavo načrta prestrukturiranja ali likvidacije. Splošno načelo je, da pomoč za reševanje omogoča začasno podporo podjetju, ki se srečuje s precejšnjim poslabšanjem finančnega položaja, ki se kaže v hudi likvidnostni krizi ali tehnični insolventnosti. Takšna začasna pomoč mora podjetju omogočiti čas za analizo okoliščin, ki so povzročile težave, ter za razvoj ustreznega načrta za reševanje teh težav. |
| --- | --- |

(26)

Pomoč za reševanje je po naravi nujna in začasna pomoč. Njen osnovni cilj je omogočiti, da podjetje v težavah ostane pri življenju v kratkem obdobju, ki je potrebno za izdelavo načrta prestrukturiranja ali likvidacije. Splošno načelo je, da pomoč za reševanje omogoča začasno podporo podjetju, ki se srečuje s precejšnjim poslabšanjem finančnega položaja, ki se kaže v hudi likvidnostni krizi ali tehnični insolventnosti. Takšna začasna pomoč mora podjetju omogočiti čas za analizo okoliščin, ki so povzročile težave, ter za razvoj ustreznega načrta za reševanje teh težav.

| (27) | Pomoč za prestrukturiranje pogosto vključuje bolj stalno pomoč in mora obnoviti dolgoročno sposobnost preživetja upravičenca na podlagi izvedljivega, skladnega in daljnosežnega načrta prestrukturiranja, hkrati pa omogočiti ustreznost lastnega prispevka in porazdelitve bremena ter omejiti potencialno izkrivljanje konkurence. |
| --- | --- |

(27)

Pomoč za prestrukturiranje pogosto vključuje bolj stalno pomoč in mora obnoviti dolgoročno sposobnost preživetja upravičenca na podlagi izvedljivega, skladnega in daljnosežnega načrta prestrukturiranja, hkrati pa omogočiti ustreznost lastnega prispevka in porazdelitve bremena ter omejiti potencialno izkrivljanje konkurence.

| (28) | Začasna podpora za prestrukturiranje je likvidnostna pomoč, namenjena podpori prestrukturiranju podjetja z zagotavljanjem primernih pogojev, da lahko upravičenec oblikuje in izvede ustrezne ukrepe za obnovo svoje dolgoročne sposobnosti preživetja. Začasna podpora za prestrukturiranje se lahko dodeli samo MSP in manjšim podjetjem v državni lasti. |
| --- | --- |

(28)

Začasna podpora za prestrukturiranje je likvidnostna pomoč, namenjena podpori prestrukturiranju podjetja z zagotavljanjem primernih pogojev, da lahko upravičenec oblikuje in izvede ustrezne ukrepe za obnovo svoje dolgoročne sposobnosti preživetja. Začasna podpora za prestrukturiranje se lahko dodeli samo MSP in manjšim podjetjem v državni lasti.

| (29) | Z odstopanjem od točke 19 se lahko pomoč za reševanje, v primeru MSP in manjših podjetij v državni lasti pa tudi začasna podpora za prestrukturiranje, prav tako dodeli podjetjem, ki niso v težavah v smislu točke 20, vendar se srečujejo z akutnimi likvidnostmi potrebami zaradi izjemnih in nepredvidenih okoliščin. |
| --- | --- |

(29)

Z odstopanjem od točke 19 se lahko pomoč za reševanje, v primeru MSP in manjših podjetij v državni lasti pa tudi začasna podpora za prestrukturiranje, prav tako dodeli podjetjem, ki niso v težavah v smislu točke 20, vendar se srečujejo z akutnimi likvidnostmi potrebami zaradi izjemnih in nepredvidenih okoliščin.

2.4   Pomoč za kritje socialnih stroškov prestrukturiranja

| (30) | Prestrukturiranje navadno povzroči zmanjšanje ali opustitev prizadetih dejavnosti. Takšni ukrepi so pogosto potrebni za racionalizacijo in večjo učinkovitost ter niso povezani z zmanjšanjem zmogljivosti, ki se lahko zahteva kot pogoj za dodelitev pomoči. Ne glede na razloge za takšne ukrepe ti običajno vodijo v zmanjšanje delovne sile upravičenca. |
| --- | --- |

(30)

Prestrukturiranje navadno povzroči zmanjšanje ali opustitev prizadetih dejavnosti. Takšni ukrepi so pogosto potrebni za racionalizacijo in večjo učinkovitost ter niso povezani z zmanjšanjem zmogljivosti, ki se lahko zahteva kot pogoj za dodelitev pomoči. Ne glede na razloge za takšne ukrepe ti običajno vodijo v zmanjšanje delovne sile upravičenca.

| (31) | Delovna zakonodaja pogodbenic lahko vsebuje splošne programe socialne varnosti, v okviru katerih se določena nadomestila plačujejo neposredno presežnim delavcem. Takšni programi se ne smejo obravnavati kot državna pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(31)

Delovna zakonodaja pogodbenic lahko vsebuje splošne programe socialne varnosti, v okviru katerih se določena nadomestila plačujejo neposredno presežnim delavcem. Takšni programi se ne smejo obravnavati kot državna pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

| (32) | Splošni programi za socialno podporo poleg takih prejemkov socialne varnosti za zaposlene pogosto določajo, da država krije stroške nadomestil, ki jih podjetje dodeli presežnim delavcem ter ki presegajo njegove zakonske ali pogodbene obveznosti. Kadar so takšni programi – na splošno brez sektorskih omejitev – na voljo vsakemu delavcu, ki izpolnjuje predhodno določene pogoje za avtomatično upravičenost, zanje ne velja, da vključujejo pomoč iz člena 61(1) Sporazuma EGP za podjetja, ki izvajajo prestrukturiranje. Če pa se programi uporabljajo za podporo prestrukturiranju v določenih dejavnostih, lahko vključujejo pomoč zaradi svojega selektivnega načina uporabe (25). |
| --- | --- |

(32)

Splošni programi za socialno podporo poleg takih prejemkov socialne varnosti za zaposlene pogosto določajo, da država krije stroške nadomestil, ki jih podjetje dodeli presežnim delavcem ter ki presegajo njegove zakonske ali pogodbene obveznosti. Kadar so takšni programi – na splošno brez sektorskih omejitev – na voljo vsakemu delavcu, ki izpolnjuje predhodno določene pogoje za avtomatično upravičenost, zanje ne velja, da vključujejo pomoč iz člena 61(1) Sporazuma EGP za podjetja, ki izvajajo prestrukturiranje. Če pa se programi uporabljajo za podporo prestrukturiranju v določenih dejavnostih, lahko vključujejo pomoč zaradi svojega selektivnega načina uporabe (25).

| (33) | Obveznosti samega podjetja v skladu z zaposlitveno zakonodajo ali kolektivnimi pogodbami s sindikati, v okviru katerih mora podjetje poskrbeti za določene ugodnosti za presežne delavce, npr. odpravnine zanje ali ukrepe za povečanje njihove zaposljivosti, so del običajnih stroškov poslovanja, ki jih mora podjetje kriti iz lastnih virov. Zato je treba vsak prispevek države k navedenim stroškom šteti za pomoč. To velja ne glede na to, ali so plačila izplačana neposredno podjetju ali pa delavcem prek vladne agencije. |
| --- | --- |

(33)

Obveznosti samega podjetja v skladu z zaposlitveno zakonodajo ali kolektivnimi pogodbami s sindikati, v okviru katerih mora podjetje poskrbeti za določene ugodnosti za presežne delavce, npr. odpravnine zanje ali ukrepe za povečanje njihove zaposljivosti, so del običajnih stroškov poslovanja, ki jih mora podjetje kriti iz lastnih virov. Zato je treba vsak prispevek države k navedenim stroškom šteti za pomoč. To velja ne glede na to, ali so plačila izplačana neposredno podjetju ali pa delavcem prek vladne agencije.

| (34) | Nadzorni organ nima nikakršnih vnaprejšnjih ugovorov zoper takšno pomoč, kadar je dodeljena podjetjem v težavah, saj prinaša gospodarske koristi, ki presegajo interese zadevnega podjetja, ter olajšuje strukturne spremembe in zmanjšuje težave. |
| --- | --- |

(34)

Nadzorni organ nima nikakršnih vnaprejšnjih ugovorov zoper takšno pomoč, kadar je dodeljena podjetjem v težavah, saj prinaša gospodarske koristi, ki presegajo interese zadevnega podjetja, ter olajšuje strukturne spremembe in zmanjšuje težave.

| (35) | Poleg zagotavljanja neposredne finančne podpore je taka pomoč pogosto dodeljena v zvezi s posebno shemo prestrukturiranja za usposabljanje, svetovanje in praktično pomoč pri iskanju nadomestne zaposlitve, pomoč pri premestitvi ter strokovno usposabljanje in pomoč delavcem, ki želijo začeti z novo dejavnostjo. Ker takšni ukrepi, ki povečujejo zaposljivost presežnih delavcev, dodatno prispevajo k cilju zmanjšanja socialnih težav, je Nadzorni organ dosledno naklonjen taki pomoči, če se dodeli podjetjem v težavah. |
| --- | --- |

(35)

Poleg zagotavljanja neposredne finančne podpore je taka pomoč pogosto dodeljena v zvezi s posebno shemo prestrukturiranja za usposabljanje, svetovanje in praktično pomoč pri iskanju nadomestne zaposlitve, pomoč pri premestitvi ter strokovno usposabljanje in pomoč delavcem, ki želijo začeti z novo dejavnostjo. Ker takšni ukrepi, ki povečujejo zaposljivost presežnih delavcev, dodatno prispevajo k cilju zmanjšanja socialnih težav, je Nadzorni organ dosledno naklonjen taki pomoči, če se dodeli podjetjem v težavah.

3.   Združljivost z delovanjem Sporazuma EGP

| (36) | Okoliščine, v katerih se državna pomoč podjetjem v težavah lahko odobri kot združljiva z delovanjem Sporazuma EGP, so določene v členu 61(2) in (3) Sporazuma EGP. Na podlagi člena 61(3)(c) je Nadzorni organ pristojen za odobritev ‚pomoč[i] za pospeševanje razvoja nekaterih gospodarskih dejavnosti [...], kadar takšna pomoč ne škoduje trgovinskim pogojem v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi‘. To velja zlasti, kadar je pomoč potrebna za odpravo neskladja, ki so ga povzročile tržne pomanjkljivosti, ali za zagotavljanje gospodarske in socialne kohezije. |
| --- | --- |

(36)

Okoliščine, v katerih se državna pomoč podjetjem v težavah lahko odobri kot združljiva z delovanjem Sporazuma EGP, so določene v členu 61(2) in (3) Sporazuma EGP. Na podlagi člena 61(3)(c) je Nadzorni organ pristojen za odobritev ‚pomoč[i] za pospeševanje razvoja nekaterih gospodarskih dejavnosti [...], kadar takšna pomoč ne škoduje trgovinskim pogojem v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi‘. To velja zlasti, kadar je pomoč potrebna za odpravo neskladja, ki so ga povzročile tržne pomanjkljivosti, ali za zagotavljanje gospodarske in socialne kohezije.

| (37) | Ukrepe pomoči v korist velikih podjetij je treba Nadzornemu organu priglasiti posamično. Nadzorni organ lahko pod določenimi pogoji odobri sheme za manjše zneske pomoči MSP in manjšim podjetjem v državni lasti: ti pogoji so določeni v poglavju 6 (26). |
| --- | --- |

(37)

Ukrepe pomoči v korist velikih podjetij je treba Nadzornemu organu priglasiti posamično. Nadzorni organ lahko pod določenimi pogoji odobri sheme za manjše zneske pomoči MSP in manjšim podjetjem v državni lasti: ti pogoji so določeni v poglavju 6 (26).

| (38) | Nadzorni organ bo pri oceni združljivosti priglašene pomoči z delovanjem Sporazuma EGP proučil, ali so izpolnjena vsa naslednja merila:






  (a) | prispevek k natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa: ukrep državne pomoči mora biti usmerjen v cilj skupnega interesa v skladu s členom 61(3) Sporazuma EGP (oddelek 3.1); |
| --- | --- | --- |

(38)

Nadzorni organ bo pri oceni združljivosti priglašene pomoči z delovanjem Sporazuma EGP proučil, ali so izpolnjena vsa naslednja merila:

(a)

prispevek k natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa: ukrep državne pomoči mora biti usmerjen v cilj skupnega interesa v skladu s členom 61(3) Sporazuma EGP (oddelek 3.1);

| (b) | potreba po posredovanju države: ukrep državne pomoči si mora prizadevati za razmere, v katerih lahko pomoč vodi do velikega izboljšanja, ki ga trg ne more doseči sam, na primer z odpravo nedelovanja trga ali reševanjem vprašanja lastniškega kapitala ali kohezije (oddelek 3.2); |
| --- | --- |

(b)

potreba po posredovanju države: ukrep državne pomoči si mora prizadevati za razmere, v katerih lahko pomoč vodi do velikega izboljšanja, ki ga trg ne more doseči sam, na primer z odpravo nedelovanja trga ali reševanjem vprašanja lastniškega kapitala ali kohezije (oddelek 3.2);

| (c) | ustreznost ukrepa pomoči: ukrep pomoči se ne bo štel za združljivega, če se cilj lahko doseže z drugimi, manj izkrivljajočimi ukrepi (oddelek 3.3); |
| --- | --- |

(c)

ustreznost ukrepa pomoči: ukrep pomoči se ne bo štel za združljivega, če se cilj lahko doseže z drugimi, manj izkrivljajočimi ukrepi (oddelek 3.3);

| (d) | spodbujevalni učinek: pokazati je treba, da bi se podjetje, ki je upravičeno do pomoči, v odsotnosti pomoči prestrukturiralo, prodalo ali likvidiralo na način, ki ne omogoča doseganja cilja skupnega interesa (oddelek 3.4); |
| --- | --- |

(d)

spodbujevalni učinek: pokazati je treba, da bi se podjetje, ki je upravičeno do pomoči, v odsotnosti pomoči prestrukturiralo, prodalo ali likvidiralo na način, ki ne omogoča doseganja cilja skupnega interesa (oddelek 3.4);

| (e) | sorazmernost pomoči (pomoč, omejena na najmanjšo potrebno): pomoč ne sme presegati minimuma, ki je potreben za doseganje cilja skupnega interesa (oddelek 3.5); |
| --- | --- |

(e)

sorazmernost pomoči (pomoč, omejena na najmanjšo potrebno): pomoč ne sme presegati minimuma, ki je potreben za doseganje cilja skupnega interesa (oddelek 3.5);

| (f) | izogibanje neupravičenim negativnim učinkom na konkurenco in trgovino med pogodbenicami: negativni učinki pomoči morajo biti dovolj omejeni, da je skupno ravnovesje ukrepa pozitivno (oddelek 3.6); |
| --- | --- |

(f)

izogibanje neupravičenim negativnim učinkom na konkurenco in trgovino med pogodbenicami: negativni učinki pomoči morajo biti dovolj omejeni, da je skupno ravnovesje ukrepa pozitivno (oddelek 3.6);

| (g) | preglednost pomoči: pogodbenice, Nadzorni organ, gospodarski subjekti in javnost morajo imeti enostaven dostop do vseh ustreznih aktov in zadevnih informacij o dodeljeni pomoči (oddelek 3.7). |
| --- | --- |

(g)

preglednost pomoči: pogodbenice, Nadzorni organ, gospodarski subjekti in javnost morajo imeti enostaven dostop do vseh ustreznih aktov in zadevnih informacij o dodeljeni pomoči (oddelek 3.7).

| (39) | Če katero koli od navedenih meril ni izpolnjeno, se pomoč ne bo štela za združljivo z delovanjem Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(39)

Če katero koli od navedenih meril ni izpolnjeno, se pomoč ne bo štela za združljivo z delovanjem Sporazuma EGP.

| (40) | Za nekatere kategorije shem pomoči se poleg tega lahko zahteva naknadno oceno, kot je opisano v točkah 118, 119 in 120 teh smernic. |
| --- | --- |

(40)

Za nekatere kategorije shem pomoči se poleg tega lahko zahteva naknadno oceno, kot je opisano v točkah 118, 119 in 120 teh smernic.

| (41) | Pomoč se prav tako ne more šteti za združljivo z delovanjem Sporazuma EGP (27), če so ukrep pomoči ali z njim povezani pogoji (vključno z metodo njegovega financiranja, kadar je ta metoda sestavni del ukrepa pomoči) neločljivo povezani s kršitvijo prava EGP. |
| --- | --- |

(41)

Pomoč se prav tako ne more šteti za združljivo z delovanjem Sporazuma EGP (27), če so ukrep pomoči ali z njim povezani pogoji (vključno z metodo njegovega financiranja, kadar je ta metoda sestavni del ukrepa pomoči) neločljivo povezani s kršitvijo prava EGP.

| (42) | Nadzorni organ v tem poglavju opisuje pogoje, pod katerimi bo ocenil vsako od meril iz točke 38. |
| --- | --- |

(42)

Nadzorni organ v tem poglavju opisuje pogoje, pod katerimi bo ocenil vsako od meril iz točke 38.

3.1   Prispevek k cilju skupnega interesa

| (43) | Ker ima izstop s trga pomembno vlogo pri doseganju rasti produktivnosti, zgolj prizadevanja za preprečitev izstopa posameznega podjetja s trga ne pomenijo zadostne utemeljitve za dodelitev pomoči. Predložiti je treba jasne dokaze, da je pomoč namenjena cilju skupnega interesa, tj. da bo preprečila socialne težave ali obravnavala nedelovanje trga (oddelek 3.1.1) z obnovo dolgoročne sposobnosti preživetja podjetja (oddelek 3.1.2). |
| --- | --- |

(43)

Ker ima izstop s trga pomembno vlogo pri doseganju rasti produktivnosti, zgolj prizadevanja za preprečitev izstopa posameznega podjetja s trga ne pomenijo zadostne utemeljitve za dodelitev pomoči. Predložiti je treba jasne dokaze, da je pomoč namenjena cilju skupnega interesa, tj. da bo preprečila socialne težave ali obravnavala nedelovanje trga (oddelek 3.1.1) z obnovo dolgoročne sposobnosti preživetja podjetja (oddelek 3.1.2).

3.1.1   Dokazovanje socialnih težav ali nedelovanja trga

| (44) | Pogodbenice morajo dokazati, da bi izstop upravičenega podjetja s trga verjetno povzročil resne socialne težave ali resno nedelovanje trga, pri čemer morajo zlasti prikazati, da:






  (a) | je stopnja brezposelnosti v zadevni(-h) regiji(-ah) (na ravni NUTS II):






  (i) | višja od povprečja EGP in vztrajna ter da jo spremljajo težave pri ustvarjanju novih delovnih mest v zadevni(-h) regiji(-ah) ali |
| --- | --- | --- | --- |

(44)

Pogodbenice morajo dokazati, da bi izstop upravičenega podjetja s trga verjetno povzročil resne socialne težave ali resno nedelovanje trga, pri čemer morajo zlasti prikazati, da:

(a)

je stopnja brezposelnosti v zadevni(-h) regiji(-ah) (na ravni NUTS II):

(i)

višja od povprečja EGP in vztrajna ter da jo spremljajo težave pri ustvarjanju novih delovnih mest v zadevni(-h) regiji(-ah) ali

| (ii) | višja od nacionalnega povprečja in vztrajna ter da jo spremljajo težave pri ustvarjanju novih delovnih mest v zadevni(-h) regiji(-ah); |
| --- | --- |

(ii)

višja od nacionalnega povprečja in vztrajna ter da jo spremljajo težave pri ustvarjanju novih delovnih mest v zadevni(-h) regiji(-ah);

| (b) | obstaja tveganje prekinitve zagotavljanja pomembne storitve, ki jo je težko nadomestiti in ki je konkurenčna podjetja ne bi mogla preprosto prevzeti (na primer nacionalni izvajalec infrastrukturnih storitev); |
| --- | --- |

(b)

obstaja tveganje prekinitve zagotavljanja pomembne storitve, ki jo je težko nadomestiti in ki je konkurenčna podjetja ne bi mogla preprosto prevzeti (na primer nacionalni izvajalec infrastrukturnih storitev);

| (c) | bi imel izstop podjetja s pomembno sistemsko vlogo v določeni regiji ali sektorju (na primer podjetje, ki zagotavlja pomemben vložek) morebitne negativne posledice; |
| --- | --- |

(c)

bi imel izstop podjetja s pomembno sistemsko vlogo v določeni regiji ali sektorju (na primer podjetje, ki zagotavlja pomemben vložek) morebitne negativne posledice;

| (d) | obstaja tveganje motnje v neprekinjenem zagotavljanju storitve splošnega gospodarskega pomena; |
| --- | --- |

(d)

obstaja tveganje motnje v neprekinjenem zagotavljanju storitve splošnega gospodarskega pomena;

| (e) | bi pomanjkljivosti ali negativne spodbude kreditnih trgov podjetje, ki je sicer sposobno preživeti, potisnile v stečaj; |
| --- | --- |

(e)

bi pomanjkljivosti ali negativne spodbude kreditnih trgov podjetje, ki je sicer sposobno preživeti, potisnile v stečaj;

| (f) | bi izstop zadevnega podjetja s trga povzročil nepopravljivo izgubo pomembnega tehničnega ali strokovnega znanja in izkušenj ali |
| --- | --- |

(f)

bi izstop zadevnega podjetja s trga povzročil nepopravljivo izgubo pomembnega tehničnega ali strokovnega znanja in izkušenj ali

| (g) | bi nastali podobni primeri resnih težav, ki jih zadevna pogodbenica ustrezno utemelji. |
| --- | --- |

(g)

bi nastali podobni primeri resnih težav, ki jih zadevna pogodbenica ustrezno utemelji.

3.1.2   Načrt prestrukturiranja in obnova dolgoročne sposobnosti preživetja

| (45) | Pomoč za prestrukturiranje, ki spada na področje uporabe teh smernic, ne sme biti omejena na finančno pomoč za kritje preteklih izgub, ne da bi se obravnavali razlogi za te izgube. Nadzorni organ bo pri pomoči za prestrukturiranje torej zahteval, da zadevna pogodbenica predloži izvedljiv, skladen in daljnosežen načrt prestrukturiranja za obnovo dolgoročne sposobnosti preživetja upravičenca (28). Prestrukturiranje lahko vključuje enega ali več naslednjih elementov: reorganizacijo in racionalizacijo dejavnosti upravičenca na učinkovitejši podlagi, ki navadno vključuje umik iz dejavnosti, ki prinašajo izgube, prestrukturiranje tistih obstoječih dejavnosti, ki lahko znova postanejo konkurenčne, in po možnosti diverzifikacijo dejavnosti v smeri novih in donosnih dejavnosti. Običajno vključuje tudi finančno prestrukturiranje v obliki kapitalskih injekcij s strani novih ali obstoječih delničarjev in zmanjšanja dolgov s strani obstoječih upnikov. |
| --- | --- |

(45)

Pomoč za prestrukturiranje, ki spada na področje uporabe teh smernic, ne sme biti omejena na finančno pomoč za kritje preteklih izgub, ne da bi se obravnavali razlogi za te izgube. Nadzorni organ bo pri pomoči za prestrukturiranje torej zahteval, da zadevna pogodbenica predloži izvedljiv, skladen in daljnosežen načrt prestrukturiranja za obnovo dolgoročne sposobnosti preživetja upravičenca (28). Prestrukturiranje lahko vključuje enega ali več naslednjih elementov: reorganizacijo in racionalizacijo dejavnosti upravičenca na učinkovitejši podlagi, ki navadno vključuje umik iz dejavnosti, ki prinašajo izgube, prestrukturiranje tistih obstoječih dejavnosti, ki lahko znova postanejo konkurenčne, in po možnosti diverzifikacijo dejavnosti v smeri novih in donosnih dejavnosti. Običajno vključuje tudi finančno prestrukturiranje v obliki kapitalskih injekcij s strani novih ali obstoječih delničarjev in zmanjšanja dolgov s strani obstoječih upnikov.

| (46) | Dodelitev pomoči mora biti torej pogojena z izvajanjem načrta prestrukturiranja, ki ga mora Nadzorni organ odobriti za vsako ad hoc pomoč. |
| --- | --- |

(46)

Dodelitev pomoči mora biti torej pogojena z izvajanjem načrta prestrukturiranja, ki ga mora Nadzorni organ odobriti za vsako ad hoc pomoč.

| (47) | Načrt prestrukturiranja mora omogočiti obnovo dolgoročne sposobnosti preživetja upravičenca v razumnem časovnem okviru in na podlagi realističnih predvidevanj prihodnjih pogojev poslovanja, pri čemer mora biti izključena vsakršna nadaljnja državna pomoč, ki ni zajeta v načrtu prestrukturiranja. Obdobje prestrukturiranja mora biti čim krajše. Načrt prestrukturiranja je treba z vsemi potrebnimi podatki predložiti Nadzornemu organu in mora zlasti vsebovati informacije, določene v tem oddelku (3.1.2). |
| --- | --- |

(47)

Načrt prestrukturiranja mora omogočiti obnovo dolgoročne sposobnosti preživetja upravičenca v razumnem časovnem okviru in na podlagi realističnih predvidevanj prihodnjih pogojev poslovanja, pri čemer mora biti izključena vsakršna nadaljnja državna pomoč, ki ni zajeta v načrtu prestrukturiranja. Obdobje prestrukturiranja mora biti čim krajše. Načrt prestrukturiranja je treba z vsemi potrebnimi podatki predložiti Nadzornemu organu in mora zlasti vsebovati informacije, določene v tem oddelku (3.1.2).

| (48) | V načrtu prestrukturiranja je treba opredeliti vzroke za težave upravičenca in njegove slabosti ter opisati, kako bodo predlagani ukrepi prestrukturiranja odpravili osnovne težave upravičenca. |
| --- | --- |

(48)

V načrtu prestrukturiranja je treba opredeliti vzroke za težave upravičenca in njegove slabosti ter opisati, kako bodo predlagani ukrepi prestrukturiranja odpravili osnovne težave upravičenca.

| (49) | Načrt prestrukturiranja mora vsebovati informacije o poslovnem modelu upravičenca, iz katerih je razvidno, kako bo načrt prispeval k njegovi dolgoročni sposobnosti preživetja. Te informacije morajo zlasti vključevati informacije o organizacijski strukturi upravičenca, financiranju, upravljanju in vseh drugih pomembnih vidikih. Načrt prestrukturiranja mora oceniti, ali bi se upravičenec lahko izognil težavam z ustreznimi in pravočasnimi ukrepi vodstva in če je tako, dokazati, da so bile ustrezne spremembe v vodstvu tudi opravljene. Kadar težave upravičenca izhajajo iz pomanjkljivosti v njegovem poslovnem modelu ali sistemu upravljanja, se bodo zahtevale ustrezne spremembe. |
| --- | --- |

(49)

Načrt prestrukturiranja mora vsebovati informacije o poslovnem modelu upravičenca, iz katerih je razvidno, kako bo načrt prispeval k njegovi dolgoročni sposobnosti preživetja. Te informacije morajo zlasti vključevati informacije o organizacijski strukturi upravičenca, financiranju, upravljanju in vseh drugih pomembnih vidikih. Načrt prestrukturiranja mora oceniti, ali bi se upravičenec lahko izognil težavam z ustreznimi in pravočasnimi ukrepi vodstva in če je tako, dokazati, da so bile ustrezne spremembe v vodstvu tudi opravljene. Kadar težave upravičenca izhajajo iz pomanjkljivosti v njegovem poslovnem modelu ali sistemu upravljanja, se bodo zahtevale ustrezne spremembe.

| (50) | Za pričakovane rezultate načrtovanega prestrukturiranja je treba predložiti izhodiščni scenarij ter neugodni (ali najslabši možni) scenarij. Zato je treba v načrtu prestrukturiranja med drugim upoštevati trenutne razmere in predvidevanja v zvezi s ponudbo in povpraševanjem na upoštevnem proizvodnem trgu ter glavne dejavnike stroškov v sektorju, pri čemer mora načrt temeljiti na predpostavkah za izhodiščni in najslabši scenarij ter posebnih prednostih in slabostih upravičenca. Predpostavke je treba primerjati z ustreznimi merili na ravni celotnega sektorja ter jih po potrebi prilagoditi glede na posebne okoliščine v posamezni državi in sektorju. Upravičenec mora zagotoviti tržno raziskavo in analizo občutljivosti, v kateri opredeli najpomembnejše parametre uspešnosti podjetja in glavne dejavnike tveganja v prihodnosti. |
| --- | --- |

(50)

Za pričakovane rezultate načrtovanega prestrukturiranja je treba predložiti izhodiščni scenarij ter neugodni (ali najslabši možni) scenarij. Zato je treba v načrtu prestrukturiranja med drugim upoštevati trenutne razmere in predvidevanja v zvezi s ponudbo in povpraševanjem na upoštevnem proizvodnem trgu ter glavne dejavnike stroškov v sektorju, pri čemer mora načrt temeljiti na predpostavkah za izhodiščni in najslabši scenarij ter posebnih prednostih in slabostih upravičenca. Predpostavke je treba primerjati z ustreznimi merili na ravni celotnega sektorja ter jih po potrebi prilagoditi glede na posebne okoliščine v posamezni državi in sektorju. Upravičenec mora zagotoviti tržno raziskavo in analizo občutljivosti, v kateri opredeli najpomembnejše parametre uspešnosti podjetja in glavne dejavnike tveganja v prihodnosti.

| (51) | Sposobnost preživetja upravičenca je treba obnoviti predvsem z notranjimi ukrepi, zlasti z umikom iz dejavnosti, ki bi sicer srednjeročno še naprej ustvarjale strukturne izgube. Obnova sposobnosti preživetja ne sme biti odvisna od optimističnih predpostavk o zunanjih dejavnikih, kot so nihanja cen, povpraševanje in ponudba omejenih virov, niti ne more biti povezana s tem, da upravičenec dosega boljše rezultate kot trg in njegovi konkurenti ali vstopa v nove dejavnosti ali jih širi, pri čemer v zvezi z njimi nima niti izkušenj niti dokazanih rezultatov (razen v ustrezno utemeljenih primerih ter če je to potrebno zaradi diverzifikacije dejavnosti in sposobnosti preživetja). |
| --- | --- |

(51)

Sposobnost preživetja upravičenca je treba obnoviti predvsem z notranjimi ukrepi, zlasti z umikom iz dejavnosti, ki bi sicer srednjeročno še naprej ustvarjale strukturne izgube. Obnova sposobnosti preživetja ne sme biti odvisna od optimističnih predpostavk o zunanjih dejavnikih, kot so nihanja cen, povpraševanje in ponudba omejenih virov, niti ne more biti povezana s tem, da upravičenec dosega boljše rezultate kot trg in njegovi konkurenti ali vstopa v nove dejavnosti ali jih širi, pri čemer v zvezi z njimi nima niti izkušenj niti dokazanih rezultatov (razen v ustrezno utemeljenih primerih ter če je to potrebno zaradi diverzifikacije dejavnosti in sposobnosti preživetja).

| (52) | Dolgoročna sposobnost preživetja se doseže, kadar podjetje lahko zagotovi ustrezni pričakovani donos kapitala, potem ko pokrije vse svoje stroške, vključno z amortizacijo in finančnimi dajatvami. Prestrukturirano podjetje mora biti sposobno konkurirati na trgu na podlagi lastnih dosežkov. |
| --- | --- |

(52)

Dolgoročna sposobnost preživetja se doseže, kadar podjetje lahko zagotovi ustrezni pričakovani donos kapitala, potem ko pokrije vse svoje stroške, vključno z amortizacijo in finančnimi dajatvami. Prestrukturirano podjetje mora biti sposobno konkurirati na trgu na podlagi lastnih dosežkov.

3.2   Potreba po posredovanju države

| (53) | Pogodbenice, ki nameravajo dodeliti pomoč za prestrukturiranje, morajo zagotoviti primerjavo z verodostojnim alternativnim scenarijem, ki ne vključuje državne pomoči, in s tem pokazati, da ustrezni cilji iz oddelka 3.1.1 v primeru navedenega alternativnega scenarija ne bi bili doseženi ali pa bi bili doseženi v manjši meri. Takšni scenariji lahko na primer vključujejo reorganizacijo dolga, odprodajo sredstev, zbiranje zasebnega kapitala, prodajo konkurentu ali delitev podjetja, bodisi z začetkom postopka zaradi insolventnosti, postopka reorganizacije ali drugega postopka. |
| --- | --- |

(53)

Pogodbenice, ki nameravajo dodeliti pomoč za prestrukturiranje, morajo zagotoviti primerjavo z verodostojnim alternativnim scenarijem, ki ne vključuje državne pomoči, in s tem pokazati, da ustrezni cilji iz oddelka 3.1.1 v primeru navedenega alternativnega scenarija ne bi bili doseženi ali pa bi bili doseženi v manjši meri. Takšni scenariji lahko na primer vključujejo reorganizacijo dolga, odprodajo sredstev, zbiranje zasebnega kapitala, prodajo konkurentu ali delitev podjetja, bodisi z začetkom postopka zaradi insolventnosti, postopka reorganizacije ali drugega postopka.

3.3   Ustreznost

| (54) | Pogodbenice morajo zagotoviti, da se pomoč dodeli v obliki, ki omogoča najmanj izkrivljajoč način doseganja cilja. To se lahko doseže tako, da se pomoč zagotovi v obliki, ki je ustrezna glede na težave upravičenca, in da se zanjo zahteva ustrezno nadomestilo. V nadaljevanju tega oddelka so določene zahteve, ki morajo biti izpolnjene, da bi se dokazalo, da je ukrep pomoči ustrezen. |
| --- | --- |

(54)

Pogodbenice morajo zagotoviti, da se pomoč dodeli v obliki, ki omogoča najmanj izkrivljajoč način doseganja cilja. To se lahko doseže tako, da se pomoč zagotovi v obliki, ki je ustrezna glede na težave upravičenca, in da se zanjo zahteva ustrezno nadomestilo. V nadaljevanju tega oddelka so določene zahteve, ki morajo biti izpolnjene, da bi se dokazalo, da je ukrep pomoči ustrezen.

3.3.1   Pomoč za reševanje

| (55) | Da bi Nadzorni organ odobril pomoč za reševanje, morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji:






  (a) | pomoč za reševanje mora vključevati začasno likvidnostno podporo v obliki jamstev za posojila ali posojil; |
| --- | --- | --- |

(55)

Da bi Nadzorni organ odobril pomoč za reševanje, morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji:

(a)

pomoč za reševanje mora vključevati začasno likvidnostno podporo v obliki jamstev za posojila ali posojil;

| (b) | strošek financiranja posojila ali, v primeru jamstva za posojilo, skupni strošek financiranja zajamčenega posojila, vključno z obrestno mero posojila in jamstveno premijo, mora biti skladen s točko 56; |
| --- | --- |

(b)

strošek financiranja posojila ali, v primeru jamstva za posojilo, skupni strošek financiranja zajamčenega posojila, vključno z obrestno mero posojila in jamstveno premijo, mora biti skladen s točko 56;

| (c) | če v točki (d) ni določeno drugače, je rok za odplačilo posojila ali prenehanje jamstva največ šest mesecev po izplačilu prvega obroka upravičencu; |
| --- | --- |

(c)

če v točki (d) ni določeno drugače, je rok za odplačilo posojila ali prenehanje jamstva največ šest mesecev po izplačilu prvega obroka upravičencu;

| (d) | pogodbenice se morajo zavezati, da bodo najpozneje šest mesecev po odobritvi ukrepa pomoči za reševanje ali, v primeru nepriglašene pomoči, najpozneje šest mesecev po izplačilu prvega obroka upravičencu, Nadzornemu organu posredovale:






  (i) | dokazilo, da je bilo posojilo v celoti odplačano in/ali, da je poroštvo prenehalo; ali |
| --- | --- | --- |

(d)

pogodbenice se morajo zavezati, da bodo najpozneje šest mesecev po odobritvi ukrepa pomoči za reševanje ali, v primeru nepriglašene pomoči, najpozneje šest mesecev po izplačilu prvega obroka upravičencu, Nadzornemu organu posredovale:

(i)

dokazilo, da je bilo posojilo v celoti odplačano in/ali, da je poroštvo prenehalo; ali

| (ii) | načrt prestrukturiranja iz oddelka 3.1.2, če upravičenec izpolnjuje pogoje za podjetje v težavah (in se ne zgolj srečuje z akutnimi likvidnostmi potrebami v okoliščinah, predvidenih v točki 29); ob predložitvi načrta prestrukturiranja se pomoč za reševanje samodejno podaljša, dokler Nadzorni organ ne sprejme končne odločitve o načrtu prestrukturiranja, razen če odloči, da takšno podaljšanje ni upravičeno ali da ga je treba omejiti v času in obsegu; s sprejetjem in začetkom izvajanja načrta prestrukturiranja, za katerega je bila zaprošena pomoč, se vsa nadaljnja pomoč šteje za pomoč za prestrukturiranje; ali |
| --- | --- |

(ii)

načrt prestrukturiranja iz oddelka 3.1.2, če upravičenec izpolnjuje pogoje za podjetje v težavah (in se ne zgolj srečuje z akutnimi likvidnostmi potrebami v okoliščinah, predvidenih v točki 29); ob predložitvi načrta prestrukturiranja se pomoč za reševanje samodejno podaljša, dokler Nadzorni organ ne sprejme končne odločitve o načrtu prestrukturiranja, razen če odloči, da takšno podaljšanje ni upravičeno ali da ga je treba omejiti v času in obsegu; s sprejetjem in začetkom izvajanja načrta prestrukturiranja, za katerega je bila zaprošena pomoč, se vsa nadaljnja pomoč šteje za pomoč za prestrukturiranje; ali

| (iii) | načrt za likvidacijo, v katerem so utemeljeni koraki, ki vodijo k likvidaciji upravičenca v ustreznem časovnem okviru brez nadaljnje pomoči; |
| --- | --- |

(iii)

načrt za likvidacijo, v katerem so utemeljeni koraki, ki vodijo k likvidaciji upravičenca v ustreznem časovnem okviru brez nadaljnje pomoči;

| (e) | pomoč za reševanje se ne sme uporabiti za financiranje strukturnih ukrepov, kot je prevzem pomembnih poslovnih enot ali sredstev, razen če so v obdobju reševanja potrebni za preživetje upravičenca. |
| --- | --- |

(e)

pomoč za reševanje se ne sme uporabiti za financiranje strukturnih ukrepov, kot je prevzem pomembnih poslovnih enot ali sredstev, razen če so v obdobju reševanja potrebni za preživetje upravičenca.

| (56) | Stopnja nadomestila, ki jo mora upravičenec plačati za pomoč za reševanje, mora odražati kreditno sposobnost upravičenca ob upoštevanju začasnih učinkov likvidnostnih težav in državne podpore ter upravičencu zagotoviti spodbudo za čim hitrejše vračilo pomoči. Nadzorni organ bo zato zahteval, da se nadomestilo določi pri stopnji, ki ne sme biti nižja od referenčne obrestne mere, določene v smernicah o referenčnih obrestnih merah (29) za šibka podjetja z običajno stopnjo zavarovanja (trenutno 1-letna obrestna mera IBOR, povečana za 400 bazičnih točk) (30), in ki jo je treba povišati za najmanj 50 bazičnih točk za pomoč za reševanje, za katero se odobritev podaljša v skladu s točko 55(d)(ii). |
| --- | --- |

(56)

Stopnja nadomestila, ki jo mora upravičenec plačati za pomoč za reševanje, mora odražati kreditno sposobnost upravičenca ob upoštevanju začasnih učinkov likvidnostnih težav in državne podpore ter upravičencu zagotoviti spodbudo za čim hitrejše vračilo pomoči. Nadzorni organ bo zato zahteval, da se nadomestilo določi pri stopnji, ki ne sme biti nižja od referenčne obrestne mere, določene v smernicah o referenčnih obrestnih merah (29) za šibka podjetja z običajno stopnjo zavarovanja (trenutno 1-letna obrestna mera IBOR, povečana za 400 bazičnih točk) (30), in ki jo je treba povišati za najmanj 50 bazičnih točk za pomoč za reševanje, za katero se odobritev podaljša v skladu s točko 55(d)(ii).

| (57) | Kadar obstajajo dokazi, da stopnja nadomestila iz točke 56 ni ustrezno merilo, na primer če se bistveno razlikuje od tržnih cen podobnih instrumentov, ki jih je nedavno izdal upravičenec, lahko Nadzorni organ zahtevano stopnjo nadomestila ustrezno prilagodi. |
| --- | --- |

(57)

Kadar obstajajo dokazi, da stopnja nadomestila iz točke 56 ni ustrezno merilo, na primer če se bistveno razlikuje od tržnih cen podobnih instrumentov, ki jih je nedavno izdal upravičenec, lahko Nadzorni organ zahtevano stopnjo nadomestila ustrezno prilagodi.

3.3.2   Pomoč za prestrukturiranje

| (58) | Pogodbenice prosto izberejo obliko pomoči za prestrukturiranje. Pri tem pa morajo zagotoviti, da izbrani instrument ustreza želenim ciljem. Pogodbenice morajo zlasti oceniti, ali so težave upravičencev povezane z likvidnostjo ali solventnostjo, ter izbrati ustrezne instrumente za rešitev ugotovljenih težav. V primeru težav s solventnostjo bi bilo lahko na primer ustrezno povečanje sredstev z dokapitalizacijo, medtem ko bi v okoliščinah, v katerih gre zlasti za težave z likvidnostjo, utegnila zadostovati tudi pomoč v obliki posojil ali jamstev za posojila. |
| --- | --- |

(58)

Pogodbenice prosto izberejo obliko pomoči za prestrukturiranje. Pri tem pa morajo zagotoviti, da izbrani instrument ustreza želenim ciljem. Pogodbenice morajo zlasti oceniti, ali so težave upravičencev povezane z likvidnostjo ali solventnostjo, ter izbrati ustrezne instrumente za rešitev ugotovljenih težav. V primeru težav s solventnostjo bi bilo lahko na primer ustrezno povečanje sredstev z dokapitalizacijo, medtem ko bi v okoliščinah, v katerih gre zlasti za težave z likvidnostjo, utegnila zadostovati tudi pomoč v obliki posojil ali jamstev za posojila.

3.4   Spodbujevalni učinek

| (59) | Pogodbenice, ki nameravajo dodeliti pomoč za prestrukturiranje, morajo dokazati, da bi pri upravičencu v odsotnosti pomoči prišlo do prestrukturiranja, prodaje ali likvidacije na način, pri katerem cilj skupnega interesa, opredeljen v oddelku 3.1.1, ne bi bil dosežen. To dokazilo je lahko vključeno v analizo, predstavljeno v skladu s točko 53. |
| --- | --- |

(59)

Pogodbenice, ki nameravajo dodeliti pomoč za prestrukturiranje, morajo dokazati, da bi pri upravičencu v odsotnosti pomoči prišlo do prestrukturiranja, prodaje ali likvidacije na način, pri katerem cilj skupnega interesa, opredeljen v oddelku 3.1.1, ne bi bil dosežen. To dokazilo je lahko vključeno v analizo, predstavljeno v skladu s točko 53.

3.5   Sorazmernost pomoči/pomoč, omejena na minimum

3.5.1   Pomoč za reševanje

| (60) | Pomoč za reševanje mora biti omejena na znesek, ki je potreben, da upravičenec lahko posluje še nadaljnjih šest mesecev. Pri določitvi navedenega zneska je treba upoštevati rezultat izračuna s formulo iz Priloge I. Vsak znesek pomoči, ki je višji od rezultata navedenega izračuna, bo odobren samo, če je ustrezno utemeljen s predložitvijo načrta za likvidnost, v katerem so opredeljene likvidnostne potrebe upravičenca za naslednjih šest mesecev. |
| --- | --- |

(60)

Pomoč za reševanje mora biti omejena na znesek, ki je potreben, da upravičenec lahko posluje še nadaljnjih šest mesecev. Pri določitvi navedenega zneska je treba upoštevati rezultat izračuna s formulo iz Priloge I. Vsak znesek pomoči, ki je višji od rezultata navedenega izračuna, bo odobren samo, če je ustrezno utemeljen s predložitvijo načrta za likvidnost, v katerem so opredeljene likvidnostne potrebe upravičenca za naslednjih šest mesecev.

3.5.2   Pomoč za prestrukturiranje

| (61) | Znesek in intenzivnost pomoči za prestrukturiranje je treba omejiti na minimum, ki bo glede na obstoječe finančne vire upravičenca, njegovih delničarjev ali poslovne skupine, ki ji upravičenec pripada, še omogočil prestrukturiranje. Zlasti je treba zagotoviti zadostno stopnjo lastnega prispevka k stroškom prestrukturiranja in porazdelitve bremena, kot je podrobneje opredeljeno v tem oddelku (3.5.2). Pri takšni oceni se upošteva morebitna že prej dodeljena pomoč za reševanje. |
| --- | --- |

(61)

Znesek in intenzivnost pomoči za prestrukturiranje je treba omejiti na minimum, ki bo glede na obstoječe finančne vire upravičenca, njegovih delničarjev ali poslovne skupine, ki ji upravičenec pripada, še omogočil prestrukturiranje. Zlasti je treba zagotoviti zadostno stopnjo lastnega prispevka k stroškom prestrukturiranja in porazdelitve bremena, kot je podrobneje opredeljeno v tem oddelku (3.5.2). Pri takšni oceni se upošteva morebitna že prej dodeljena pomoč za reševanje.

3.5.2.1   Lastni prispevek

| (62) | Upravičenec do pomoči (31), njegovi delničarji ali upniki ali poslovna skupina, ki ji upravičenec pripada, ali novi vlagatelji morajo k stroškom prestrukturiranja prispevati pomemben delež iz lastnih virov. Tak lastni prispevek bi moral biti v smislu učinkov na stanje solventnosti ali likvidnosti upravičenca običajno primerljiv z dodeljeno pomočjo. Kadar na primer pomoč, ki se bo dodelila, izboljša položaj lastniškega kapitala upravičenca, bi moral podobno tudi lastni prispevek vključevati ukrepe za izboljšanje lastniškega kapitala, kot so zbiranje novega lastniškega kapitala od obstoječih delničarjev, odpis obstoječega dolga in kapitalski zapisi ali pretvorba obstoječih dolgov v lastniški kapital ali zbiranje novega zunanjega lastniškega kapitala pod tržnimi pogoji. Nadzorni organ bo pri ocenjevanju potrebnega obsega ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence v skladu s točko 90 upošteval, v kolikšnem obsegu ima lastni prispevek primerljiv učinek kot dodeljena pomoč. |
| --- | --- |

(62)

Upravičenec do pomoči (31), njegovi delničarji ali upniki ali poslovna skupina, ki ji upravičenec pripada, ali novi vlagatelji morajo k stroškom prestrukturiranja prispevati pomemben delež iz lastnih virov. Tak lastni prispevek bi moral biti v smislu učinkov na stanje solventnosti ali likvidnosti upravičenca običajno primerljiv z dodeljeno pomočjo. Kadar na primer pomoč, ki se bo dodelila, izboljša položaj lastniškega kapitala upravičenca, bi moral podobno tudi lastni prispevek vključevati ukrepe za izboljšanje lastniškega kapitala, kot so zbiranje novega lastniškega kapitala od obstoječih delničarjev, odpis obstoječega dolga in kapitalski zapisi ali pretvorba obstoječih dolgov v lastniški kapital ali zbiranje novega zunanjega lastniškega kapitala pod tržnimi pogoji. Nadzorni organ bo pri ocenjevanju potrebnega obsega ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence v skladu s točko 90 upošteval, v kolikšnem obsegu ima lastni prispevek primerljiv učinek kot dodeljena pomoč.

| (63) | Prispevki morajo biti realni, tj. dejanski, izključevati morajo vse pričakovane prihodnje dobičke, kot je denarni tok, in biti morajo čim višji. Prispevek države ali javne družbe se lahko upošteva le, če ne vsebuje pomoči. To bi se lahko zlasti zgodilo, kadar prispeva subjekt, ki je neodvisen od organa, ki dodeljuje pomoč (kot je banka v lasti države ali javna holdinška družba), in se za vlaganje odloči iz lastnih poslovnih interesov (32). |
| --- | --- |

(63)

Prispevki morajo biti realni, tj. dejanski, izključevati morajo vse pričakovane prihodnje dobičke, kot je denarni tok, in biti morajo čim višji. Prispevek države ali javne družbe se lahko upošteva le, če ne vsebuje pomoči. To bi se lahko zlasti zgodilo, kadar prispeva subjekt, ki je neodvisen od organa, ki dodeljuje pomoč (kot je banka v lasti države ali javna holdinška družba), in se za vlaganje odloči iz lastnih poslovnih interesov (32).

| (64) | Lastni prispevek se bo običajno štel za ustreznega, če znaša najmanj 50 % stroškov prestrukturiranja. V izjemnih okoliščinah in ob posebnih težavah, ki jih mora pogodbenica dokazati, lahko Nadzorni organ odobri prispevek, ki znaša manj kot 50 % stroškov prestrukturiranja, če je znesek navedenega prispevka še naprej znaten. |
| --- | --- |

(64)

Lastni prispevek se bo običajno štel za ustreznega, če znaša najmanj 50 % stroškov prestrukturiranja. V izjemnih okoliščinah in ob posebnih težavah, ki jih mora pogodbenica dokazati, lahko Nadzorni organ odobri prispevek, ki znaša manj kot 50 % stroškov prestrukturiranja, če je znesek navedenega prispevka še naprej znaten.

3.5.2.2   Porazdelitev bremena

| (65) | Kadar se državna podpora dodeli v obliki, ki izboljša položaj lastniškega kapitala upravičenca, na primer če država zagotovi nepovratna sredstva, kapitalske injekcije ali odpis dolga, so lahko delničarji in podrejeni upniki posledično zaščiteni pred posledicami svoje odločitve o vlaganju v upravičenca. To lahko ustvari moralno tveganje in omaje tržno disciplino. Zato se sme pomoč za pokritje izgub dodeliti samo pod pogoji, ki vključujejo ustrezno porazdelitev bremena med obstoječimi vlagatelji. |
| --- | --- |

(65)

Kadar se državna podpora dodeli v obliki, ki izboljša položaj lastniškega kapitala upravičenca, na primer če država zagotovi nepovratna sredstva, kapitalske injekcije ali odpis dolga, so lahko delničarji in podrejeni upniki posledično zaščiteni pred posledicami svoje odločitve o vlaganju v upravičenca. To lahko ustvari moralno tveganje in omaje tržno disciplino. Zato se sme pomoč za pokritje izgub dodeliti samo pod pogoji, ki vključujejo ustrezno porazdelitev bremena med obstoječimi vlagatelji.

| (66) | Ustrezna porazdelitev bremena običajno pomeni, da morajo obstoječi delničarji in po potrebi tudi podrejeni upniki v celoti prevzeti izgube. Podrejeni upniki bi morali k prevzemanju izgub prispevati bodisi s pretvorbo v lastniški kapital bodisi v obliki odpisa glavnice ustreznih instrumentov. Zato bi moralo priti do državnega posredovanja šele potem, ko se izgube v celoti upoštevajo ter pripišejo obstoječim delničarjem in imetnikom podrejenih dolžniških instrumentov (33). Vsekakor je treba v obdobju prestrukturiranja v pravno sprejemljivem obsegu preprečiti denarne odlive upravičenca v korist imetnikov lastniškega kapitala ali podrejenih dolžniških instrumentov, razen če bi to nesorazmerno vplivalo na tiste, ki so zagotovili novi lastniški kapital. |
| --- | --- |

(66)

Ustrezna porazdelitev bremena običajno pomeni, da morajo obstoječi delničarji in po potrebi tudi podrejeni upniki v celoti prevzeti izgube. Podrejeni upniki bi morali k prevzemanju izgub prispevati bodisi s pretvorbo v lastniški kapital bodisi v obliki odpisa glavnice ustreznih instrumentov. Zato bi moralo priti do državnega posredovanja šele potem, ko se izgube v celoti upoštevajo ter pripišejo obstoječim delničarjem in imetnikom podrejenih dolžniških instrumentov (33). Vsekakor je treba v obdobju prestrukturiranja v pravno sprejemljivem obsegu preprečiti denarne odlive upravičenca v korist imetnikov lastniškega kapitala ali podrejenih dolžniških instrumentov, razen če bi to nesorazmerno vplivalo na tiste, ki so zagotovili novi lastniški kapital.

| (67) | Ustrezna porazdelitev bremena pomeni tudi, da je treba vsako državno pomoč, ki izboljša položaj lastniškega kapitala upravičenca, dodeliti pod pogoji, ki državi zagotavljajo razumen delež prihodnjih povečanj vrednosti upravičenca, ob upoštevanju zneska državne injekcije lastniškega kapitala v primerjavi s preostalim lastniškim kapitalom družbe po upoštevanju izgub. |
| --- | --- |

(67)

Ustrezna porazdelitev bremena pomeni tudi, da je treba vsako državno pomoč, ki izboljša položaj lastniškega kapitala upravičenca, dodeliti pod pogoji, ki državi zagotavljajo razumen delež prihodnjih povečanj vrednosti upravičenca, ob upoštevanju zneska državne injekcije lastniškega kapitala v primerjavi s preostalim lastniškim kapitalom družbe po upoštevanju izgub.

| (68) | Nadzorni organ lahko v zvezi s celovitim izvajanjem ukrepov iz točke 66 dovoli izjeme, če bi navedeni ukrepi ustvarili nesorazmerne rezultate. Takšne okoliščine lahko vključujejo primere, v katerih je znesek pomoči majhen v primerjavi z lastnim prispevkom, ali če zadevna pogodbenica dokaže, da bi podrejeni upniki v ekonomskem smislu prejeli manj kot pri običajnem postopku zaradi insolventnosti in brez dodeljene državne pomoči. |
| --- | --- |

(68)

Nadzorni organ lahko v zvezi s celovitim izvajanjem ukrepov iz točke 66 dovoli izjeme, če bi navedeni ukrepi ustvarili nesorazmerne rezultate. Takšne okoliščine lahko vključujejo primere, v katerih je znesek pomoči majhen v primerjavi z lastnim prispevkom, ali če zadevna pogodbenica dokaže, da bi podrejeni upniki v ekonomskem smislu prejeli manj kot pri običajnem postopku zaradi insolventnosti in brez dodeljene državne pomoči.

| (69) | Nadzorni organ ne bo sistematično zahteval prispevka imetnikov nadrejenih dolžniških instrumentov k obnovi položaja lastniškega kapitala upravičenca. Vendar pa lahko vsak tak prispevek upošteva kot osnovo za zmanjšanje potrebne ravni ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence v skladu s točko 90. |
| --- | --- |

(69)

Nadzorni organ ne bo sistematično zahteval prispevka imetnikov nadrejenih dolžniških instrumentov k obnovi položaja lastniškega kapitala upravičenca. Vendar pa lahko vsak tak prispevek upošteva kot osnovo za zmanjšanje potrebne ravni ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence v skladu s točko 90.

3.6   Negativni učinki

3.6.1   Načelo enkratnosti pomoči

| (70) | Za zmanjšanje moralnega tveganja, spodbud za čezmerno tveganje in potencialnega izkrivljanja konkurence je treba pomoč podjetjem v težavah dodeliti za en sam postopek prestrukturiranja. To je tako imenovano načelo enkratnosti pomoči. To, da podjetje, ki je že prejelo pomoč v skladu s temi smernicami, potrebuje dodatno tovrstno podporo, pomeni, bodisi da se težave podjetja ponavljajo bodisi da niso bile ustrezno obravnavane v času dodelitve prve pomoči. Večkratno posredovanje države bo verjetno povzročilo težave zaradi moralnega tveganja in izkrivljanja konkurence, ki sta v nasprotju s skupnim interesom. |
| --- | --- |

(70)

Za zmanjšanje moralnega tveganja, spodbud za čezmerno tveganje in potencialnega izkrivljanja konkurence je treba pomoč podjetjem v težavah dodeliti za en sam postopek prestrukturiranja. To je tako imenovano načelo enkratnosti pomoči. To, da podjetje, ki je že prejelo pomoč v skladu s temi smernicami, potrebuje dodatno tovrstno podporo, pomeni, bodisi da se težave podjetja ponavljajo bodisi da niso bile ustrezno obravnavane v času dodelitve prve pomoči. Večkratno posredovanje države bo verjetno povzročilo težave zaradi moralnega tveganja in izkrivljanja konkurence, ki sta v nasprotju s skupnim interesom.

| (71) | Ko pogodbenica načrtovano pomoč za reševanje ali prestrukturiranje priglasi Nadzornemu organu, mora navesti, ali je zadevno podjetje v preteklosti že prejelo pomoč za reševanje, pomoč za prestrukturiranje ali začasno podporo za prestrukturiranje, vključno z vsako tovrstno pomočjo, dodeljeno pred začetkom veljavnosti teh smernic, in vsako nepriglašeno pomočjo (34). V tem primeru, in če je preteklo manj kot 10 let od dodelitve pomoči ali od konca obdobja prestrukturiranja ali od prenehanja izvajanja načrta prestrukturiranja (upošteva se tisto, kar je bilo pozneje), Nadzorni organ ne dovoli nadaljnje pomoči v skladu s temi smernicami. |
| --- | --- |

(71)

Ko pogodbenica načrtovano pomoč za reševanje ali prestrukturiranje priglasi Nadzornemu organu, mora navesti, ali je zadevno podjetje v preteklosti že prejelo pomoč za reševanje, pomoč za prestrukturiranje ali začasno podporo za prestrukturiranje, vključno z vsako tovrstno pomočjo, dodeljeno pred začetkom veljavnosti teh smernic, in vsako nepriglašeno pomočjo (34). V tem primeru, in če je preteklo manj kot 10 let od dodelitve pomoči ali od konca obdobja prestrukturiranja ali od prenehanja izvajanja načrta prestrukturiranja (upošteva se tisto, kar je bilo pozneje), Nadzorni organ ne dovoli nadaljnje pomoči v skladu s temi smernicami.

| (72) | Izjeme od tega pravila so dovoljene v naslednjih primerih:






  (a) | če dodelitev pomoči za prestrukturiranje sledi dodelitvi pomoči za reševanje v okviru enega samega postopka prestrukturiranja; |
| --- | --- | --- |

(72)

Izjeme od tega pravila so dovoljene v naslednjih primerih:

(a)

če dodelitev pomoči za prestrukturiranje sledi dodelitvi pomoči za reševanje v okviru enega samega postopka prestrukturiranja;

| (b) | če je bila pomoč za reševanje ali začasna podpora za prestrukturiranje dodeljena v skladu s temi smernicami in ji ni sledila pomoč za prestrukturiranje ter:






  (i) | je bilo ob dodelitvi pomoči v skladu s temi smernicami smiselno pričakovati, da bo upravičenec dolgoročno sposoben preživeti, in |
| --- | --- | --- |

(b)

če je bila pomoč za reševanje ali začasna podpora za prestrukturiranje dodeljena v skladu s temi smernicami in ji ni sledila pomoč za prestrukturiranje ter:

(i)

je bilo ob dodelitvi pomoči v skladu s temi smernicami smiselno pričakovati, da bo upravičenec dolgoročno sposoben preživeti, in

| (ii) | je zaradi nepredvidljivih okoliščin (35), za katere upravičenec ni odgovoren, po najmanj petih letih potrebna nova pomoč za reševanje ali prestrukturiranje; |
| --- | --- |

(ii)

je zaradi nepredvidljivih okoliščin (35), za katere upravičenec ni odgovoren, po najmanj petih letih potrebna nova pomoč za reševanje ali prestrukturiranje;

| (c) | v izjemnih in nepredvidljivih okoliščinah, za katere upravičenec ni odgovoren. |
| --- | --- |

(c)

v izjemnih in nepredvidljivih okoliščinah, za katere upravičenec ni odgovoren.

| (73) | Spremembe v lastniški strukturi upravičenca po dodelitvi pomoči ali morebitni sodni ali upravni postopek, na podlagi katerega se sanira bilanca, zmanjšajo obveznosti podjetja ali poravnajo njegovi prejšnji dolgovi, ne vplivajo na uporabo načela enkratnosti pomoči, kadar gre za isto podjetje, ki nadaljuje poslovanje. |
| --- | --- |

(73)

Spremembe v lastniški strukturi upravičenca po dodelitvi pomoči ali morebitni sodni ali upravni postopek, na podlagi katerega se sanira bilanca, zmanjšajo obveznosti podjetja ali poravnajo njegovi prejšnji dolgovi, ne vplivajo na uporabo načela enkratnosti pomoči, kadar gre za isto podjetje, ki nadaljuje poslovanje.

| (74) | Če je pomoč za reševanje ali prestrukturiranje ali začasno podporo za prestrukturiranje prejela poslovna skupina, Nadzorni organ običajno ne dovoli nadaljnje pomoči za reševanje ali prestrukturiranje sami skupini ali katerim koli subjektom, ki pripadajo tej skupini, razen če je preteklo 10 let od dodelitve pomoči ali od konca obdobja prestrukturiranja ali od prenehanja izvajanja načrt prestrukturiranja, pri čemer se upošteva tisto, kar je bilo pozneje. Če je subjekt, ki pripada poslovni skupini, prejel pomoč za reševanje, pomoč za prestrukturiranje ali začasno podporo za prestrukturiranje, so skupina kot celota in tudi drugi subjekti v skupini še naprej upravičeni do pomoči za reševanje ali prestrukturiranje (ob upoštevanju drugih določb teh smernic), razen subjekta, ki je že prejel pomoč. Pogodbenice morajo dokazati, da nobena pomoč ne bo prešla od skupine ali drugih subjektov skupine na predhodnega upravičenca pomoči. |
| --- | --- |

(74)

Če je pomoč za reševanje ali prestrukturiranje ali začasno podporo za prestrukturiranje prejela poslovna skupina, Nadzorni organ običajno ne dovoli nadaljnje pomoči za reševanje ali prestrukturiranje sami skupini ali katerim koli subjektom, ki pripadajo tej skupini, razen če je preteklo 10 let od dodelitve pomoči ali od konca obdobja prestrukturiranja ali od prenehanja izvajanja načrt prestrukturiranja, pri čemer se upošteva tisto, kar je bilo pozneje. Če je subjekt, ki pripada poslovni skupini, prejel pomoč za reševanje, pomoč za prestrukturiranje ali začasno podporo za prestrukturiranje, so skupina kot celota in tudi drugi subjekti v skupini še naprej upravičeni do pomoči za reševanje ali prestrukturiranje (ob upoštevanju drugih določb teh smernic), razen subjekta, ki je že prejel pomoč. Pogodbenice morajo dokazati, da nobena pomoč ne bo prešla od skupine ali drugih subjektov skupine na predhodnega upravičenca pomoči.

| (75) | Če podjetje prevzame sredstva drugega podjetja, zlasti podjetja, ki je bilo predmet enega od postopkov iz točke 73 ali kolektivnega postopka zaradi insolventnosti, sproženega na podlagi nacionalne zakonodaje, ter ki je že prejelo pomoč za reševanje, pomoč za prestrukturiranje ali začasno podporo za prestrukturiranje, za kupca ne velja zahteva o enkratnosti pomoči, če med starim podjetjem in kupcem ni gospodarske kontinuitete (36). |
| --- | --- |

(75)

Če podjetje prevzame sredstva drugega podjetja, zlasti podjetja, ki je bilo predmet enega od postopkov iz točke 73 ali kolektivnega postopka zaradi insolventnosti, sproženega na podlagi nacionalne zakonodaje, ter ki je že prejelo pomoč za reševanje, pomoč za prestrukturiranje ali začasno podporo za prestrukturiranje, za kupca ne velja zahteva o enkratnosti pomoči, če med starim podjetjem in kupcem ni gospodarske kontinuitete (36).

3.6.2   Ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence

| (76) | Ko se dodeli pomoč za prestrukturiranje, je treba sprejeti ukrepe za omejevanje izkrivljanja konkurence, da se čim bolj zmanjšajo škodljivi učinki na pogoje trgovanja in da pozitivni učinki prevladajo nad negativnimi. Nadzorni organ bo ocenil ustrezno obliko in obseg takšnih ukrepov v skladu s tem oddelkom (3.6.2). |
| --- | --- |

(76)

Ko se dodeli pomoč za prestrukturiranje, je treba sprejeti ukrepe za omejevanje izkrivljanja konkurence, da se čim bolj zmanjšajo škodljivi učinki na pogoje trgovanja in da pozitivni učinki prevladajo nad negativnimi. Nadzorni organ bo ocenil ustrezno obliko in obseg takšnih ukrepov v skladu s tem oddelkom (3.6.2).

3.6.2.1   Narava in oblika ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence

| (77) | Brez poseganja v točko 84 imajo ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence običajno obliko strukturnih ukrepov. Nadzorni organ lahko odobri tudi ukrepe v zvezi z ravnanjem, razen ukrepov iz točke 84, ali ukrepe za odprtje trga namesto nekaterih ali vseh strukturnih ukrepov, ki bi jih sicer bilo treba sprejeti, kadar je v posameznih primerih to potrebno za obravnavo izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(77)

Brez poseganja v točko 84 imajo ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence običajno obliko strukturnih ukrepov. Nadzorni organ lahko odobri tudi ukrepe v zvezi z ravnanjem, razen ukrepov iz točke 84, ali ukrepe za odprtje trga namesto nekaterih ali vseh strukturnih ukrepov, ki bi jih sicer bilo treba sprejeti, kadar je v posameznih primerih to potrebno za obravnavo izkrivljanja konkurence.

Strukturni ukrepi – odprodaja in zmanjšanje poslovnih dejavnosti

| (78) | Na podlagi ocene v skladu z merili za umerjanje ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence (ki so določeni v oddelku 3.6.2.2) se lahko od podjetij, ki so prejela pomoč za prestrukturiranje, zahteva odprodaja sredstev ali pa zmanjšanje zmogljivosti ali prisotnosti na trgu. Takšni ukrepi se morajo izvajati zlasti na tistem trgu ali trgih, kjer bo imelo podjetje po prestrukturiranju pomemben tržni položaj, zlasti kadar gre za visoke presežke zmogljivosti. Odprodaja zaradi omejevanja izkrivljanja konkurence se mora opraviti nemudoma oz. še pred koncem izvajanja načrta prestrukturiranja, pri tem pa se morajo upoštevati vrste sredstev, ki se jih odprodaja (37), in morebitne ovire pri njihovi odprodaji. Odprodaje, odpisi dolgov in opustitev dejavnosti, ki prinašajo izgubo in bi jih bilo treba v vsakem primeru izvesti zato, da se obnovi dolgoročna sposobnost preživetja, se z vidika načel iz oddelka 3.6.2.2 na splošno ne bodo štela za zadostna za odpravo izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(78)

Na podlagi ocene v skladu z merili za umerjanje ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence (ki so določeni v oddelku 3.6.2.2) se lahko od podjetij, ki so prejela pomoč za prestrukturiranje, zahteva odprodaja sredstev ali pa zmanjšanje zmogljivosti ali prisotnosti na trgu. Takšni ukrepi se morajo izvajati zlasti na tistem trgu ali trgih, kjer bo imelo podjetje po prestrukturiranju pomemben tržni položaj, zlasti kadar gre za visoke presežke zmogljivosti. Odprodaja zaradi omejevanja izkrivljanja konkurence se mora opraviti nemudoma oz. še pred koncem izvajanja načrta prestrukturiranja, pri tem pa se morajo upoštevati vrste sredstev, ki se jih odprodaja (37), in morebitne ovire pri njihovi odprodaji. Odprodaje, odpisi dolgov in opustitev dejavnosti, ki prinašajo izgubo in bi jih bilo treba v vsakem primeru izvesti zato, da se obnovi dolgoročna sposobnost preživetja, se z vidika načel iz oddelka 3.6.2.2 na splošno ne bodo štela za zadostna za odpravo izkrivljanja konkurence.

| (79) | Da bi takšni ukrepi okrepili konkurenco in koristili notranjemu trgu, morajo podpreti vstop novih konkurentov, širjenje obstoječih malih konkurentov ali čezmejno dejavnost. Preprečiti je treba umik na nacionalne trge in fragmentacijo notranjega trga. |
| --- | --- |

(79)

Da bi takšni ukrepi okrepili konkurenco in koristili notranjemu trgu, morajo podpreti vstop novih konkurentov, širjenje obstoječih malih konkurentov ali čezmejno dejavnost. Preprečiti je treba umik na nacionalne trge in fragmentacijo notranjega trga.

| (80) | Ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence ne smejo povzročiti poslabšanja strukture trga. Strukturni ukrepi bi se torej morali običajno izvajati v obliki odprodaj v okviru rednega poslovanja samostojnega podjetja, ki je sposobno preživeti in ki, če bi ga vodil ustrezen kupec, lahko dolgoročno uspešno konkurira. Če takšen subjekt ni na voljo, lahko upravičenec izloči in nato odproda obstoječo in ustrezno financirano dejavnost ter ustvari nov uspešen subjekt, ki bi moral biti zmožen konkurirati na trgu. Strukturni ukrepi, ki se izvajajo zgolj v obliki odprodaje sredstev in ne vključujejo oblikovanja uspešnega subjekta, ki lahko konkurira na trgu, so manj učinkoviti za ohranjanje konkurence, zato bodo odobreni samo v izjemnih primerih, kadar zadevna pogodbenica dokaže, da nobena druga oblika strukturnih ukrepov ne bi bila izvedljiva ali da bi drugi strukturni ukrepi resno ogrozili gospodarsko uspešnost podjetja. |
| --- | --- |

(80)

Ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence ne smejo povzročiti poslabšanja strukture trga. Strukturni ukrepi bi se torej morali običajno izvajati v obliki odprodaj v okviru rednega poslovanja samostojnega podjetja, ki je sposobno preživeti in ki, če bi ga vodil ustrezen kupec, lahko dolgoročno uspešno konkurira. Če takšen subjekt ni na voljo, lahko upravičenec izloči in nato odproda obstoječo in ustrezno financirano dejavnost ter ustvari nov uspešen subjekt, ki bi moral biti zmožen konkurirati na trgu. Strukturni ukrepi, ki se izvajajo zgolj v obliki odprodaje sredstev in ne vključujejo oblikovanja uspešnega subjekta, ki lahko konkurira na trgu, so manj učinkoviti za ohranjanje konkurence, zato bodo odobreni samo v izjemnih primerih, kadar zadevna pogodbenica dokaže, da nobena druga oblika strukturnih ukrepov ne bi bila izvedljiva ali da bi drugi strukturni ukrepi resno ogrozili gospodarsko uspešnost podjetja.

| (81) | Upravičenec mora olajšati odprodajo, na primer z izolacijo dejavnosti in soglasjem, da ne bo pridobival strank odprodanega dela podjetja. |
| --- | --- |

(81)

Upravičenec mora olajšati odprodajo, na primer z izolacijo dejavnosti in soglasjem, da ne bo pridobival strank odprodanega dela podjetja.

| (82) | Kadar se zdi, da bi bilo težko najti kupca sredstev, ki jih upravičenec predlaga za odprodajo, mora upravičenec takoj, ko se teh težav zave, opredeliti druge oblike odprodaje ali sprejeti ukrepe v zvezi z zadevnim trgom ali trgi, če prva odprodaja ne uspe. |
| --- | --- |

(82)

Kadar se zdi, da bi bilo težko najti kupca sredstev, ki jih upravičenec predlaga za odprodajo, mora upravičenec takoj, ko se teh težav zave, opredeliti druge oblike odprodaje ali sprejeti ukrepe v zvezi z zadevnim trgom ali trgi, če prva odprodaja ne uspe.

Ukrepi v zvezi z ravnanjem

| (83) | Cilj ukrepov v zvezi z ravnanjem je zagotoviti, da se pomoč uporabi samo za financiranje obnove dolgoročne sposobnosti preživetja ter da se ne zlorabi za podaljševanje resnih in vztrajnih izkrivljanj strukture trga ali za zaščito upravičenca pred zdravo konkurenco. |
| --- | --- |

(83)

Cilj ukrepov v zvezi z ravnanjem je zagotoviti, da se pomoč uporabi samo za financiranje obnove dolgoročne sposobnosti preživetja ter da se ne zlorabi za podaljševanje resnih in vztrajnih izkrivljanj strukture trga ali za zaščito upravičenca pred zdravo konkurenco.

| (84) | Da bi se preprečila slabitev učinkov strukturnih ukrepov, je treba v vseh primerih uporabiti naslednje ukrepe v zvezi z ravnanjem, ki jih je treba načeloma izvajati tudi ves čas trajanja načrta prestrukturiranja:






  (a) | od upravičencev je treba zahtevati, da se v obdobju prestrukturiranja odpovejo nakupu delnic v drugih podjetjih, razen kadar je to nujno potrebno za zagotovitev dolgoročne sposobnosti preživetja upravičenca; cilj tega je zagotoviti, da se pomoč uporabi za obnovo sposobnosti preživetja in ne za financiranje naložb ali povečanje prisotnosti upravičenca na obstoječih ali novih trgih; ob priglasitvi lahko Nadzorni organ vsak tak nakup odobri kot del načrta prestrukturiranja; |
| --- | --- | --- |

(84)

Da bi se preprečila slabitev učinkov strukturnih ukrepov, je treba v vseh primerih uporabiti naslednje ukrepe v zvezi z ravnanjem, ki jih je treba načeloma izvajati tudi ves čas trajanja načrta prestrukturiranja:

(a)

od upravičencev je treba zahtevati, da se v obdobju prestrukturiranja odpovejo nakupu delnic v drugih podjetjih, razen kadar je to nujno potrebno za zagotovitev dolgoročne sposobnosti preživetja upravičenca; cilj tega je zagotoviti, da se pomoč uporabi za obnovo sposobnosti preživetja in ne za financiranje naložb ali povečanje prisotnosti upravičenca na obstoječih ali novih trgih; ob priglasitvi lahko Nadzorni organ vsak tak nakup odobri kot del načrta prestrukturiranja;

| (b) | od upravičencev je treba zahtevati, da se pri trženju svojih proizvodov in storitev vzdržijo oglaševanja državne podpore kot konkurenčne prednosti. |
| --- | --- |

(b)

od upravičencev je treba zahtevati, da se pri trženju svojih proizvodov in storitev vzdržijo oglaševanja državne podpore kot konkurenčne prednosti.

| (85) | V izjemnih okoliščinah bo od upravičencev morda treba zahtevati, da se vzdržijo poslovnega ravnanja, katerega cilj je hitro širjenje njihovega tržnega deleža v povezavi s posebnimi proizvodi ali geografskimi trgi s ponujanjem pogojev (na primer cenovnih ali drugih komercialnih pogojev), ki jih konkurenti, ki ne prejemajo državne pomoči, ne morejo ponujati. Takšne omejitve se bodo uporabljale samo, kadar noben drug izravnalni ukrep, bodisi strukturni ukrep ali ukrep v zvezi z ravnanjem, ne more ustrezno odpraviti ugotovljenega izkrivljanja konkurence, in kadar tak ukrep sam po sebi ne bo omejil konkurence na zadevnem trgu. Nadzorni organ bo pri uporabi te zahteve primerjal pogoje, ki jih nudi upravičenec, s pogoji, ki jih nudijo verodostojni konkurenti z večjim tržnim deležem. |
| --- | --- |

(85)

V izjemnih okoliščinah bo od upravičencev morda treba zahtevati, da se vzdržijo poslovnega ravnanja, katerega cilj je hitro širjenje njihovega tržnega deleža v povezavi s posebnimi proizvodi ali geografskimi trgi s ponujanjem pogojev (na primer cenovnih ali drugih komercialnih pogojev), ki jih konkurenti, ki ne prejemajo državne pomoči, ne morejo ponujati. Takšne omejitve se bodo uporabljale samo, kadar noben drug izravnalni ukrep, bodisi strukturni ukrep ali ukrep v zvezi z ravnanjem, ne more ustrezno odpraviti ugotovljenega izkrivljanja konkurence, in kadar tak ukrep sam po sebi ne bo omejil konkurence na zadevnem trgu. Nadzorni organ bo pri uporabi te zahteve primerjal pogoje, ki jih nudi upravičenec, s pogoji, ki jih nudijo verodostojni konkurenti z večjim tržnim deležem.

Ukrepi za odprtje trga

| (86) | Nadzorni organ bo v svoji splošni oceni proučil možne zaveze pogodbenice v zvezi z ukrepi, ki jih sprejeme bodisi sama pogodbenica bodisi upravičenec in katerih cilj je podpreti bolj odprte, trdnejše in konkurenčnejše trge, na primer s podpiranjem vstopa in izstopa. To bi zlasti lahko vključevalo ukrepe za odprtje nekaterih trgov, ki so neposredno ali posredno povezani z dejavnostmi upravičenca, za druge izvajalce v EGP v skladu s pravom EGP. Takšne spodbude lahko nadomestijo druge ukrepe za omejevanje izkrivljanja konkurence, ki bi se običajno zahtevali od upravičenca. |
| --- | --- |

(86)

Nadzorni organ bo v svoji splošni oceni proučil možne zaveze pogodbenice v zvezi z ukrepi, ki jih sprejeme bodisi sama pogodbenica bodisi upravičenec in katerih cilj je podpreti bolj odprte, trdnejše in konkurenčnejše trge, na primer s podpiranjem vstopa in izstopa. To bi zlasti lahko vključevalo ukrepe za odprtje nekaterih trgov, ki so neposredno ali posredno povezani z dejavnostmi upravičenca, za druge izvajalce v EGP v skladu s pravom EGP. Takšne spodbude lahko nadomestijo druge ukrepe za omejevanje izkrivljanja konkurence, ki bi se običajno zahtevali od upravičenca.

3.6.2.2   Umerjanje ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence

| (87) | Ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence morajo obravnavati moralna tveganja in možna izkrivljanja na trgih, na katerih posluje upravičenec. Obseg takšnih ukrepov se določi na podlagi več dejavnikov, zlasti na primer na podlagi obsega in narave pomoči ter pogojev in okoliščin, v katerih je bila pomoč dodeljena; na podlagi velikosti (38) in sorazmernega pomena vloge upravičenca na trgu ter značilnosti zadevnega trga; in na podlagi obsega preostalih pomislekov v zvezi z moralnim tveganjem po izvedbi ukrepov za lastni prispevek in porazdelitev bremena. |
| --- | --- |

(87)

Ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence morajo obravnavati moralna tveganja in možna izkrivljanja na trgih, na katerih posluje upravičenec. Obseg takšnih ukrepov se določi na podlagi več dejavnikov, zlasti na primer na podlagi obsega in narave pomoči ter pogojev in okoliščin, v katerih je bila pomoč dodeljena; na podlagi velikosti (38) in sorazmernega pomena vloge upravičenca na trgu ter značilnosti zadevnega trga; in na podlagi obsega preostalih pomislekov v zvezi z moralnim tveganjem po izvedbi ukrepov za lastni prispevek in porazdelitev bremena.

| (88) | Nadzorni organ bo zlasti proučil obseg, kadar bo primerno, s približki, in naravo pomoči tako v absolutnem smislu kot glede na sredstva upravičenca in velikost trga kot celote. |
| --- | --- |

(88)

Nadzorni organ bo zlasti proučil obseg, kadar bo primerno, s približki, in naravo pomoči tako v absolutnem smislu kot glede na sredstva upravičenca in velikost trga kot celote.

| (89) | Nadzorni organ bo ocenil velikost in sorazmerni pomen vloge upravičenca na trgu ali trgih pred prestrukturiranjem in po njem, da bi ocenil verjetne učinke pomoči na navedene trge v primerjavi z verjetnim rezultatom v odsotnosti državne pomoči. Ukrepi bodo prilagojeni značilnostim trgov (39), da se zagotovi ohranjanje učinkovite konkurence. |
| --- | --- |

(89)

Nadzorni organ bo ocenil velikost in sorazmerni pomen vloge upravičenca na trgu ali trgih pred prestrukturiranjem in po njem, da bi ocenil verjetne učinke pomoči na navedene trge v primerjavi z verjetnim rezultatom v odsotnosti državne pomoči. Ukrepi bodo prilagojeni značilnostim trgov (39), da se zagotovi ohranjanje učinkovite konkurence.

| (90) | Nadzorni organ bo v zvezi s pomisleki glede moralnega tveganja ocenil tudi stopnjo lastnega prispevka in porazdelitve bremena. Višje stopnje lastnega prispevka in porazdelitve bremena, kot so določene v oddelku 3.5.2, lahko z omejevanjem zneska pomoči in zmanjševanjem moralnega tveganja zmanjšajo potreben obseg ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(90)

Nadzorni organ bo v zvezi s pomisleki glede moralnega tveganja ocenil tudi stopnjo lastnega prispevka in porazdelitve bremena. Višje stopnje lastnega prispevka in porazdelitve bremena, kot so določene v oddelku 3.5.2, lahko z omejevanjem zneska pomoči in zmanjševanjem moralnega tveganja zmanjšajo potreben obseg ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence.

| (91) | Ker lahko dejavnosti v zvezi s prestrukturiranjem ovirajo delovanje notranjega trga, se bodo ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence, ki pomagajo zagotoviti, da nacionalni trgi ostanejo odprti in konkurenčni, pozitivno upoštevali. |
| --- | --- |

(91)

Ker lahko dejavnosti v zvezi s prestrukturiranjem ovirajo delovanje notranjega trga, se bodo ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence, ki pomagajo zagotoviti, da nacionalni trgi ostanejo odprti in konkurenčni, pozitivno upoštevali.

| (92) | Ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence ne smejo ogroziti obetov za obnovo sposobnosti preživetja upravičenca, kar bi se lahko zgodilo, če je izvedba ukrepa zelo draga ali, v izjemnih primerih, ki jih zadevna pogodbenica ustrezno utemelji, če bi ukrep zmanjšal dejavnost upravičenca do takšne mere, da bi se s tem ogrozila obnova njegove sposobnosti preživetja, prav tako pa se takšni ukrepi ne smejo izvajati na račun potrošnikov in konkurence. |
| --- | --- |

(92)

Ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence ne smejo ogroziti obetov za obnovo sposobnosti preživetja upravičenca, kar bi se lahko zgodilo, če je izvedba ukrepa zelo draga ali, v izjemnih primerih, ki jih zadevna pogodbenica ustrezno utemelji, če bi ukrep zmanjšal dejavnost upravičenca do takšne mere, da bi se s tem ogrozila obnova njegove sposobnosti preživetja, prav tako pa se takšni ukrepi ne smejo izvajati na račun potrošnikov in konkurence.

| (93) | Pomoč za kritje socialnih stroškov prestrukturiranja, ki so opisani v točkah 32 do 35, mora biti jasno opredeljena v načrtu prestrukturiranja, saj se pomoč za socialne ukrepe izključno v korist presežnim delavcem ne upošteva pri določitvi obsega ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence. Zaradi skupnega interesa bo Nadzorni organ v okviru načrta prestrukturiranja zagotovil, da bodo socialni učinki prestrukturiranja v pogodbenicah, razen v tisti, ki pomoč dodeli, čim manjši. |
| --- | --- |

(93)

Pomoč za kritje socialnih stroškov prestrukturiranja, ki so opisani v točkah 32 do 35, mora biti jasno opredeljena v načrtu prestrukturiranja, saj se pomoč za socialne ukrepe izključno v korist presežnim delavcem ne upošteva pri določitvi obsega ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence. Zaradi skupnega interesa bo Nadzorni organ v okviru načrta prestrukturiranja zagotovil, da bodo socialni učinki prestrukturiranja v pogodbenicah, razen v tisti, ki pomoč dodeli, čim manjši.

3.6.3   Prejemniki predhodne nezakonite pomoči

| (94) | Če je bila podjetju v težavah predhodno dodeljena nezakonita pomoč, glede katere je Nadzorni organ sprejel negativni sklep z nalogom za izterjavo, in če vračilo ni bilo opravljeno, kar je kršitev člena 14 dela II Protokola 3 (40), bo ocena vsake pomoči v skladu s temi smernicami za isto podjetje upoštevala najprej kumulativni učinek stare in nove pomoči ter nato dejstvo, da stara pomoč ni bila vrnjena (41). |
| --- | --- |

(94)

Če je bila podjetju v težavah predhodno dodeljena nezakonita pomoč, glede katere je Nadzorni organ sprejel negativni sklep z nalogom za izterjavo, in če vračilo ni bilo opravljeno, kar je kršitev člena 14 dela II Protokola 3 (40), bo ocena vsake pomoči v skladu s temi smernicami za isto podjetje upoštevala najprej kumulativni učinek stare in nove pomoči ter nato dejstvo, da stara pomoč ni bila vrnjena (41).

3.6.4   Posebni pogoji za odobritev pomoči

| (95) | Nadzorni organ lahko določi pogoje in obveznosti, ki so po njegovem mnenju potrebni za zagotovitev, da pomoč ne bo izkrivljala konkurence v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom, kadar se zadevna pogodbenica ne obveže, da bo sprejela takšne določbe. Nadzorni organ lahko na primer zahteva, da pogodbenica sama sprejme nekatere ukrepe, da upravičencu naloži nekatere obveznosti ali da se vzdrži dodelitve drugih oblik pomoči upravičencu v obdobju prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(95)

Nadzorni organ lahko določi pogoje in obveznosti, ki so po njegovem mnenju potrebni za zagotovitev, da pomoč ne bo izkrivljala konkurence v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom, kadar se zadevna pogodbenica ne obveže, da bo sprejela takšne določbe. Nadzorni organ lahko na primer zahteva, da pogodbenica sama sprejme nekatere ukrepe, da upravičencu naloži nekatere obveznosti ali da se vzdrži dodelitve drugih oblik pomoči upravičencu v obdobju prestrukturiranja.

3.7   Preglednost

| (96) | Pogodbenice zagotovijo objavo naslednjih informacij na izčrpnem spletnem mestu o državni pomoči na nacionalni ali regionalni ravni:






  — | celotnega besedila odobrene sheme pomoči ali sklepa o dodelitvi individualne pomoči in njegovih izvedbenih določb ali povezave do besedila, |
| --- | --- | --- |

(96)

Pogodbenice zagotovijo objavo naslednjih informacij na izčrpnem spletnem mestu o državni pomoči na nacionalni ali regionalni ravni:

—

celotnega besedila odobrene sheme pomoči ali sklepa o dodelitvi individualne pomoči in njegovih izvedbenih določb ali povezave do besedila,

| — | identitete organa, ki dodeljuje pomoč, |
| --- | --- |

—

identitete organa, ki dodeljuje pomoč,

| — | identiteta posameznih upravičencev, oblika in znesek pomoči, dodeljene posameznemu upravičencu, datum dodelitve, vrsta podjetja (MSP/veliko podjetje), regija, v kateri ima upravičenec sedež (na ravni NUTS II), ter glavni gospodarski sektor, v katerem je dejaven (na ravni skupine NACE) (42). |
| --- | --- |

—

identiteta posameznih upravičencev, oblika in znesek pomoči, dodeljene posameznemu upravičencu, datum dodelitve, vrsta podjetja (MSP/veliko podjetje), regija, v kateri ima upravičenec sedež (na ravni NUTS II), ter glavni gospodarski sektor, v katerem je dejaven (na ravni skupine NACE) (42).

Ta zahteva se lahko opusti v zvezi z dodelitvijo individualne pomoči, nižje od 500 000 EUR. Za sheme v obliki davčnih ugodnosti se informacije o zneskih individualne pomoči (43) lahko podajo v naslednjih tranšah (v milijonih EUR): [0,5–1]; [1–2]; [2–5]; [5–10]; [10–30]; [30 in več].

Take informacije je treba objaviti po sprejetju sklepa o dodelitvi pomoči, jih hraniti najmanj 10 let in jih dati na voljo splošni javnosti brez omejitev (44). Pogodbenicam navedenih informacij ne bo treba objaviti pred 1. julijem 2016 (45).

4.   Pomoč za prestrukturiranje na območjih, ki prejemajo pomoč

| (97) | Na podlagi člena 61(3)(a) in člena 61(3)(c) Sporazuma EGP lahko Nadzorni organ šteje, da je državna pomoč, dodeljena za spodbujanje gospodarskega razvoja nekaterih prikrajšanih območij v EGP, združljiva z delovanjem Sporazuma EGP. Nadzorni organ mora torej pri oceni pomoči za prestrukturiranje na območjih, ki prejemajo pomoč, upoštevati potrebe regionalnega razvoja. Vendar dejstvo, da je podjetje v težavah na območju, ki prejema pomoč, ne sme upravičevati popustljivega pristopa do pomoči za prestrukturiranje, saj umetno ohranjanje podjetij srednje in dolgoročno območju ne koristi. Poleg tega je za pospeševanje regionalnega razvoja za sama območja najbolj koristno, da začnejo uporabljati lastna sredstva tako, da hitro razvijejo donosne in trajne dejavnosti. Navsezadnje je treba izkrivljanje konkurence čim bolj zmanjšati tudi v primeru pomoči podjetjem na območjih, ki prejemajo pomoč. V okviru tega je treba upoštevati tudi možne škodljive učinke prelivanja na zadevnem območju in drugih območjih, ki prejemajo pomoč. |
| --- | --- |

(97)

Na podlagi člena 61(3)(a) in člena 61(3)(c) Sporazuma EGP lahko Nadzorni organ šteje, da je državna pomoč, dodeljena za spodbujanje gospodarskega razvoja nekaterih prikrajšanih območij v EGP, združljiva z delovanjem Sporazuma EGP. Nadzorni organ mora torej pri oceni pomoči za prestrukturiranje na območjih, ki prejemajo pomoč, upoštevati potrebe regionalnega razvoja. Vendar dejstvo, da je podjetje v težavah na območju, ki prejema pomoč, ne sme upravičevati popustljivega pristopa do pomoči za prestrukturiranje, saj umetno ohranjanje podjetij srednje in dolgoročno območju ne koristi. Poleg tega je za pospeševanje regionalnega razvoja za sama območja najbolj koristno, da začnejo uporabljati lastna sredstva tako, da hitro razvijejo donosne in trajne dejavnosti. Navsezadnje je treba izkrivljanje konkurence čim bolj zmanjšati tudi v primeru pomoči podjetjem na območjih, ki prejemajo pomoč. V okviru tega je treba upoštevati tudi možne škodljive učinke prelivanja na zadevnem območju in drugih območjih, ki prejemajo pomoč.

| (98) | Merila iz poglavja 3 se zato prav tako uporabljajo za območja, ki prejemajo pomoč, tudi kadar se upoštevajo potrebe regionalnega razvoja. Če v pravilih o državni pomoči v določenem sektorju ni določeno drugače, Nadzorni organ za območja, ki prejemajo pomoč, uporablja določbe iz oddelka 3.6.2 o ukrepih za omejevanje izkrivljanja konkurence tako, da se omejijo negativni sistemski vplivi na regijo. To lahko zlasti vključuje manj stroge zahteve v smislu zmanjšanja zmogljivosti ali prisotnosti na trgu. V takšnih primerih bo Nadzorni organ razlikoval med območji, ki so upravičena do regionalne pomoči na podlagi člena 61(3)(a) Sporazuma EGP, in območji, ki so upravičena na podlagi člena 61(3)(c), da bi se upoštevalo, da so regionalne težave v prvih območjih resnejše. Kadar tako zahtevajo posebne okoliščine območij, ki prejemajo pomoč (na primer kadar se upravičenec zaradi svoje lokacije na območju, ki prejema pomoč, srečuje s posebnimi težavami pri pridobivanju novega financiranja na trgu), lahko Nadzorni organ odobri prispevek, ki je nižji od 50 % stroškov prestrukturiranja za namene točke 64. |
| --- | --- |

(98)

Merila iz poglavja 3 se zato prav tako uporabljajo za območja, ki prejemajo pomoč, tudi kadar se upoštevajo potrebe regionalnega razvoja. Če v pravilih o državni pomoči v določenem sektorju ni določeno drugače, Nadzorni organ za območja, ki prejemajo pomoč, uporablja določbe iz oddelka 3.6.2 o ukrepih za omejevanje izkrivljanja konkurence tako, da se omejijo negativni sistemski vplivi na regijo. To lahko zlasti vključuje manj stroge zahteve v smislu zmanjšanja zmogljivosti ali prisotnosti na trgu. V takšnih primerih bo Nadzorni organ razlikoval med območji, ki so upravičena do regionalne pomoči na podlagi člena 61(3)(a) Sporazuma EGP, in območji, ki so upravičena na podlagi člena 61(3)(c), da bi se upoštevalo, da so regionalne težave v prvih območjih resnejše. Kadar tako zahtevajo posebne okoliščine območij, ki prejemajo pomoč (na primer kadar se upravičenec zaradi svoje lokacije na območju, ki prejema pomoč, srečuje s posebnimi težavami pri pridobivanju novega financiranja na trgu), lahko Nadzorni organ odobri prispevek, ki je nižji od 50 % stroškov prestrukturiranja za namene točke 64.

5.   Pomoč ponudnikom storitev splošnega gospodarskega pomena v težavah

| (99) | Nadzorni organ bo v oceni državne pomoči za ponudnike storitev splošnega gospodarskega pomena v težavah upošteval posebno naravo storitev splošnega gospodarskega pomena in zlasti potrebo po zagotavljanju neprekinjenega zagotavljanja storitev v skladu s členom 59(2) Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(99)

Nadzorni organ bo v oceni državne pomoči za ponudnike storitev splošnega gospodarskega pomena v težavah upošteval posebno naravo storitev splošnega gospodarskega pomena in zlasti potrebo po zagotavljanju neprekinjenega zagotavljanja storitev v skladu s členom 59(2) Sporazuma EGP.

| (100) | Ponudniki storitev splošnega gospodarskega pomena lahko zahtevajo državno pomoč, da bi lahko še naprej ponujali te storitve pod pogoji, ki so združljivi z njihovo dolgoročno sposobnostjo preživetja. Za namene točke 47 lahko torej obnova dolgoročne sposobnosti preživetja temelji zlasti na predpostavki, da bo vsaka državna pomoč na voljo v celotnem obdobju poveritve, ki je bila sklenjena pred ali med postopkom prestrukturiranja, če taka pomoč izpolnjuje zahteve glede združljivosti iz okvira storitev splošnega gospodarskega pomena (46), sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena (47), Uredbe (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (48), Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (49) in Smernic za letalski sektor (50) ali Uredbe Sveta (EGS) št. 3577/92 (51) in Smernic o pomorskem prometu (52). |
| --- | --- |

(100)

Ponudniki storitev splošnega gospodarskega pomena lahko zahtevajo državno pomoč, da bi lahko še naprej ponujali te storitve pod pogoji, ki so združljivi z njihovo dolgoročno sposobnostjo preživetja. Za namene točke 47 lahko torej obnova dolgoročne sposobnosti preživetja temelji zlasti na predpostavki, da bo vsaka državna pomoč na voljo v celotnem obdobju poveritve, ki je bila sklenjena pred ali med postopkom prestrukturiranja, če taka pomoč izpolnjuje zahteve glede združljivosti iz okvira storitev splošnega gospodarskega pomena (46), sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena (47), Uredbe (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (48), Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (49) in Smernic za letalski sektor (50) ali Uredbe Sveta (EGS) št. 3577/92 (51) in Smernic o pomorskem prometu (52).

| (101) | Nadzorni organ pri oceni pomoči za ponudnike storitev splošnega gospodarskega pomena v težavah na podlagi teh smernic upošteva vso državno pomoč, ki jo je prejel zadevni ponudnik, vključno z nadomestili za javne storitve. Ker pa lahko ponudniki storitev splošnega gospodarskega pomena velik delež svojih običajnih prihodkov dobijo iz nadomestil za javne storitve, je lahko skupni znesek pomoči, ki se ugotovi na ta način, precej velik v primerjavi z velikostjo upravičenca in se državi tako pripišejo nesorazmerno visoki stroški v zvezi s prestrukturiranjem upravičenca. Nadzorni organ torej pri določitvi lastnega prispevka na podlagi oddelka 3.5.2.1 ne bo upošteval nadomestil za javne storitve, ki izpolnjujejo zahteve glede združljivosti iz okvira storitev splošnega gospodarskega pomena, sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena ali Uredbe (ES) št. 1370/2007 ali Uredbe (ES) št. 1008/2008 ter Smernic za letalski sektor ali Uredbe (EGS) št. 3577/92 in Smernic o pomorskem prometu. |
| --- | --- |

(101)

Nadzorni organ pri oceni pomoči za ponudnike storitev splošnega gospodarskega pomena v težavah na podlagi teh smernic upošteva vso državno pomoč, ki jo je prejel zadevni ponudnik, vključno z nadomestili za javne storitve. Ker pa lahko ponudniki storitev splošnega gospodarskega pomena velik delež svojih običajnih prihodkov dobijo iz nadomestil za javne storitve, je lahko skupni znesek pomoči, ki se ugotovi na ta način, precej velik v primerjavi z velikostjo upravičenca in se državi tako pripišejo nesorazmerno visoki stroški v zvezi s prestrukturiranjem upravičenca. Nadzorni organ torej pri določitvi lastnega prispevka na podlagi oddelka 3.5.2.1 ne bo upošteval nadomestil za javne storitve, ki izpolnjujejo zahteve glede združljivosti iz okvira storitev splošnega gospodarskega pomena, sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena ali Uredbe (ES) št. 1370/2007 ali Uredbe (ES) št. 1008/2008 ter Smernic za letalski sektor ali Uredbe (EGS) št. 3577/92 in Smernic o pomorskem prometu.

| (102) | Kolikor so sredstva potrebna za izvajanje storitev splošnega gospodarskega pomena, morda ni izvedljivo zahtevati odprodaje takšnih sredstev z ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence za namene oddelka 3.6.2. Nadzorni organ lahko v takšnih primerih zahteva, da se sprejmejo drugi ukrepi, ki bodo preprečili izkrivljanje konkurence v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom, zlasti s čim prejšnjo uvedbo pravične konkurence v zvezi z zadevnimi storitvami splošnega gospodarskega pomena. |
| --- | --- |

(102)

Kolikor so sredstva potrebna za izvajanje storitev splošnega gospodarskega pomena, morda ni izvedljivo zahtevati odprodaje takšnih sredstev z ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence za namene oddelka 3.6.2. Nadzorni organ lahko v takšnih primerih zahteva, da se sprejmejo drugi ukrepi, ki bodo preprečili izkrivljanje konkurence v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom, zlasti s čim prejšnjo uvedbo pravične konkurence v zvezi z zadevnimi storitvami splošnega gospodarskega pomena.

| (103) | Kadar ponudnik storitev splošnega gospodarskega pomena ne more izpolniti pogojev iz teh smernic, zadevna pomoč ne more veljati za združljivo. Vendar lahko Nadzorni organ v takšnih primerih odobri izplačilo pomoči, ki je potrebna za zagotovitev neprekinjenega izvajanja storitev splošnega gospodarskega pomena, dokler se storitev ne poveri novemu ponudniku. Nadzorni organ bo pomoč odobril samo, če zadevna pogodbenica objektivno dokaže, da je pomoč strogo omejena na znesek in trajanje, ki sta potrebna, da se storitev poveri novemu ponudniku. |
| --- | --- |

(103)

Kadar ponudnik storitev splošnega gospodarskega pomena ne more izpolniti pogojev iz teh smernic, zadevna pomoč ne more veljati za združljivo. Vendar lahko Nadzorni organ v takšnih primerih odobri izplačilo pomoči, ki je potrebna za zagotovitev neprekinjenega izvajanja storitev splošnega gospodarskega pomena, dokler se storitev ne poveri novemu ponudniku. Nadzorni organ bo pomoč odobril samo, če zadevna pogodbenica objektivno dokaže, da je pomoč strogo omejena na znesek in trajanje, ki sta potrebna, da se storitev poveri novemu ponudniku.

6.   Sheme pomoči za manjše zneske pomoči in upravičence

6.1   Splošni pogoji

| (104) | Če pogodbenice želijo zagotoviti pomoč MSP ali manjšim podjetjem v državni lasti v skladu s temi smernicami, se taka pomoč običajno dodeli v okviru shem. Uporaba shem pomaga omejiti izkrivljanje konkurence, povezano z moralnim tveganjem, tako da pogodbenici omogoča, da predhodno predloži jasno izjavo o pogojih, pod katerimi se lahko odloči za dodelitev pomoči podjetjem v težavah. |
| --- | --- |

(104)

Če pogodbenice želijo zagotoviti pomoč MSP ali manjšim podjetjem v državni lasti v skladu s temi smernicami, se taka pomoč običajno dodeli v okviru shem. Uporaba shem pomaga omejiti izkrivljanje konkurence, povezano z moralnim tveganjem, tako da pogodbenici omogoča, da predhodno predloži jasno izjavo o pogojih, pod katerimi se lahko odloči za dodelitev pomoči podjetjem v težavah.

| (105) | Sheme morajo določati najvišji znesek pomoči, ki se lahko dodeli posameznemu podjetju v okviru postopka dodelitve pomoči za reševanje, pomoči za prestrukturiranje ali začasne podpore za prestrukturiranje, vključno s primeri, ko je načrt spremenjen. Najvišji skupni znesek pomoči, dodeljene posameznemu podjetju, ne sme presegati 10 milijonov EUR, vključno s pomočjo, pridobljeno iz drugih virov ali v okviru drugih shem. |
| --- | --- |

(105)

Sheme morajo določati najvišji znesek pomoči, ki se lahko dodeli posameznemu podjetju v okviru postopka dodelitve pomoči za reševanje, pomoči za prestrukturiranje ali začasne podpore za prestrukturiranje, vključno s primeri, ko je načrt spremenjen. Najvišji skupni znesek pomoči, dodeljene posameznemu podjetju, ne sme presegati 10 milijonov EUR, vključno s pomočjo, pridobljeno iz drugih virov ali v okviru drugih shem.

| (106) | Čeprav se bo združljivost takih shem na splošno ocenjevala ob upoštevanju pogojev iz poglavij 3, 4 in 5, je ustrezno zagotoviti v določenih vidikih poenostavljene pogoje, da lahko pogodbenice uporabijo navedene pogoje brez nadaljnjega sklicevanja na Nadzorni organ ter da se zmanjša breme za MSP in manjša podjetja v državni lasti zaradi predložitve zahtevanih informacij. Glede na to, da gre pri tem za nizke zneske pomoči in male upravičence, Nadzorni organ meni, da je v takih primerih možnost za znatno izkrivljanje konkurence bolj omejena. Zato se za take sheme smiselno uporabljajo poglavja 3, 4 in 5, razen če je v oddelkih 6.2, 6.3, 6.4 in 6.5 določeno drugače. To poglavje vključuje tudi določbe o začasni podpori za prestrukturiranje ter trajanju in oceni shem. |
| --- | --- |

(106)

Čeprav se bo združljivost takih shem na splošno ocenjevala ob upoštevanju pogojev iz poglavij 3, 4 in 5, je ustrezno zagotoviti v določenih vidikih poenostavljene pogoje, da lahko pogodbenice uporabijo navedene pogoje brez nadaljnjega sklicevanja na Nadzorni organ ter da se zmanjša breme za MSP in manjša podjetja v državni lasti zaradi predložitve zahtevanih informacij. Glede na to, da gre pri tem za nizke zneske pomoči in male upravičence, Nadzorni organ meni, da je v takih primerih možnost za znatno izkrivljanje konkurence bolj omejena. Zato se za take sheme smiselno uporabljajo poglavja 3, 4 in 5, razen če je v oddelkih 6.2, 6.3, 6.4 in 6.5 določeno drugače. To poglavje vključuje tudi določbe o začasni podpori za prestrukturiranje ter trajanju in oceni shem.

6.2   Cilj skupnega interesa

| (107) | Medtem ko ni verjetno, da bi izstop posameznega MSP (53) s trga povzročil socialne težave ali nedelovanje trga v obsegu, ki se zahteva za namene iz točke 44, obstaja v zvezi z MSP večja zaskrbljenost glede tega, da se lahko uniči vrednost, če MSP, ki bi za obnovo svoje dolgoročne sposobnosti preživetja sicer lahko izvedlo prestrukturiranje, nima te možnosti zaradi likvidnostnih težav. Za dodelitev pomoči v okviru shem je torej dovolj, da pogodbenica ugotovi, da bi izstop upravičenca verjetno povzročil socialne težave ali nedelovanje trga, med katerimi so zlasti:






  (a) | izstop inovativnega MSP ali MSP z velikim potencialom rasti lahko imel negativne posledice; |
| --- | --- | --- |

(107)

Medtem ko ni verjetno, da bi izstop posameznega MSP (53) s trga povzročil socialne težave ali nedelovanje trga v obsegu, ki se zahteva za namene iz točke 44, obstaja v zvezi z MSP večja zaskrbljenost glede tega, da se lahko uniči vrednost, če MSP, ki bi za obnovo svoje dolgoročne sposobnosti preživetja sicer lahko izvedlo prestrukturiranje, nima te možnosti zaradi likvidnostnih težav. Za dodelitev pomoči v okviru shem je torej dovolj, da pogodbenica ugotovi, da bi izstop upravičenca verjetno povzročil socialne težave ali nedelovanje trga, med katerimi so zlasti:

(a)

izstop inovativnega MSP ali MSP z velikim potencialom rasti lahko imel negativne posledice;

| (b) | izstop podjetja z močnimi povezavami z drugimi lokalnimi ali regionalnimi podjetji, zlasti drugimi MSP, bi lahko imel negativne posledice; |
| --- | --- |

(b)

izstop podjetja z močnimi povezavami z drugimi lokalnimi ali regionalnimi podjetji, zlasti drugimi MSP, bi lahko imel negativne posledice;

| (c) | pomanjkljivosti ali negativne spodbude kreditnih trgov bi podjetje, ki je sicer sposobno preživeti, potisnile v stečaj; ali |
| --- | --- |

(c)

pomanjkljivosti ali negativne spodbude kreditnih trgov bi podjetje, ki je sicer sposobno preživeti, potisnile v stečaj; ali

| (d) | nastali bi podobni primeri resnih težav, ki jih upravičenec ustrezno utemelji. |
| --- | --- |

(d)

nastali bi podobni primeri resnih težav, ki jih upravičenec ustrezno utemelji.

| (108) | Z odstopanjem od točke 50 upravičencem v okviru shem ni treba predložiti tržne raziskave. |
| --- | --- |

(108)

Z odstopanjem od točke 50 upravičencem v okviru shem ni treba predložiti tržne raziskave.

6.3   Ustreznost

| (109) | Zahteva iz točke 55(d) velja za izpolnjeno, če se pomoč za reševanje dodeli za največ šest mesecev, v tem času pa je treba opraviti analizo položaja upravičenca. Do konca navedenega obdobja:






  (a) | mora pogodbenica odobriti načrt prestrukturiranja ali likvidacije ali |
| --- | --- | --- |

(109)

Zahteva iz točke 55(d) velja za izpolnjeno, če se pomoč za reševanje dodeli za največ šest mesecev, v tem času pa je treba opraviti analizo položaja upravičenca. Do konca navedenega obdobja:

(a)

mora pogodbenica odobriti načrt prestrukturiranja ali likvidacije ali

| (b) | mora upravičenec predložiti poenostavljen načrt prestrukturiranja v skladu s točko 115 ali |
| --- | --- |

(b)

mora upravičenec predložiti poenostavljen načrt prestrukturiranja v skladu s točko 115 ali

| (c) | mora biti posojilo odplačano ali mora prenehati jamstvo. |
| --- | --- |

(c)

mora biti posojilo odplačano ali mora prenehati jamstvo.

| (110) | Z odstopanjem od točke 57 pogodbenicam ni treba oceniti, ali je nadomestilo, določeno v skladu s točko 56, ustrezno referenčno merilo. |
| --- | --- |

(110)

Z odstopanjem od točke 57 pogodbenicam ni treba oceniti, ali je nadomestilo, določeno v skladu s točko 56, ustrezno referenčno merilo.

6.4   Sorazmernost pomoči/pomoč, omejena na minimum

| (111) | Z odstopanjem od točke 64 lahko pogodbenice lasten prispevek štejejo za ustrezen, če znaša najmanj 40 % stroškov prestrukturiranja v primeru srednjih podjetij ali 25 % stroškov prestrukturiranja v primeru malih podjetij. |
| --- | --- |

(111)

Z odstopanjem od točke 64 lahko pogodbenice lasten prispevek štejejo za ustrezen, če znaša najmanj 40 % stroškov prestrukturiranja v primeru srednjih podjetij ali 25 % stroškov prestrukturiranja v primeru malih podjetij.

6.5   Negativni učinki

| (112) | Pogodbenica, ki namerava dodeliti pomoč za reševanje, pomoč za prestrukturiranje ali začasno podporo za prestrukturiranje, mora preveriti, ali je upoštevano načelo enkratnosti pomoči iz oddelka 3.6.1. Zato mora pogodbenica ugotoviti, ali je zadevno podjetje v preteklosti že prejelo pomoč za reševanje, pomoč za prestrukturiranje ali začasno podporo za prestrukturiranje, vključno z vsako tovrstno pomočjo, dodeljeno pred začetkom veljavnosti teh smernic, in vsako nepriglašeno pomočjo. Če jo je prejelo in če je preteklo manj kot 10 let od dodelitve pomoči za reševanje ali začasne podpore za prestrukturiranje ali od konca obdobja prestrukturiranja ali od prenehanja izvajanja načrta prestrukturiranja (upošteva se tisto, kar je bilo pozneje), se nadaljnja pomoč za reševanje, pomoč za prestrukturiranje ali začasna podpora za prestrukturiranje ne sme dodeliti, razen:






  (a) | če dodelitev začasne podpore za prestrukturiranje sledi dodelitvi pomoči za reševanje kot del enega samega postopka prestrukturiranja; |
| --- | --- | --- |

(112)

Pogodbenica, ki namerava dodeliti pomoč za reševanje, pomoč za prestrukturiranje ali začasno podporo za prestrukturiranje, mora preveriti, ali je upoštevano načelo enkratnosti pomoči iz oddelka 3.6.1. Zato mora pogodbenica ugotoviti, ali je zadevno podjetje v preteklosti že prejelo pomoč za reševanje, pomoč za prestrukturiranje ali začasno podporo za prestrukturiranje, vključno z vsako tovrstno pomočjo, dodeljeno pred začetkom veljavnosti teh smernic, in vsako nepriglašeno pomočjo. Če jo je prejelo in če je preteklo manj kot 10 let od dodelitve pomoči za reševanje ali začasne podpore za prestrukturiranje ali od konca obdobja prestrukturiranja ali od prenehanja izvajanja načrta prestrukturiranja (upošteva se tisto, kar je bilo pozneje), se nadaljnja pomoč za reševanje, pomoč za prestrukturiranje ali začasna podpora za prestrukturiranje ne sme dodeliti, razen:

(a)

če dodelitev začasne podpore za prestrukturiranje sledi dodelitvi pomoči za reševanje kot del enega samega postopka prestrukturiranja;

| (b) | če dodelitev pomoči za prestrukturiranje sledi dodelitvi pomoči za reševanje ali začasne podpore za prestrukturiranje kot del enega samega postopka prestrukturiranja; |
| --- | --- |

(b)

če dodelitev pomoči za prestrukturiranje sledi dodelitvi pomoči za reševanje ali začasne podpore za prestrukturiranje kot del enega samega postopka prestrukturiranja;

| (c) | če je bila pomoč za reševanje ali začasna podpora za prestrukturiranje dodeljena v skladu s temi smernicami in ji ni sledila pomoč za prestrukturiranje ter:






  (i) | je bilo ob dodelitvi pomoči v skladu s temi smernicami smiselno pričakovati, da bo upravičenec dolgoročno sposoben preživeti, in |
| --- | --- | --- |

(c)

če je bila pomoč za reševanje ali začasna podpora za prestrukturiranje dodeljena v skladu s temi smernicami in ji ni sledila pomoč za prestrukturiranje ter:

(i)

je bilo ob dodelitvi pomoči v skladu s temi smernicami smiselno pričakovati, da bo upravičenec dolgoročno sposoben preživeti, in

| (ii) | je zaradi nepredvidljivih okoliščin, za katere upravičenec ni odgovoren, po najmanj petih letih potrebna nova pomoč za reševanje ali prestrukturiranje ali začasna podpora za prestrukturiranje; |
| --- | --- |

(ii)

je zaradi nepredvidljivih okoliščin, za katere upravičenec ni odgovoren, po najmanj petih letih potrebna nova pomoč za reševanje ali prestrukturiranje ali začasna podpora za prestrukturiranje;

| (d) | v izjemnih in nepredvidljivih okoliščinah, za katere upravičenec ni odgovoren. |
| --- | --- |

(d)

v izjemnih in nepredvidljivih okoliščinah, za katere upravičenec ni odgovoren.

| (113) | Ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence bodo verjetno imeli nesorazmeren učinek na mala podjetja, zlasti glede na breme zaradi izvajanja takšnih ukrepov. Z odstopanjem od točke 76 pogodbenicam torej od malih podjetij ni treba zahtevati takih ukrepov, razen kadar pravila o državni pomoči v določenem sektorju določajo drugače. Vendar pa mala podjetja v obdobju prestrukturiranja praviloma ne bi smela večati zmogljivosti. |
| --- | --- |

(113)

Ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence bodo verjetno imeli nesorazmeren učinek na mala podjetja, zlasti glede na breme zaradi izvajanja takšnih ukrepov. Z odstopanjem od točke 76 pogodbenicam torej od malih podjetij ni treba zahtevati takih ukrepov, razen kadar pravila o državni pomoči v določenem sektorju določajo drugače. Vendar pa mala podjetja v obdobju prestrukturiranja praviloma ne bi smela večati zmogljivosti.

6.6   Začasna podpora za prestrukturiranje

| (114) | V nekaterih primerih bi se podjetje morda lahko v celoti prestrukturiralo brez pomoči za prestrukturiranje, če je zmožno pridobiti likvidnostno podporo, ki traja dlje, kot je določeno v pogojih pomoči za reševanje. Pogodbenice lahko vzpostavijo sheme, ki omogočajo likvidnostno pomoč za obdobje, ki je daljše od šestih mesecev (kar se imenuje ‚začasna podpora za prestrukturiranje‘), in sicer pod pogoji, navedenimi v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(114)

V nekaterih primerih bi se podjetje morda lahko v celoti prestrukturiralo brez pomoči za prestrukturiranje, če je zmožno pridobiti likvidnostno podporo, ki traja dlje, kot je določeno v pogojih pomoči za reševanje. Pogodbenice lahko vzpostavijo sheme, ki omogočajo likvidnostno pomoč za obdobje, ki je daljše od šestih mesecev (kar se imenuje ‚začasna podpora za prestrukturiranje‘), in sicer pod pogoji, navedenimi v nadaljevanju.

| (115) | Začasna podpora za prestrukturiranje mora izpolnjevati naslednje pogoje:






  (a) | podpora mora vključevati pomoč v obliki poroštev za posojila ali posojil; |
| --- | --- | --- |

(115)

Začasna podpora za prestrukturiranje mora izpolnjevati naslednje pogoje:

(a)

podpora mora vključevati pomoč v obliki poroštev za posojila ali posojil;

| (b) | strošek financiranja posojila ali, v primeru jamstva za posojilo, skupni strošek financiranja zajamčenega posojila, vključno z obrestno mero posojila in jamstveno premijo, mora biti skladen s točko 116; |
| --- | --- |

(b)

strošek financiranja posojila ali, v primeru jamstva za posojilo, skupni strošek financiranja zajamčenega posojila, vključno z obrestno mero posojila in jamstveno premijo, mora biti skladen s točko 116;

| (c) | začasna podpora za prestrukturiranje mora biti skladna z določbami poglavja 3 teh smernic, kot so spremenjene v tem poglavju; |
| --- | --- |

(c)

začasna podpora za prestrukturiranje mora biti skladna z določbami poglavja 3 teh smernic, kot so spremenjene v tem poglavju;

| (d) | začasna podpora za prestrukturiranje se lahko dodeli za obdobje največ 18 mesecev, pri čemer se to obdobje skrajša za vsako neposredno predhodno obdobje pomoči za reševanje. Do konca navedenega obdobja:






  (i) | mora pogodbenica odobriti načrt prestrukturiranja, kot je predvideno v točki 55(d)(ii) teh smernic, ali načrt likvidacije ali |
| --- | --- | --- |

(d)

začasna podpora za prestrukturiranje se lahko dodeli za obdobje največ 18 mesecev, pri čemer se to obdobje skrajša za vsako neposredno predhodno obdobje pomoči za reševanje. Do konca navedenega obdobja:

(i)

mora pogodbenica odobriti načrt prestrukturiranja, kot je predvideno v točki 55(d)(ii) teh smernic, ali načrt likvidacije ali

| (ii) | mora biti posojilo odplačano ali mora prenehati jamstvo; |
| --- | --- |

(ii)

mora biti posojilo odplačano ali mora prenehati jamstvo;

| (e) | najpozneje šest mesecev po izplačilu prvega obroka upravičencu, pri čemer se to obdobje skrajša za vsako neposredno predhodno obdobje pomoči za reševanje, mora pogodbenica odobriti poenostavljen načrt prestrukturiranja. Za načrt se ne zahteva, da vsebuje vse elemente iz točk 47 do 52, vendar mora opredeliti vsaj ukrepe, ki jih mora upravičenec sprejeti, da bi obnovil svojo dolgoročno sposobnost preživetja brez podpore države. |
| --- | --- |

(e)

najpozneje šest mesecev po izplačilu prvega obroka upravičencu, pri čemer se to obdobje skrajša za vsako neposredno predhodno obdobje pomoči za reševanje, mora pogodbenica odobriti poenostavljen načrt prestrukturiranja. Za načrt se ne zahteva, da vsebuje vse elemente iz točk 47 do 52, vendar mora opredeliti vsaj ukrepe, ki jih mora upravičenec sprejeti, da bi obnovil svojo dolgoročno sposobnost preživetja brez podpore države.

| (116) | Stopnja nadomestila za začasno podporo za prestrukturiranje ne sme biti nižja od referenčne obrestne mere, določene v Smernicah o referenčnih obrestnih merah za šibka podjetja z običajno stopnjo zavarovanja (trenutno 1-letna obrestna mera IBOR, povečana za 400 bazičnih točk) (54). Za zagotovitev spodbud za izstop je treba stopnjo povišati za najmanj 50 bazičnih točk, ko preteče 12 mesecev od izplačila prvega obroka upravičencu (pri čemer se to obdobje skrajša za vsako neposredno predhodno obdobje pomoči za reševanje). |
| --- | --- |

(116)

Stopnja nadomestila za začasno podporo za prestrukturiranje ne sme biti nižja od referenčne obrestne mere, določene v Smernicah o referenčnih obrestnih merah za šibka podjetja z običajno stopnjo zavarovanja (trenutno 1-letna obrestna mera IBOR, povečana za 400 bazičnih točk) (54). Za zagotovitev spodbud za izstop je treba stopnjo povišati za najmanj 50 bazičnih točk, ko preteče 12 mesecev od izplačila prvega obroka upravičencu (pri čemer se to obdobje skrajša za vsako neposredno predhodno obdobje pomoči za reševanje).

| (117) | Začasna podpora za prestrukturiranje mora biti omejena na znesek, ki je potreben, da upravičenec lahko posluje še nadaljnjih 18 mesecev. Pri določitvi navedenega zneska je treba upoštevati rezultat izračuna s formulo iz Priloge I. Vsak znesek pomoči, ki je večji od rezultata navedenega izračuna, se lahko dodeli le, če je ustrezno utemeljen s predložitvijo načrta za likvidnost, v katerem so opredeljene likvidnostne potrebe upravičenca za naslednjih 18 mesecev. |
| --- | --- |

(117)

Začasna podpora za prestrukturiranje mora biti omejena na znesek, ki je potreben, da upravičenec lahko posluje še nadaljnjih 18 mesecev. Pri določitvi navedenega zneska je treba upoštevati rezultat izračuna s formulo iz Priloge I. Vsak znesek pomoči, ki je večji od rezultata navedenega izračuna, se lahko dodeli le, če je ustrezno utemeljen s predložitvijo načrta za likvidnost, v katerem so opredeljene likvidnostne potrebe upravičenca za naslednjih 18 mesecev.

6.7   Trajanje in ocena

| (118) | Nadzorni organ lahko od pogodbenic zahteva, da omejijo trajanje nekaterih shem (običajno na štiri leta ali manj) in da opravijo oceno navedenih shem. |
| --- | --- |

(118)

Nadzorni organ lahko od pogodbenic zahteva, da omejijo trajanje nekaterih shem (običajno na štiri leta ali manj) in da opravijo oceno navedenih shem.

| (119) | Oceniti je treba sheme, pri katerih so potencialni učinki izkrivljanja še posebej veliki, tj. sheme, ki vključujejo tveganje občutnega omejevanja konkurence, če njihovo izvajanje ni pravočasno pregledano. |
| --- | --- |

(119)

Oceniti je treba sheme, pri katerih so potencialni učinki izkrivljanja še posebej veliki, tj. sheme, ki vključujejo tveganje občutnega omejevanja konkurence, če njihovo izvajanje ni pravočasno pregledano.

| (120) | Glede na cilje pomoči ter da se pogodbenicam ne naloži nesorazmerno velikega bremena v zvezi z manjšimi projekti pomoči, to velja samo za sheme pomoči z velikim proračunom ali z novimi značilnostmi, ali če so predvidene pomembne tržne ali tehnološke spremembe oziroma spremembe predpisov. Oceno mora na podlagi skupne metodologije (55) opraviti strokovnjak, neodvisen od organa, ki dodeljuje državno pomoč, nato pa je treba oceno objaviti. Ocena se Nadzornemu organu predloži pravočasno, da ta lahko oceni morebitno podaljšanje sheme pomoči, v vsakem primeru pa ob prenehanju veljavnosti sheme. Natančen obseg in način izvedbe ocene se določita v sklepu o odobritvi ukrepa pomoči. Rezultati ocene se morajo upoštevati pri vsakem morebitnem poznejšem ukrepu pomoči s podobnim ciljem. |
| --- | --- |

(120)

Glede na cilje pomoči ter da se pogodbenicam ne naloži nesorazmerno velikega bremena v zvezi z manjšimi projekti pomoči, to velja samo za sheme pomoči z velikim proračunom ali z novimi značilnostmi, ali če so predvidene pomembne tržne ali tehnološke spremembe oziroma spremembe predpisov. Oceno mora na podlagi skupne metodologije (55) opraviti strokovnjak, neodvisen od organa, ki dodeljuje državno pomoč, nato pa je treba oceno objaviti. Ocena se Nadzornemu organu predloži pravočasno, da ta lahko oceni morebitno podaljšanje sheme pomoči, v vsakem primeru pa ob prenehanju veljavnosti sheme. Natančen obseg in način izvedbe ocene se določita v sklepu o odobritvi ukrepa pomoči. Rezultati ocene se morajo upoštevati pri vsakem morebitnem poznejšem ukrepu pomoči s podobnim ciljem.

7.   Postopki

7.1   Hitri postopek za pomoč za reševanje

| (121) | Nadzorni organ si bo čim bolj prizadeval, da bo v enem mesecu sprejel odločitev v zvezi s pomočjo za reševanje, ki izpolnjuje vse pogoje iz poglavja 3, hkrati pa še naslednji zahtevi:






  (a) | pomoč za reševanje je omejena na znesek, ki izhaja iz uporabe formule iz Priloge I in ne presega 10 milijonov EUR; |
| --- | --- | --- |

(121)

Nadzorni organ si bo čim bolj prizadeval, da bo v enem mesecu sprejel odločitev v zvezi s pomočjo za reševanje, ki izpolnjuje vse pogoje iz poglavja 3, hkrati pa še naslednji zahtevi:

(a)

pomoč za reševanje je omejena na znesek, ki izhaja iz uporabe formule iz Priloge I in ne presega 10 milijonov EUR;

| (b) | pomoč se ne dodeli v okoliščinah, navedenih v točki 72(b) ali (c). |
| --- | --- |

(b)

pomoč se ne dodeli v okoliščinah, navedenih v točki 72(b) ali (c).

7.2   Postopki v zvezi z načrti prestrukturiranja

7.2.1   Izvajanje načrta prestrukturiranja

| (122) | Upravičenec mora v celoti izvesti načrt za prestrukturiranje in izpolniti vse druge obveznosti, določene v sklepu Nadzornega organa o odobritvi pomoči. Vsako neizvajanje načrta ali neizpolnjevanje drugih obveznosti bo Nadzorni organ štel za zlorabo pomoči, brez poseganja v člen 23 dela II Protokola 3 ali brez poseganja v možnost tožbe pred Sodiščem Efte v skladu s členom 1(2) dela I Protokola 3. |
| --- | --- |

(122)

Upravičenec mora v celoti izvesti načrt za prestrukturiranje in izpolniti vse druge obveznosti, določene v sklepu Nadzornega organa o odobritvi pomoči. Vsako neizvajanje načrta ali neizpolnjevanje drugih obveznosti bo Nadzorni organ štel za zlorabo pomoči, brez poseganja v člen 23 dela II Protokola 3 ali brez poseganja v možnost tožbe pred Sodiščem Efte v skladu s členom 1(2) dela I Protokola 3.

| (123) | Če postopki prestrukturiranja zajemajo več let in vključujejo velike zneske pomoči, lahko Nadzorni organ zahteva, da se izplačilo pomoči za prestrukturiranje razdeli na obroke, in izplačilo vsakega obroka pogojuje z naslednjim:






  (a) | potrditvijo pred vsakim izplačilom o zadovoljivem izvajanju vseh faz načrta prestrukturiranja v skladu z načrtovanim časovnim razporedom; ali |
| --- | --- | --- |

(123)

Če postopki prestrukturiranja zajemajo več let in vključujejo velike zneske pomoči, lahko Nadzorni organ zahteva, da se izplačilo pomoči za prestrukturiranje razdeli na obroke, in izplačilo vsakega obroka pogojuje z naslednjim:

(a)

potrditvijo pred vsakim izplačilom o zadovoljivem izvajanju vseh faz načrta prestrukturiranja v skladu z načrtovanim časovnim razporedom; ali

| (b) | svojo odobritvijo pred vsakim izplačilom, po preveritvi, ali se načrt ustrezno izvaja. |
| --- | --- |

(b)

svojo odobritvijo pred vsakim izplačilom, po preveritvi, ali se načrt ustrezno izvaja.

7.2.2   Sprememba načrta prestrukturiranja

| (124) | Če je bil načrt za prestrukturiranje odobren, lahko zadevna pogodbenica med obdobjem prestrukturiranja Nadzorni organ zaprosi za odobritev sprememb načrta prestrukturiranja in zneska pomoči. Nadzorni organ lahko takšne spremembe dovoli, če izpolnjujejo naslednje pogoje:






  (a) | iz spremenjenega načrta mora biti še vedno razvidno, da bo sposobnost preživetja obnovljena v razumnem roku; |
| --- | --- | --- |

(124)

Če je bil načrt za prestrukturiranje odobren, lahko zadevna pogodbenica med obdobjem prestrukturiranja Nadzorni organ zaprosi za odobritev sprememb načrta prestrukturiranja in zneska pomoči. Nadzorni organ lahko takšne spremembe dovoli, če izpolnjujejo naslednje pogoje:

(a)

iz spremenjenega načrta mora biti še vedno razvidno, da bo sposobnost preživetja obnovljena v razumnem roku;

| (b) | če se povišajo stroški prestrukturiranja, se mora ustrezno povišati tudi lastni prispevek; |
| --- | --- |

(b)

če se povišajo stroški prestrukturiranja, se mora ustrezno povišati tudi lastni prispevek;

| (c) | če se poveča znesek pomoči, morajo biti ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence obsežnejši od prvotno določenih; |
| --- | --- |

(c)

če se poveča znesek pomoči, morajo biti ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence obsežnejši od prvotno določenih;

| (d) | če so predlagani ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence bolj omejeni od prvotno določenih, se mora znesek pomoči ustrezno zmanjšati; |
| --- | --- |

(d)

če so predlagani ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence bolj omejeni od prvotno določenih, se mora znesek pomoči ustrezno zmanjšati;

| (e) | novi časovni načrt za izvajanje ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence lahko zaostaja glede na prvotno sprejeti časovni načrt zgolj zaradi razlogov, na katere upravičenec ali pogodbenica ne more vplivati: v nasprotnem primeru je treba znesek pomoči ustrezno zmanjšati. |
| --- | --- |

(e)

novi časovni načrt za izvajanje ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence lahko zaostaja glede na prvotno sprejeti časovni načrt zgolj zaradi razlogov, na katere upravičenec ali pogodbenica ne more vplivati: v nasprotnem primeru je treba znesek pomoči ustrezno zmanjšati.

| (125) | Če se pogoji, ki jih je določil Nadzorni organ, ali zaveze, ki jih je dala pogodbenica, ublažijo, je treba znesek pomoči ustrezno zmanjšati ali pa določiti druge pogoje. |
| --- | --- |

(125)

Če se pogoji, ki jih je določil Nadzorni organ, ali zaveze, ki jih je dala pogodbenica, ublažijo, je treba znesek pomoči ustrezno zmanjšati ali pa določiti druge pogoje.

| (126) | Če zadevna pogodbenica spremeni odobreni načrt prestrukturiranja in o tem ne obvesti Nadzornega organa ali če upravičenec odstopi od odobrenega načrta prestrukturiranja, Nadzorni organ sproži postopek v skladu s členom 4(4) dela II Protokola 3, kot je določeno v členu 16 dela II Protokola 3 (zloraba pomoči), brez poseganja v člen 23 dela II Protokola 3 in možnost tožbe pred Sodiščem Efte v skladu s členom 1(2) dela I Protokola 3. |
| --- | --- |

(126)

Če zadevna pogodbenica spremeni odobreni načrt prestrukturiranja in o tem ne obvesti Nadzornega organa ali če upravičenec odstopi od odobrenega načrta prestrukturiranja, Nadzorni organ sproži postopek v skladu s členom 4(4) dela II Protokola 3, kot je določeno v členu 16 dela II Protokola 3 (zloraba pomoči), brez poseganja v člen 23 dela II Protokola 3 in možnost tožbe pred Sodiščem Efte v skladu s členom 1(2) dela I Protokola 3.

7.2.3   Potreba po obveščanju organa o vsaki pomoči, dodeljeni upravičencu v obdobju prestrukturiranja

| (127) | Če je pomoč za prestrukturiranje proučena v okviru teh smernic, lahko dodelitev vsake druge pomoči v obdobju prestrukturiranja, tudi če je v skladu z že odobreno shemo, vpliva na oceno potrebnega obsega ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence, ki jo izvede Nadzorni organ. |
| --- | --- |

(127)

Če je pomoč za prestrukturiranje proučena v okviru teh smernic, lahko dodelitev vsake druge pomoči v obdobju prestrukturiranja, tudi če je v skladu z že odobreno shemo, vpliva na oceno potrebnega obsega ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence, ki jo izvede Nadzorni organ.

| (128) | V priglasitvi pomoči za prestrukturiranje mora biti torej navedena vsaka načrtovana dodelitev druge pomoči upravičencu v obdobju prestrukturiranja, razen če zanjo velja pravilo de minimis ali predpisi o izvzetju. Nadzorni organ bo takšno pomoč upošteval pri ovrednotenju pomoči za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(128)

V priglasitvi pomoči za prestrukturiranje mora biti torej navedena vsaka načrtovana dodelitev druge pomoči upravičencu v obdobju prestrukturiranja, razen če zanjo velja pravilo de minimis ali predpisi o izvzetju. Nadzorni organ bo takšno pomoč upošteval pri ovrednotenju pomoči za prestrukturiranje.

| (129) | Vsaka dejansko dodeljena pomoč v obdobju prestrukturiranja, vključno s pomočjo, dodeljeno v skladu z odobreno shemo, mora biti posamično priglašena organu, če ta v času odločanja o pomoči za prestrukturiranje ni bil obveščen o tem. |
| --- | --- |

(129)

Vsaka dejansko dodeljena pomoč v obdobju prestrukturiranja, vključno s pomočjo, dodeljeno v skladu z odobreno shemo, mora biti posamično priglašena organu, če ta v času odločanja o pomoči za prestrukturiranje ni bil obveščen o tem.

| (130) | Nadzorni organ zagotovi, da dodelitev pomoči iz odobrenih shem ne more zaobiti zahtev teh smernic. |
| --- | --- |

(130)

Nadzorni organ zagotovi, da dodelitev pomoči iz odobrenih shem ne more zaobiti zahtev teh smernic.

8.   Poročanje in spremljanje

| (131) | V skladu s Protokolom 3 morajo pogodbenice Nadzornemu organu predložiti letna poročila. Navedena letna poročila se objavijo na spletišču Nadzornega organa. |
| --- | --- |

(131)

V skladu s Protokolom 3 morajo pogodbenice Nadzornemu organu predložiti letna poročila. Navedena letna poročila se objavijo na spletišču Nadzornega organa.

| (132) | Nadzorni organ lahko pri sprejetju odločitve v skladu s temi smernicami določi dodatne obveznosti poročanja v zvezi z dodeljeno pomočjo, da preveri, ali je bil njegov sklep o odobritvi ukrepa pomoči spoštovan. V nekaterih primerih lahko Nadzorni organ zahteva določitev skrbnika za spremljanje oz. skrbnika za odprodajo ali obeh, da se zagotovi upoštevanje vseh pogojev in obveznosti v zvezi z odobritvijo pomoči. |
| --- | --- |

(132)

Nadzorni organ lahko pri sprejetju odločitve v skladu s temi smernicami določi dodatne obveznosti poročanja v zvezi z dodeljeno pomočjo, da preveri, ali je bil njegov sklep o odobritvi ukrepa pomoči spoštovan. V nekaterih primerih lahko Nadzorni organ zahteva določitev skrbnika za spremljanje oz. skrbnika za odprodajo ali obeh, da se zagotovi upoštevanje vseh pogojev in obveznosti v zvezi z odobritvijo pomoči.

9.   Ustrezni ukrepi Izčlena 1(1) dela i Protokola 3

| (133) | V skladu s členom 62(1) Sporazuma EGP in členom 1(1) dela I Protokola 3 Nadzorni organ predlaga, da pogodbenice najpozneje do 1. februarja 2015 po potrebi spremenijo svoje veljavne sheme pomoči, da jih uskladijo s temi smernicami. Nadzorni organ bo odobritev vsake prihodnje sheme pomoči pogojeval z izpolnjevanjem navedenih določb. |
| --- | --- |

(133)

V skladu s členom 62(1) Sporazuma EGP in členom 1(1) dela I Protokola 3 Nadzorni organ predlaga, da pogodbenice najpozneje do 1. februarja 2015 po potrebi spremenijo svoje veljavne sheme pomoči, da jih uskladijo s temi smernicami. Nadzorni organ bo odobritev vsake prihodnje sheme pomoči pogojeval z izpolnjevanjem navedenih določb.

| (134) | Pogodbenice so pozvane, naj dajo izrecno brezpogojno soglasje ustreznim ukrepom, predlaganim v točki 133, v dveh mesecih od datuma objave teh smernic na spletišču Nadzornega organa. Če katera koli pogodbenica ne bo odgovorila, bo Nadzorni organ predvideval, da zadevna pogodbenica ne soglaša s predlaganimi ukrepi. |
| --- | --- |

(134)

Pogodbenice so pozvane, naj dajo izrecno brezpogojno soglasje ustreznim ukrepom, predlaganim v točki 133, v dveh mesecih od datuma objave teh smernic na spletišču Nadzornega organa. Če katera koli pogodbenica ne bo odgovorila, bo Nadzorni organ predvideval, da zadevna pogodbenica ne soglaša s predlaganimi ukrepi.

10.   Datum uporabe in trajanje

| (135) | Nadzorni organ bo te smernice uporabljal z učinkom od datuma sprejetja do 31. decembra 2020. |
| --- | --- |

(135)

Nadzorni organ bo te smernice uporabljal z učinkom od datuma sprejetja do 31. decembra 2020.

| (136) | Priglasitve, ki jih bo Nadzorni organ evidentiral pred datumom sprejetja, bodo pregledane po merilih, ki veljajo ob priglasitvi. |
| --- | --- |

(136)

Priglasitve, ki jih bo Nadzorni organ evidentiral pred datumom sprejetja, bodo pregledane po merilih, ki veljajo ob priglasitvi.

| (137) | Nadzorni organ bo preveril združljivost kakršne koli pomoči za reševanje ali prestrukturiranje, ki je bila dodeljena brez njegove odobritve in je zato v nasprotju s členom 1(3) dela I Protokola 3, z delovanjem Sporazuma EGP na podlagi teh smernic, če je del pomoči ali vsa pomoč dodeljena po objavi smernic na spletišču Nadzornega organa. |
| --- | --- |

(137)

Nadzorni organ bo preveril združljivost kakršne koli pomoči za reševanje ali prestrukturiranje, ki je bila dodeljena brez njegove odobritve in je zato v nasprotju s členom 1(3) dela I Protokola 3, z delovanjem Sporazuma EGP na podlagi teh smernic, če je del pomoči ali vsa pomoč dodeljena po objavi smernic na spletišču Nadzornega organa.

| (138) | V vseh drugih primerih bo pomoč proučil na podlagi smernic, veljavnih ob dodelitvi pomoči. |
| --- | --- |

(138)

V vseh drugih primerih bo pomoč proučil na podlagi smernic, veljavnih ob dodelitvi pomoči.

| (139) | Ne glede na določbe točk 136, 137 in 138 bo Nadzorni organ pri proučitvi pomoči za ponudnike storitev splošnega gospodarskega pomena v težavah uporabljal določbe iz poglavja 5, ne glede na to, kdaj je bila navedena pomoč priglašena ali dodeljena. |
| --- | --- |

(139)

Ne glede na določbe točk 136, 137 in 138 bo Nadzorni organ pri proučitvi pomoči za ponudnike storitev splošnega gospodarskega pomena v težavah uporabljal določbe iz poglavja 5, ne glede na to, kdaj je bila navedena pomoč priglašena ali dodeljena.

| (140) | Kadar Nadzorni organ na podlagi odstavka 9 okvira storitev splošnega gospodarskega pomena v okviru teh smernic prouči katero koli pomoč, dodeljeno ponudniku storitev splošnega gospodarskega pomena v težavah do 31. januarja 2012, bo tako pomoč štel za združljivo z delovanjem Sporazuma EGP, če je v skladu z določbami okvira storitev splošnega gospodarskega pomena, razen odstavkov 9, 14, 19, 20, 24, 39 in 60. |
| --- | --- |

(140)

Kadar Nadzorni organ na podlagi odstavka 9 okvira storitev splošnega gospodarskega pomena v okviru teh smernic prouči katero koli pomoč, dodeljeno ponudniku storitev splošnega gospodarskega pomena v težavah do 31. januarja 2012, bo tako pomoč štel za združljivo z delovanjem Sporazuma EGP, če je v skladu z določbami okvira storitev splošnega gospodarskega pomena, razen odstavkov 9, 14, 19, 20, 24, 39 in 60.

PRILOGA I

FORMULA
   (56)
  ZA IZRAČUN NAJVIŠJEGA ZNESKA POMOČI ZA REŠEVANJE ALI ZAČASNE PODPORE ZA PRESTRUKTURIRANJE V ŠESTMESEČNEM OBDOBJU

Formula

Formula temelji na poslovnih rezultatih upravičenca (EBIT, dobičku pred obrestmi in davki), doseženih v letu pred dodelitvijo/priglasitvijo pomoči (označeno s ‚t‘). Temu znesku se ponovno doda amortizacija. Od vsote se odštejejo še spremembe v obratnih sredstvih. Spremembe v obratnih sredstvih se izračunajo kot razlika med gibljivimi sredstvi in kratkoročnimi obveznostmi (57) za zadnja zaključena obračunska obdobja. Podobno je treba jasno navesti vse določbe na ravni poslovnega rezultata, rezultat pa ne bi smel vsebovati takšnih določb.

Namen formule je ocenitev negativnega denarnega toka iz poslovanja upravičenca v letu pred uporabo pomoči (ali pred dodelitvijo pomoči v primeru nepriglašenih pomoči). S polovico tega zneska bi moral upravičenec poslovati šest mesecev. Zato se za namene točke 60 rezultat izračuna deli z dve. Za namene točke 117 je treba rezultat izračuna pomnožiti z 1,5.

Ta formula se lahko uporablja samo, če je rezultat negativen znesek. Če je rezultat izračuna pozitiven znesek, je treba predložiti podrobno razlago, ki dokazuje, da gre za podjetje v težavah v skladu z opredelitvijo v točki 20.

Primer:

| Dobiček pred obrestmi in davki (mio. EUR) | (12) |
| --- | --- |
| Amortizacija (mio. EUR) | 2 |
| Bilanca stanja (mio. EUR) | 31. december, t | 31. december, t – 1 |
| Gibljiva sredstva |
| Denarna sredstva ali njihovi ustrezniki | 10 | 5 |
| Terjatve | 30 | 20 |
| Zaloge | 50 | 45 |
| Vnaprej plačani odhodki | 20 | 10 |
| Druga gibljiva sredstva | 20 | 20 |
| Gibljiva sredstva skupaj | 130 | 100 |
| Kratkoročne obveznosti |
| Obveznosti iz poslovanja | 20 | 25 |
| Vnaprej vračunani odhodki | 15 | 10 |
| Odloženi prihodki | 5 | 5 |
| Kratkoročne obveznosti skupaj | 40 | 40 |
| Obratna sredstva | 90 | 60 |
| Spremembe v kratkoročnih sredstvih | 30 |

Dobiček pred obrestmi in davki (mio. EUR)

(12)

Amortizacija (mio. EUR)

2

Bilanca stanja (mio. EUR)

31. december, t

31. december, t – 1

Gibljiva sredstva

Denarna sredstva ali njihovi ustrezniki

10

5

Terjatve

30

20

Zaloge

50

45

Vnaprej plačani odhodki

20

10

Druga gibljiva sredstva

20

20

Gibljiva sredstva skupaj

130

100

Kratkoročne obveznosti

Obveznosti iz poslovanja

20

25

Vnaprej vračunani odhodki

15

10

Odloženi prihodki

5

5

Kratkoročne obveznosti skupaj

40

40

Obratna sredstva

90

60

Spremembe v kratkoročnih sredstvih

30

[– 12 + 2 – 30]/2 = – 20 mio. EUR.

Ker je rezultat izračuna višji od 10 milijonov EUR, se hitri postopek iz točke 121 ne sme uporabiti. Če je poleg tega v tem primeru znesek pomoči za reševanje višji od 20 milijonov EUR ali če je znesek začasne podpore za prestrukturiranje višji od 60 milijonov EUR, mora biti znesek pomoči ustrezno utemeljen s predložitvijo načrta za likvidnost, v katerem so opredeljene likvidnostne potrebe upravičenca.

PRILOGA II

OKVIREN VZOREC ZA NAČRT PRESTRUKTURIRANJA

Ta priloga določa okvirno kazalo vsebine načrta prestrukturiranja, da bodo lahko pogodbenice in Nadzorni organ čim učinkoviteje pripravili in pregledali načrte prestrukturiranja.

Spodaj navedene informacije ne posegajo v podrobnejše zahteve iz smernic glede vsebine načrta prestrukturiranja in drugih zadev, ki jih mora zadevna pogodbenica dokazati.

| 1. | Opis upravičenca |
| --- | --- |

1.

Opis upravičenca

| 2. | Opis trga ali trgov, na katerem ali katerih posluje upravičenec |
| --- | --- |

2.

Opis trga ali trgov, na katerem ali katerih posluje upravičenec

| 3. | Prikaz socialnih težav, ki naj bi jih pomoč preprečila, ali nedelovanja trga, ki naj bi ga obravnavala, ter primerjava z verjetnim alternativnim scenarijem, ki ne vključuje državne pomoči, pri čemer ta primerjava dokazuje, da v primeru alternativnega scenarija želenega cilja ali ciljev ne bi bilo mogoče doseči ali pa bi jih bilo mogoče doseči le delno |
| --- | --- |

3.

Prikaz socialnih težav, ki naj bi jih pomoč preprečila, ali nedelovanja trga, ki naj bi ga obravnavala, ter primerjava z verjetnim alternativnim scenarijem, ki ne vključuje državne pomoči, pri čemer ta primerjava dokazuje, da v primeru alternativnega scenarija želenega cilja ali ciljev ne bi bilo mogoče doseči ali pa bi jih bilo mogoče doseči le delno

| 4. | Opis virov težav upravičenca (vključno z oceno vloge vseh pomanjkljivosti v poslovnem modelu upravičenca ali sistemu vodenja podjetja pri povzročitvi navedenih težav ter obsega, v katerem bi se bilo težavam mogoče izogniti z ustreznimi in pravočasnimi ukrepi vodstva) ter analiza prednosti, pomanjkljivosti, priložnosti in nevarnosti (SWOT) |
| --- | --- |

4.

Opis virov težav upravičenca (vključno z oceno vloge vseh pomanjkljivosti v poslovnem modelu upravičenca ali sistemu vodenja podjetja pri povzročitvi navedenih težav ter obsega, v katerem bi se bilo težavam mogoče izogniti z ustreznimi in pravočasnimi ukrepi vodstva) ter analiza prednosti, pomanjkljivosti, priložnosti in nevarnosti (SWOT)

| 5. | Opis možnih načrtov za odpravo težav upravičenca ter primerjava navedenih načrtov v smislu zahtevanega zneska državne pomoči in predvidenih rezultatov navedenih načrtov |
| --- | --- |

5.

Opis možnih načrtov za odpravo težav upravičenca ter primerjava navedenih načrtov v smislu zahtevanega zneska državne pomoči in predvidenih rezultatov navedenih načrtov

| 6. | Opis posredovanja države, podrobnosti o vsakem državnem ukrepu (vključno z obliko, zneskom in nadomestilom za vsak ukrep) ter dokaz, da so izbrani instrumenti državne pomoči ustrezni za reševanje zadevnih težav |
| --- | --- |

6.

Opis posredovanja države, podrobnosti o vsakem državnem ukrepu (vključno z obliko, zneskom in nadomestilom za vsak ukrep) ter dokaz, da so izbrani instrumenti državne pomoči ustrezni za reševanje zadevnih težav

| 7. | Opis postopka za izvajanje izbranega načrta, da bi se obnovila dolgoročna sposobnost preživetja upravičenca v razumnem časovnem okviru (načeloma največ tri leta), vključno s časovnim razporedom ukrepov in izračunom stroškov vsakega ukrepa |
| --- | --- |

7.

Opis postopka za izvajanje izbranega načrta, da bi se obnovila dolgoročna sposobnost preživetja upravičenca v razumnem časovnem okviru (načeloma največ tri leta), vključno s časovnim razporedom ukrepov in izračunom stroškov vsakega ukrepa

| 8. | Poslovni načrt z opredelitvijo finančnih napovedi za naslednjih pet let in dokazom o obnovi dolgoročne sposobnosti preživetja |
| --- | --- |

8.

Poslovni načrt z opredelitvijo finančnih napovedi za naslednjih pet let in dokazom o obnovi dolgoročne sposobnosti preživetja

| 9. | Dokaz obnove sposobnosti preživetja na podlagi izhodiščnega in neugodnega scenarija, predstavitev in utemeljitev na podlagi tržne raziskave uporabljenih predpostavk in analiza občutljivosti |
| --- | --- |

9.

Dokaz obnove sposobnosti preživetja na podlagi izhodiščnega in neugodnega scenarija, predstavitev in utemeljitev na podlagi tržne raziskave uporabljenih predpostavk in analiza občutljivosti

| 10. | Predlagani ukrepi za lastni prispevek in porazdelitev bremena |
| --- | --- |

10.

Predlagani ukrepi za lastni prispevek in porazdelitev bremena

| 11. | Predlagani ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence |
| --- | --- |

11.

Predlagani ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence

---

(1)  Te smernice so skladne s Smernicami Evropske komisije o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah, ki so bile sprejete 9. julija 2014 (UL C 249, 31.7.2014, str. 1).

1

(2)  Odločba št. 4/94/COL (UL L 231, 3.9.1994, str. 1, in Dopolnilo EGP št. 32, 3.9.1994, str. 1). Veljavnost teh smernic je bila prvič podaljšana do 31. decembra 1998, nato pa do 31. decembra 1999.

2

(3)  Odločba št. 329/99/COL (UL L 274, 26.10.2000, str. 1, in Dopolnilo EGP št. 48, 26.10.2000, str. 14).

3

(4)  Odločba št. 305/04/COL (UL L 107, 28.4.2005, str. 28, in Dopolnilo EGP št. 21, 28.4.2005, str. 1).

4

(5)  Odločba št. 433/09/COL (UL L 48, 25.2.2010, str. 27, in Dopolnilo EGP št. 9, 25.2.2010, str. 12).

5

(6)  Odločba št. 438/12/COL (UL L 190, 11.7.2013, str. 91, in Dopolnilo EGP št. 40, 11.7.2013, str. 15).

6

(7)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Posodobitev področja državnih pomoči EU (COM(2012) 209 final).

7

(8)  Sporočilo Komisije: EVROPA 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (COM(2010) 2020 final).

8

(9)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru: Novi evropski pristop k poslovnemu neuspehu in insolventnosti (COM(2012) 742 final). Glej tudi Priporočilo Komisije z dne 12. marca 2014 o novem pristopu k poslovnemu neuspehu in insolventnosti (C(2014) 1500 final), zlasti uvodno izjavo 12.

9

(10)  V teh smernicah imajo pojmi ‚MSP‘, ‚malo podjetje‘ in ‚srednje podjetje‘ pomen, kot jim ga dodeljuje Priporočilo Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36). Smernice Nadzornega organa o pomoči za mikro, mala in srednja podjetja (MSP), ki so bile sprejete z Odločbo 94/06/COL (UL L 36, 5.2.2009, str. 62), vključujejo opredelitev iz Priporočila Komisije. ‚Veliko podjetje‘ pomeni podjetje, ki ni MSP.

10

(11)  V teh smernicah so v izogib diskriminaciji med javnim in zasebnim lastništvom podjetij ‚manjša podjetja v državni lasti‘ gospodarske enote, ki lahko samostojno odločajo in bi se uvrstila med mala ali srednja podjetja v skladu s Priporočilom 2003/361/ES, če ne bi 25 % ali več kapitala ali glasovalnih pravic neposredno ali posredno, skupaj ali posamezno nadziral eden ali več javnih organov.

11

(12)  Sklep Sveta 2010/787/EU z dne 10. decembra 2010 o državnih pomočeh za lažje zaprtje nekonkurenčnih premogovnikov (UL L 336, 21.12.2010, str. 24).

12

(13)  UL L 336, 21.12.2010, str. 24.

13

(14)  Uredba Sveta (ES) št. 1407/2002 z dne 23. julija 2002 o državni pomoči za premogovništvo (UL L 205, 2.8.2002, str. 1).

14

(15)  Odločba Komisije št. 3632/93/ESPJ z dne 28. decembra 1993 o določitvi pravil Skupnosti za državno pomoč za premogovništvo (UL L 329, 30.12.1993, str. 12).

15

(16)  Glej odločitve Komisije v zadevah N 175/10 – Slovenija, SA 33013 – Poljska, N 708/07 – Nemčija, SA 33033 – Romunija in SA 33861 – Madžarska.

16

(17)  Kot je opredeljeno v Sklepu 2010/787/EU.

17

(18)  Kot je opredeljeno v Prilogi II k Smernicam o regionalni državni pomoči za obdobje 2014–2020, Odločba št. 407/13/COL (UL L 166, 5.6.2014, str. 44, in Dopolnilo EGP št. 33, 5.6.2014, str. 1).

18

(19)  Smernice o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. decembra 2013 dalje (v nadaljnjem besedilu: Smernice o bančništvu), Odločba št. 464/13/COL (UL L 264, 4.9.2014, str. 6).

19

(20)  Posebna tovrstna pravila obstajajo za sektor železniškega tovornega prometa – glej Smernice o državnih pomočeh za prevoznike v železniškem prometu, Odločba št. 788/08/COL (UL L 105, 21.4.2011, str. 32, in Dopolnilo EGP št. 23, 21.4.2011, str. 1).

20

(21)  To zlasti velja za vrste podjetij, navedene v Prilogi I k Direktivi 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (UL L 182, 29.6.2013, str. 19).

21

(22)  Kadar je ustrezno, ‚delniški kapital‘ vključuje vse kapitalske rezerve.

22

(23)  To zlasti velja za vrste podjetij, navedene v Prilogi II k Direktivi 2013/34/EU.

23

(24)  Za določitev, ali je podjetje neodvisno ali del skupine, se upoštevajo merila iz Priloge I k Priporočilu 2003/361/ES.

24

(25)  Sodišče je v sodbi v zadevi C-241/94, Francija proti Komisiji, EU:C:1996:353 (Kimberly Clark Sopalin), potrdilo, da diskrecijski sistem financiranja iz Nacionalnega sklada za zaposlovanje s strani francoskih organov lahko povzroči, da so določena podjetja v boljšem položaju kot druga, in zato pomeni pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Sodišče ni podvomilo o sklepu Komisije, da je pomoč združljiva z notranjim trgom.

25

Francija proti Komisiji

(26)  V izogib nejasnosti: to pogodbenicam ne preprečuje, da bi posamično priglasile pomoč MSP in manjšim podjetjem v državni lasti. V takih primerih bo Nadzorni organ ocenil pomoč v okviru načel, določenih v teh smernicah.

26

(27)  Glej na primer zadevo C-156/98, Nemčija proti Komisiji, EU:C:2000:467, odstavek 78, in zadevo C-333/07, Régie Networks proti Rhone Alpes Bourgogne, EU:C:2008:764, odstavke 94–116.

27

Nemčija proti Komisiji

Régie Networks

Rhone Alpes Bourgogne

(28)  Okviren vzorec za načrt prestrukturiranja je določen v Prilogi II.

28

(29)  Pravila za veljavne obrestne mere: referenčne obrestne mere in diskontne stopnje (v nadaljnjem besedilu: smernice o referenčnih obrestnih merah), Odločba št. 788/08/COL.

29

(30)  V izogib nejasnosti se opomba v zvezi z nadomestilom za pomoč za reševanje k preglednici razlik pri posojilih iz navedenega sporočila ne uporablja za pomoč, ki se oceni v skladu s temi smernicami.

30

(31)  Ta prispevek ne sme vključevati nikakršne pomoči. To pa ne velja, če ima posojilo na primer subvencionirano obrestno mero ali ga podpira državno jamstvo, ki vsebuje elemente pomoči.

31

(32)  Glej na primer sklep Komisije v zadevi SA.32698, Air Åland.

32

(33)  Zato bo treba v času zagotovitve pomoči opredeliti bilanco stanja podjetja.

33

(34)  V zvezi z nepriglašeno pomočjo bo Nadzorni organ v svoji oceni upošteval možnost, da bi lahko bila tudi kakšna druga pomoč, ki ni pomoč za reševanje ali prestrukturiranje, označena za združljivo z delovanjem Sporazuma EGP.

34

(35)  Nepredvidljive okoliščine so tiste, ki jih vodstvo upravičenca v času oblikovanja načrta prestrukturiranja na noben način ni moglo predvideti in ki niso nastale zaradi malomarnosti ali napak vodstva upravičenca ali odločitev skupine, ki ji upravičenec pripada.

35

(36)  Glej združeni zadevi Italija in SIM 2 Multimedia proti Komisiji, C-328/99 in C-399/00, EU:C:2003:252; združene zadeve T-415/05, T-416/05 in T-423/05, Grčija in druge proti Komisiji, EU:T:2010:386; zadevo T-123/09, Ryanair proti Komisiji, EU:T:2012:164 (potrjeno na pritožbeni stopnji s strani Sodišča Evropske unije v zadevi C-287/12 P, EU:C:2013:395).

36

Italija in SIM 2 Multimedia proti Komisiji

Grčija in druge proti Komisiji

Ryanair proti Komisiji

(37)  Možna je na primer prodaja portfelja ali posameznih sredstev, ki pa mora biti opravljena v bistveno krajšem času kot prodaja podjetja v okviru rednega poslovanja, zlasti kadar je treba to podjetje najprej izločiti iz večjega subjekta.

37

(38)  V zvezi s tem lahko Nadzorni organ upošteva tudi, ali je upravičenec srednje ali veliko podjetje.

38

(39)  Upoštevane bodo zlasti stopnja koncentracije, omejitve zmogljivosti, raven donosnosti ter ovire za vstop in širjenje.

39

(40)  Protokol 3 k Sporazumu med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (v nadaljnjem besedilu: Protokol 3).

40

(41)  Zadeva C-355/95 P, Textilwerke Deggendorf proti Komisiji in drugim, EU:C:1997:241.

41

Textilwerke Deggendorf proti Komisiji in drugim

(42)  Izjema so poslovne skrivnosti in druge zaupne informacije v ustrezno utemeljenih primerih in za katere se uporablja soglasje Nadzornega organa (poglavje o poklicni skrivnosti v odločbah o državni pomoči, Odločba št. 15/04/COL (UL L 154, 8.6.2006, str. 27, in Dopolnilo EGP št. 29, 8.6.2006, str. 1)).

42

(43)  Znesek, ki se objavi, je najvišja dovoljena davčna ugodnost in ne letno odšteti znesek (npr. v okviru davčne olajšave se objavi najvišja dovoljena davčna olajšava, ne pa dejanski znesek, ki lahko temelji na obdavčljivih dohodkih in se vsako leto spreminja).

43

(44)  Te informacije se objavijo v šestih mesecih od datuma dodelitve (oziroma v primeru pomoči v obliki davčne ugodnosti v enem letu od roka za napoved za odmero davka). Če je pomoč nezakonita, bodo morale pogodbenice zagotoviti naknadno objavo teh informacij v vsaj 6 mesecih od datuma odločbe Nadzornega organa. Informacije morajo biti na voljo v formatu, ki omogoča iskanje, izpis in enostavno spletno objavo podatkov, na primer v formatu CSV ali XML.

44

(45)  Objava informacij o pomoči, dodeljeni pred 1. julijem 2016, oziroma – v primeru davčne pomoči – objava pomoči, ki je zahtevana ali odobrena pred 1. julijem 2016, ni obvezna.

45

(46)  Okvir za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve (v nadaljnjem besedilu: okvir storitev splošnega gospodarskega pomena), Odločba št. 12/12/COL (UL L 161, 13.6.2013, str. 12, in Dopolnilo EGP št. 34, 13.6.2013, str. 1).

46

(47)  Uporaba pravil o državni pomoči za nadomestilo, dodeljeno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (v nadaljnjem besedilu: odločba o storitvah splošnega gospodarskega pomena), Odločba št. 12/12/COL.

47

(48)  Uredba (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza ter o razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 1191/69 in št. 1107/70 (UL L 315, 3.12.2007, str. 1), kot je vključena v točko 4(a) Priloge XIII k Sporazumu EGP s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 85/2008 (UL L 280, 23.10.2008, str. 20, in Dopolnilo EGP št. 64, 23.10.2008, str. 13).

48

(49)  Uredba (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti (UL L 293, 31.10.2008, str. 3), členi 16, 17 in 18, kot je vključena v točko 64(a) Priloge XIII k Sporazumu EGP s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 90/2011 (UL L 262, 6.10.2011, str. 62, in Dopolnilo EGP št. 54, 6.10.2011, str. 78).

49

(50)  Smernice o državni pomoči letališčem in letalskim prevoznikom, Odločba št. 216/14/COL.

50

(51)  Uredba Sveta (EGS) št. 3577/92 z dne 7. decembra 1992 o uporabi načela prostega pretoka storitev v pomorskem prometu med državami članicami (UL L 364, 12.12.1992, str. 7), kot je vključena v točko 53(a) Priloge XIII k Sporazumu EGP s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 70/1997 (UL L 30, 5.2.1998, str. 42, in Dopolnilo EGP št. 5, 5.2.1998, str. 175).

51

(52)  Smernice o državnih pomočeh za pomorski promet, Odločba št. 62/04/COL (UL L 240, 13.9.2007, str. 9, in Dopolnilo EGP št. 43, 13.9.2007, str. 1).

52

(53)  V poglavju 6 ‚MSP‘ vključuje manjša podjetja v državni lasti.

53

(54)  V izogib nejasnosti se opomba v zvezi z nadomestilom za pomoč za reševanje k preglednici razlik pri posojilih iz navedenega sporočila, ne uporablja za pomoč, ki se oceni v skladu s temi smernicami.

54

(55)  Takšno skupno metodologijo lahko zagotovi Nadzorni organ.

55

(56)  Dobičku pred obrestmi in davki (EBIT) je treba dodati amortizacijo v istem obdobju in spremembe v obratnih sredstvih v obdobju dveh let (leto pred uporabo in leto pred tem), rezultat pa nato deliti z dve, da se določi znesek za šest mesecev.

56

(57)  Gibljiva sredstva: likvidna sredstva, terjatve (obveznosti strank in dolžnikov), druga gibljiva sredstva in vnaprej plačani izdatki, zaloge. Kratkoročne obveznosti: finančni dolg, obveznosti (do dobaviteljev in upnikov) in druge kratkoročne obveznosti, odloženi prihodki, druge pasivne časovne razmejitve, davčne obveznosti.

57

---