# Službeni list C 323/2015

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 323 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Svezak 58.1. listopada 2015. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 323

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Svezak 58.1. listopada 2015.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | II   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2015/C 323/01 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.7733 – Tokio Marine/HCC) (
  1
  ) | 1 |
| 2015/C 323/02 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.7735 – Fosun/BHF-KB) (
  1
  ) | 1 |
| 2015/C 323/03 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.7712 – KSPG/Hasco/Cosmo/JV) (
  1
  ) | 2 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

II   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2015/C 323/01

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.7733 – Tokio Marine/HCC) (
  1
  )

1

1

2015/C 323/02

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.7735 – Fosun/BHF-KB) (
  1
  )

1

1

2015/C 323/03

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.7712 – KSPG/Hasco/Cosmo/JV) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2015/C 323/04 | Tečajna lista eura | 3 |
| | Službenički sud Europske unije |
| 2015/C 323/05 | Kriteriji dodjele predmeta vijećima | 4 |

IV   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2015/C 323/04

Tečajna lista eura

3

Službenički sud Europske unije

2015/C 323/05

Kriteriji dodjele predmeta vijećima

4

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM ZAJEDNIČKE TRGOVINSKE POLITIKE |
| | Europska komisija |
| 2015/C 323/06 | Obavijest gospodarskim subjektima – Novi krug zahtjeva za suspenziju autonomnih pristojbi Zajedničke carinske tarife za određene industrijske i poljoprivredne proizvode | 5 |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2015/C 323/07 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.7788 – Ardian/Electricité de France/Géosel) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 6 |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2015/C 323/08 | Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 7 |
| 2015/C 323/09 | Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 11 |

V   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM ZAJEDNIČKE TRGOVINSKE POLITIKE

Europska komisija

2015/C 323/06

Obavijest gospodarskim subjektima – Novi krug zahtjeva za suspenziju autonomnih pristojbi Zajedničke carinske tarife za određene industrijske i poljoprivredne proizvode

5

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2015/C 323/07

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.7788 – Ardian/Electricité de France/Géosel) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

6

DRUGI AKTI

Europska komisija

2015/C 323/08

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

7

2015/C 323/09

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

11

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 1.10.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 323/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 323/1

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.7733 – Tokio Marine/HCC)

(Tekst značajan za EGP)

(2015/C 323/01)

Dana 9. rujna 2015. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32015M7733. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32015M7733. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 1.10.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 323/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 323/1

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.7735 – Fosun/BHF-KB)

(Tekst značajan za EGP)

(2015/C 323/02)

Dana 15. rujna 2015. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na web-mjestu Komisije posvećenom tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na web-mjestu Komisije posvećenom tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na web-mjestu EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32015M7735. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na web-mjestu EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32015M7735. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 1.10.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 323/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 323/2

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.7712 – KSPG/Hasco/Cosmo/JV)

(Tekst značajan za EGP)

(2015/C 323/03)

Dana 25. rujna 2015. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskim stranicama Komisije posvećenima tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim, po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskim stranicama Komisije posvećenima tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim, po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskim stranicama EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32015M7712. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskim stranicama EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32015M7712. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 1.10.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 323/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 323/3

---

Tečajna lista eura (1)

30. rujna 2015.

(2015/C 323/04)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1203 |
| JPY | japanski jen | 134,69 |
| DKK | danska kruna | 7,4598 |
| GBP | funta sterlinga | 0,73850 |
| SEK | švedska kruna | 9,4083 |
| CHF | švicarski franak | 1,0915 |
| ISK | islandska kruna | |
| NOK | norveška kruna | 9,5245 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 27,187 |
| HUF | mađarska forinta | 313,45 |
| PLN | poljski zlot | 4,2448 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,4176 |
| TRY | turska lira | 3,3903 |
| AUD | australski dolar | 1,5939 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5034 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,6824 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7568 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5921 |
| KRW | južnokorejski von | 1 328,27 |
| ZAR | južnoafrički rand | 15,4984 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,1206 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,6445 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 347,81 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9237 |
| PHP | filipinski pezo | 52,347 |
| RUB | ruski rubalj | 73,2416 |
| THB | tajlandski baht | 40,712 |
| BRL | brazilski real | 4,4808 |
| MXN | meksički pezo | 18,9768 |
| INR | indijska rupija | 73,4805 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1203

JPY

japanski jen

134,69

DKK

danska kruna

7,4598

GBP

funta sterlinga

0,73850

SEK

švedska kruna

9,4083

CHF

švicarski franak

1,0915

ISK

islandska kruna

NOK

norveška kruna

9,5245

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

27,187

HUF

mađarska forinta

313,45

PLN

poljski zlot

4,2448

RON

rumunjski novi leu

4,4176

TRY

turska lira

3,3903

AUD

australski dolar

1,5939

CAD

kanadski dolar

1,5034

HKD

hongkonški dolar

8,6824

NZD

novozelandski dolar

1,7568

SGD

singapurski dolar

1,5921

KRW

južnokorejski von

1 328,27

ZAR

južnoafrički rand

15,4984

CNY

kineski renminbi-juan

7,1206

HRK

hrvatska kuna

7,6445

IDR

indonezijska rupija

16 347,81

MYR

malezijski ringit

4,9237

PHP

filipinski pezo

52,347

RUB

ruski rubalj

73,2416

THB

tajlandski baht

40,712

BRL

brazilski real

4,4808

MXN

meksički pezo

18,9768

INR

indijska rupija

73,4805

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

Službenički sud Europske unije

| 1.10.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 323/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 323/4

---

Kriteriji dodjele predmeta vijećima

(2015/C 323/05)

Službenički je sud, sukladno članku 4. Priloga I. Statutu Suda i članku 13. stavku 2. svojeg poslovnika, odlučio 11. rujna 2015. da se po podnošenju tužbe predmeti uzastopce dodjeljuju prvom, drugom i trećem vijeću, prema redoslijedu kojim su urudžbirani u Tajništvu, ne dovodeći u pitanje upućivanja predmeta punom sastavu suda ili sucu pojedincu.

Predsjednik Službeničkog suda može odstupiti od prethodnih pravila dodjele zbog povezanosti ili radi osiguranja ujednačene i usklađene raspodjele opterećenosti u okvirima Službeničkog suda.

Predsjednik Službeničkog suda može zbog istih razloga, nakon savjetovanja sa zainteresiranim sucima i prije nego što je podneseno prethodno izvješće iz članka 58. Poslovnika Službeničkog suda, odlučiti da se provede nova dodjela predmeta u kojima se vodi postupak.

---

V Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM ZAJEDNIČKE TRGOVINSKE POLITIKE

Europska komisija

| 1.10.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 323/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 323/5

---

Obavijest gospodarskim subjektima – Novi krug zahtjeva za suspenziju autonomnih pristojbi Zajedničke carinske tarife za određene industrijske i poljoprivredne proizvode

(2015/C 323/06)

Gospodarski subjekti obavještavaju se da je Komisija primila zahtjeve u skladu s upravnim postupcima predviđenima u Komunikaciji Komisije o autonomnim tarifnim suspenzijama i kvotama (2011/C 363/02) (1) za krug u srpnju 2016.

Popis proizvoda za koje se zahtijeva suspenzija pristojbi dostupan je na tematskim web-stranicama Komisije (Europa) o carinskoj uniji (2).

Gospodarski subjekti također se obavještavaju da je kao rok do kojeg se posredstvom nadležnih nacionalnih uprava Komisiji mogu dostaviti primjedbe u odnosu na nove zahtjeve određen 11. prosinca 2015., dan za koji je zakazan drugi sastanak Skupine za gospodarska tarifna pitanja.

Zainteresiranim subjektima savjetuje se da redovito provjeravaju navedeni popis kako bi bili obaviješteni o statusu zahtjevâ.

Više informacija o postupku autonomnih tarifnih suspenzija nalazi se na web-stranicama Europa:

http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/suspensions/index_en.htm.

---

(1)  SL C 363, 13.12.2011., str. 6.

(2)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/susp/susp_home.jsp?Lang=en

---

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 1.10.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 323/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 323/6

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.7788 – Ardian/Electricité de France/Géosel)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2015/C 323/07)

| 1. | Dana 22. rujna 2015. Komisija je zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) kojom poduzetnici Ardian France SAS („Ardian”, Francuska) i Electricité de France SA („EDF”, Francuska) kupnjom udjela neizravno stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad poduzetnikom Géosel Manosque SAS („Géosel”, Francuska). |
| --- | --- |

1.

Dana 22. rujna 2015. Komisija je zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) kojom poduzetnici Ardian France SAS („Ardian”, Francuska) i Electricité de France SA („EDF”, Francuska) kupnjom udjela neizravno stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad poduzetnikom Géosel Manosque SAS („Géosel”, Francuska).

| 2. | Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:
  —   Ardian: djelatnosti nabavljanja privatnog vlasničkog kapitala i upravljanja imovinom u svijetu u vezi s, među ostalim, sektorima zdravstvene zaštite, infrastrukture, energetike, potrošačke robe i novih tehnologija,
  —   EDF: proizvodnja i veleprodajna opskrba električnom energijom, prijenos, distribucija i maloprodajna opskrba električnom energijom, pružanje drugih usluga povezanih s električnom energijom te veleprodaja i maloprodaja prirodnog plina,
  —   Géosel: podzemno skladištenje i prijevoz ugljikovodika u Francuskoj. |
| --- | --- |

2.

Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:

—   Ardian: djelatnosti nabavljanja privatnog vlasničkog kapitala i upravljanja imovinom u svijetu u vezi s, među ostalim, sektorima zdravstvene zaštite, infrastrukture, energetike, potrošačke robe i novih tehnologija,

—   EDF: proizvodnja i veleprodajna opskrba električnom energijom, prijenos, distribucija i maloprodajna opskrba električnom energijom, pružanje drugih usluga povezanih s električnom energijom te veleprodaja i maloprodaja prirodnog plina,

—   Géosel: podzemno skladištenje i prijevoz ugljikovodika u Francuskoj.

| 3. | Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim, konačna odluka još nije donesena. U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz te Obavijesti. |
| --- | --- |

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim, konačna odluka još nije donesena. U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz te Obavijesti.

| 4. | Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.
  Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Komisiji, uz naznaku referentnog broja M.7788 – Ardian/Electricité de France/Géosel, telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom na sljedeću adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Komisiji, uz naznaku referentnog broja M.7788 – Ardian/Electricité de France/Géosel, telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom na sljedeću adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

---

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 1.10.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 323/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 323/7

---

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2015/C 323/08)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

JEDINSTVENI DOKUMENT

„DALMATINSKI PRŠUT”

EU br.: HR-PGI-0005-01205-3.3.2014.

ZOI ( ) ZOZP ( X )

1.   Naziv

„Dalmatinski pršut”

2.   Država članica ili treća zemlja

Država članica ili treća zemlja

Hrvatska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Razred 1.2. Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Dalmatinski pršut” je trajni suhomesnati proizvod proizveden od svinjskog buta s kosti, kožom i potkožnim masnim tkivom.

„Dalmatinski pršut” ne sadrži nikakve dodatke (nitrite, nitrate, kalijev sorbat, askorbinsku i propionsku kiselinu) osim morske soli.

„Dalmatinski pršut” posjeduje slijedeća senzorska svojstva:

(a)   vanjski izgled: bez pukotina, zarezotina i visećih dijelova mišića i kože, te bez velikih nabora na koži;

vanjski izgled

(b)   presjek: potkožno masno tkivo je bijele do ružičasto-bijele boje, a mišićno tkivo jednolične crvene do svijetlocrvene boje;

presjek

(c)   miris: na fermentirano, usoljeno, suho i dimljeno svinjsko meso, bez stranih mirisa (katran, nafta, svježe meso, mokra ili suha trava); miris dima je blago izražen;

miris

(d)   okus: blago slankast do slan;

okus

(e)   žvakaća konzistencija: mekana.

žvakaća konzistencija

„Dalmatinski pršut” posjeduje slijedeća kemijska svojstva:

| (a) | sadržaj vode 40 do 55 %; |
| --- | --- |

(a)

sadržaj vode 40 do 55 %;

| (b) | aktivnost vode (aw) ispod 0,93; |
| --- | --- |

(b)

aktivnost vode (aw) ispod 0,93;

| (c) | sadržaj soli (NaCl) 4,5 do 7,5 %. |
| --- | --- |

(c)

sadržaj soli (NaCl) 4,5 do 7,5 %.

Masa „Dalmatinskog pršuta” u trenutku stavljanja na tržište iznosi najmanje 6,5 kg, a njegova starost je, računajući od dana početka prerade, najmanje 12 mjeseci.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

„Dalmatinski pršut” proizvodi se od svježih butova s kosti dobivenih od svinja koje su potomci komercijalnih mesnih pasmina, križanaca ili linija odnosno njihovih križanaca u bilo kojoj kombinaciji.

Masa obrađenog buta iznosi najmanje 11 kg.

Kvaliteta mesa: na svježem butu ne smije biti vidljivih znakova traumatskih procesa. Meso buta je crvenkasto-ružičaste boje, kompaktne strukture i suhe površine (RFN).

Zabranjena je uporaba blijedog, mekanog i vodenastog mesa – BMV (PSE) ili tamnog, suhog i tvrdog mesa – TST (DFD), odnosno mesa normalne boje, ali mekog i vodenastog (RSE) te mesa koje je čvrsto i nije vodenasto, ali je blijede boje (PFN).

Vrijednost pH, u trenutku ulaska buta u pršutanu, mjerena u području poluopnastog mišića (m. semimembranosus), iznosi između 5,5 i 6,1.

Prekrivenost slaninom: debljina slanine s kožom na vanjskom dijelu svježeg obrađenog buta, mjereno okomito ispod glave bedrene kosti, iznosi najmanje 15 mm.

Na obodu cijelog buta prekrivenost mašću je takva da onemogućava odvajanje kože od mišića koji se nalaze ispod nje.

Temperatura mesa: u trenutku ulaska u pršutanu unutarnja temperatura buta iznosi između 1 i 4 °C.

Svježi butovi se u fazama skladištenja i transporta čuvaju na temperaturi u rasponu od 1 do 4 °C. Zamrzavanje butova nije dozvoljeno.

Vrijeme od klanja svinja do početka soljenja buta ne smije biti kraće od 24 ni dulje od 96 sati.

3.4.   Posebni koraci u proizvodnji koji se moraju provesti u identificiranom zemljopisnom području

Posebni koraci u proizvodnji koji se moraju provesti u identificiranom zemljopisnom području

Sve faze proizvodnje „Dalmatinskog pršuta”, počevši od soljenja svježeg buta, njegovog prešanja i dimljenja te sušenja i zrenja pršuta, moraju se odvijati unutar zemljopisnog područja iz točke 4.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Po završetku faze zrenja, na kožu pršuta nanosi se vrući žig koji sadrži zajednički znak proizvoda i šifru proizvođača koja je istovjetna kontrolnom veterinarskom broju objekta.

Prilikom stavljanja na tržište „Dalmatinski pršut” mora biti označen nazivom proizvoda i zajedničkim znakom proizvoda. Naziv proizvoda „Dalmatinski pršut” mora biti čitljiv i neizbrisiv te mora veličinom, vrstom i bojom slova (tipografijom) biti jasnije istaknut u odnosu na bilo koji drugi navod.

Pravo na uporabu zajedničkog znaka, pod jednakim uvjetima, imaju svi korisnici oznake koji na tržište stavljaju proizvod koji je sukladan specifikaciji proizvoda.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Sažeta definicija zemljopisnog područja

Proizvodnja „Dalmatinskog pršuta” je unutar područja Dalmacije. Sjevernu granicu čine Grad Novalja, Općina Kolan, Grad Pag, Općina Starigrad, Općina Jasenice, Grad Obrovac, Općina Ervenik i Grad Knin; istočnu granicu čine državne granice s Bosnom i Hercegovinom i Crnom Gorom; južnu i zapadnu granicu čini morska državna granica s Republikom Italijom.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost „Dalmatinskog pršuta” sa zemljopisnim područjem u kojem se proizvodi temelji se na njegovim svojstvima koja proizlaze iz tradicionalnog načina proizvodnje, ali i na ugledu koji ovaj regionalni proizvod ima na nacionalnoj razini.

Posebnost područja

Posebnost područja

Prirodni čimbenici

Prirodni čimbenici

Dalmatinski pršut se proizvodi na cijelom zemljopisnom području Dalmacije koje obuhvaća najdulji i najveći dio hrvatskog primorja duž jadranskog mora. Sastoji se od otočnog i obalnog dijela te submediteranske unutrašnjosti. Obala, otoci i planine u zaleđu pružaju se uglavnom usporedno u smjeru sjeverozapad-jugoistok. Reljef je u unutrašnjosti planinski i ima tipične krške oblike.

Klima na području Dalmacije je sredozemna s toplim i suhim ljetima te blagim i vlažnim zimama. Srednja zimska temperatura kreće se 3,6 do 9,0 °C, a srednja ljetna varira između 24,7 i 25,3 °C. Relativna vlažnost zraka tijekom godine varira od 56 do 76 %. Jedna od značajnih klimatskih karakteristika za ovo područje jest suh i hladan vjetar pod nazivom „bura” koji učestalo puše u zimskom razdoblju, a godišnje u prosjeku puše oko 130 dana. Zajedničkim djelovanjem navedenih klimatskih čimbenika stvaraju se uvjeti koji pogoduju sušenju i zrenju „Dalmatinskog pršuta”.

Ljudski čimbenici

Ljudski čimbenici

Zahvaljujući lako dostupnoj morskoj soli i pogodnoj klimi, Dalmatinci su od starih Rimljana vrlo brzo usvojili vještine konzerviranja svinjskog mesa soljenjem i sušenjem. Od tada pa do današnjih dana vještina proizvodnje pršuta prenosila se iz generacije u generaciju, te se s vremenom razvio postupak proizvodnje koji se smatra tradicionalnim za područje Dalmacije.

Poznavanje tradicionalnih vještina utječe na sve faze proizvodnje „Dalmatinskog pršuta”. Dalmatinski pršutari izabiru šunke od kvalitetnog mesa, čija masa iznosi najmanje 11 kg, a debljina slanine s kožom najmanje 15 mm. Prije soljenja masažom istisnu zaostalu krv iz cijelog buta, a osobito iz femoralne arterije, kako zaostala krv ne bi uzrokovala kvarenje u fazi sušenja i zrenja. Umijeće pršutara dolazi do izražaja i u određivanju duljine trajanja soljenja i prešanja koja ovisi o prije svega o masi pršuta.

Posebna pozornost pridaje se načinu i duljini dimljenja te izboru drva. Naime, „Dalmatinski pršut” se u početku prvenstveno konzervirao soljenjem, odnosno sušenjem, a ne dimljenjem. Tada se dimljenje u fazi sušenja „Dalmatinskog pršuta” koristilo prvenstveno radi rastjerivanja vlage u doba kišnog i vlažnog vremena, a provodilo se pored ognjišta u starim kuhinjama i u sušnicama koje su imale propusne krovove. Čim bi se vrijeme promijenilo i zapuhala bura, „Dalmatinski pršuti” su se iznosili iz kuhinja i sušnica na zrak.

Proizvođači „Dalmatinskog pršuta” su spoznali da se dimljeno meso još bolje čuva i konzervira zbog antioksidativnog i baketricidnog djelovanja dima te su zbog toga pršute dimili i u doba kada, zbog suhog vremena, butove nije bilo potrebno vješati pored ognjišta. U današnjem postupku proizvodnje „Dalmatinskog pršuta” dim gubi svoju funkciju konzerviranja, ali se i dalje koristi jer „Dalmatinskom pršutu” daje onu svojstvenu i prepoznatljivu aromu dimljenog suhog svinjskog mesa. Danas se dimljenje obavlja posebnim proizvodnim postupkom uporabom hladnog dima dobivenog izgaranjem tvrdog drva ili piljevine graba (Carpinus sp.), hrasta (Quercus sp.) ili bukve (Fagus sp.) koji su se tradicionalno koristili kao ogrjevno drvo u domaćinstvima u tom području.

Posebnost proizvoda

Posebnost proizvoda

Posebne osobine „Dalmatinskog pršuta” očituju se prvenstveno u njegovim senzorskim svojstvima koja su posljedica načina njegove pripreme.

Karakteristično senzorsko svojstvo „Dalmatinskog pršuta” je miris u kojem se uz fermentirano, suho svinjsko meso može prepoznati i blaga aroma dima. Istraživanjima je utvrđeno da postoje razlike u sastavu hlapivih sastojaka između „Dalmatinskog pršuta” i šest pršuta porijeklom iz južnoeuropskih zemalja, a najveća se razlika očituje u prisutnosti fenola (gvajakol, fenol, o i m-krezol, 2,5- i 2,6-ksilenol, 2,6-dimetoksifenol) u svim uzorcima „Dalmatinskog pršuta”. S obzirom da se u postupku proizvodnje drugih analiziranih pršuta nije koristio dim, vrlo je vjerojatno da su navedeni fenoli odgovorni za aromu dima (Igor Jerković, Josip Mastelić, Snježana Tartaglia: A study of volatile flavour substances in Dalmatian traditional smoked ham: Impact of drycuring and frying, Food Chemistry 104 (2007), str. 1038).

„Dalmatinski pršut” se također odlikuje blago slankastim ili slanim okusom, mekanom žvakaćom konzistencijom te jednoličnom crvenom do svijetlocrvenom bojom.

Uzročna veza područja i karakteristika proizvoda

Uzročna veza područja i karakteristika proizvoda

Povezanost osobina „Dalmatinskog pršuta” s njegovim područjem proizvodnje očituje se prije svega u primjeni tradicionalnog načina proizvodnje koji se prenosi iz generacije u generaciju. Korištenje tradicionalnih proizvodnih vještina rezultira posebnim osobinama „Dalmatinskog pršuta” koje su u konačnici i utjecale na stjecanje njegovog ugleda.

„Dalmatinski pršut” prepoznatljiv je prvenstveno zbog svoje karakteristične blage arome dima. Dimljenje stoga predstavlja posebno osjetljivu fazu u proizvodnji kada pršutari moraju obratiti posebnu pozornost na izbor odgovarajuće vrste drva, na količinu dima te na duljinu dimljenja koja prvenstveno ovisi o masi butova i atmosferskim prilikama u vrijeme odvijanja faze dimljenja. Krivi izbor vrijednosti navedenih čimbenika može rezultirati intenzivnom aromom dima, tamnjenjem kože pršuta, stvrdnjavanjem konzistencije i smanjenjem topivosti u ustima.

Umijeće pršutara u fazi zrenja očituje se u pravilnom reguliranju strujanja zraka, temperature i relativne vlage kako bi se metabolički procesi zrenja odvijali odgovarajućim intenzitetom i kako bi se spriječilo naglo, odnosno prekomjerno isušivanje koje dovodi do stvrdnjavanja pršuta i gubitka jednoličnosti crvene do svijetlocrvene boje presjeka mišićnog tkiva uslijed tamnjenja njegovih rubova.

„Dalmatinski pršut” je prvenstveno zbog svoje blage arome dima odavno prepoznat i izvan granica proizvodnje.

Krajem 30-ih godina prošlog stoljeća varaždinski gostioničar Rudolf Bergštajn oglašava u lokalnom tjedniku da se u njegovom restoranu može kušati: „...pravi dalmatinski pršut...” (Hrvatsko jedinstvo, Varaždin, 1938, br. 60, str. 8).

Popularnost „Dalmatinskog pršuta” posebno se povećava 60-ih godina prošlog stoljeća kada zbog veće potražnje postepeno raste i njegova proizvodnja koja se organizira putem zadružnog sustava.

U specijaliziranom časopisu „Meso”, M. Krvavica i J. Đugum 2006. navode „Hrvatske tradicionalne vrte pršuta, dalmatinski i...po svojim osobinama svakako pripadaju skupini pršuta vrhunske kakvoće...) ...” iz čega je vidljivo da je „Dalmatinski pršut” i u novije doba prepoznat zbog njegove kvalitete i tradicionalnog postupka proizvodnje.

Proizvođači „Dalmatinskog pršuta” redovito sudjeluju na Nacionalnim sajmu pršuta s međunarodnim sudjelovanjem koji se od 2006. godine održava u Sinju i Internacionalnom sajmu pršuta koji se od 2007. godine održava u Tinjanu, gdje često osvajaju šampionske titule. „Dalmatinski pršut” osvojio je šampionske titule i zlatne medalje 2009., 2010. i 2013. na Međunarodnom poljoprivrednom sajmu u Novom Sadu (Srbija).

Razvojem turizma sredinom 90-ih godina prošlog stoljeća i povećanjem potražnje za lokalnim tipičnim proizvodima „Dalmatinski pršut” je postao prepoznatljiva delicija s područja Dalmacije i gospodarski vrlo značajan tradicionalni prehrambeni proizvod u Hrvatskoj.

Upućivanje na objavljenu specifikaciju proizvoda

Upućivanje na objavljenu specifikaciju proizvoda

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/DALM%20PRSUT/izmijenjena%20Specifikacija%20Dalmatinski%20pršut.pdf

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

---

| 1.10.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 323/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 323/11

---

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2015/C 323/09)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

JEDINSTVENI DOKUMENT

„MOJAMA DE ISLA CRISTINA”

EZ br.: ES-PGI-0005-01211 – 10.3.2014.

ZOZP ( X ) ZOI ( )

1.   Naziv

„Mojama de Isla Cristina”

2.   Država članica ili treća zemlja

Država članica ili treća zemlja

Španjolska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Razred 1.7. Svježa riba, mekušci i rakovi te proizvodi dobiveni od njih

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Mojama de Isla Cristina” proizvodi se od najboljih dijelova tune poznatih kao fileti, što uključuje dva gornja i dva donja fileta, koji dozrijevaju začinjeni i sušenjem na zraku ili u tunelima namijenjenima za tu svrhu.

„Mojama de Isla Cristina” može pripadati kategoriji Extra ili Primera.

Extra

Primera

Categoría Extra
  : to je „mojama” proizvedena od unutarnjeg dijela fileta, odnosno dijela koji dodiruje kralježnicu i sadržava manje masnoće.

Categoría Extra

Categoría Primera
  : to je „mojama” proizvedena od dijelova fileta koji sadržavaju više masnoće i nalaze se uz dijelove koji se upotrebljavaju za kategoriju Categoría Extra.

Categoría Primera

Categoría Extra

„Mojama de Isla Cristina” izvana je tamnosmeđe boje, a unutrašnjost joj je prošarana prugama tipičnim za filete tune, koje su izraženije kod kategorije Categoría Primera nego kod kategorije Categoría Extra. Na presjeku je tamnocrvene boje različitih nijansi koje su tamnije uz rubove, kompaktne je, glatke i slabo vlaknaste teksture te ima miris i okus plave ribe.

Categoría Primera

Categoría Extra

Sadržaj soli iznosi od 3 % do 9 %, a relativna vlažnost mora biti od 40 % do 50 %.

Proizvod se vakuumski pakira u propisno označene prozirne plastične vrećice, u komadićima različitih masa ili u kriškama, u maslinovu ili suncokretovu ulju. Može se pakirati i u staklenke, u obliku kriški u maslinovu ili suncokretovu ulju.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

„Mojama de Isla Cristina” proizvodi se od fileta tune sljedećih vrsta: Thunnus albacares, poznate pod trgovačkim nazivom žutoperajna tuna, „lagana tuna” ili rabil, i Thunnus thynnus, poznate pod trgovačkim nazivom plavoperajna tuna, žive mase veće od 200 kg. Nema ograničenja u pogledu područja podrijetla sirovine, ali upotrebljava se isključivo divlja tuna.

Thunnus albacares

rabil

Thunnus thynnus

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Sljedeće se radnje moraju provesti na određenom zemljopisnom području: pranje tune, rasijecanje (tradicionalno poznato kao ronqueo), pranje različitih dijelova dobivenih rasijecanjem, soljenje, ponovno pranje kako bi se postigla željena razina slanosti, prešanje, dozrijevanje fileta sušenjem, obrađivanje i konačan odabir za pakiranje.

ronqueo

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Proizvod se vakuumski pakira u propisno označene prozirne plastične vrećice, u komadićima različitih masa ili u kriškama, u maslinovu ili suncokretovu ulju. Može se pakirati i u staklenke, u obliku kriški u maslinovu ili suncokretovu ulju.

Proizvod se mora pakirati u regiji podrijetla kako bi se zadržala fizikalna, kemijska i organoleptičke karakteristike postignute na kraju postupka, posebno sadržaj soli i relativna vlažnost.

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Na etiketi svakog proizvođača koji stavlja na tržište ZOZP „Mojama de Isla Cristina” moraju biti vidljivo navedene riječi „Mojama de Isla Cristina” te logotip ZOZP-a Europske unije. Na etiketi se mora nalaziti i logotip predmetne zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla prikazan u nastavku.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Sažeta definicija zemljopisnog područja

„Mojama de Isla Cristina” proizvodi se u općinama Isla Cristina, Lepe, Cartaya i Ayamonte u pokrajini Huelva.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost sa zemljopisnim područjem

„Mojama de Isla Cristina” priznata je na nacionalnom tržištu kao gurmanski proizvod koji odlikuju pažljiva priprema, visoka cijena i zahtjevni potrošači. Može se pronaći u prodavaonicama hrane koje su specijalizirane za regionalne specijalitete, u različitim dijelovima Španjolske.

Povezanost između proizvoda „Mojama de Isla Cristina” i zemljopisnog područja proizlazi iz prestiža i ugleda koje je proizvod stekao zahvaljujući tradiciji soljenja ribe na tom području. To je područje na kojem se tuna lovila stoljećima, a lovi se i danas, te na kojem su znanje i umijeće ukorijenjeni u domaćim metodama pripreme koje se temelje na znanju i iskustvu prenošenima s generacije na generaciju.

Duž čitave obale Kadiškog zaljeva lov i soljenje tune imaju dugu tradiciju koja datira još iz doba Feničana i Tartežana, koji su prvobitne stanovnike tog područja podučili tehnikama ribolova, a iz tog doba postoje zapisi o upotrebi labirinta mreža za ribolov tune.

Ribarstvo je bio uspješan način života, a zbog činjenice da se ribe morala soliti kako bi se njome moglo trgovati, u općinama Isla Cristina, Ayamonte i Cartaya te općenito duž cijele obale pokrajine Huelva otvoren je velik broj poduzeća koja su se bavila soljenjem ribe i u kojima su se pripremale sve vrste tune i drugih skušovki i izvozile diljem svijeta.

Narodi koji su kasnije naselili jug Španjolske nastavili su s ribarskom industrijom te je i razvili, a ta se industrija očuvala do danas, zadrživši tradicionalne domaće metode obrade i soljenja fileta tune.

Tradicionalna industrija soljenja u Huelvi nalazi se najvećim dijelom u općinama Isla Cristina, Lepe i Ayamonte gdje se još uvijek upotrebljavaju tradicionalne tehnike pripreme zahvaljujući posebno prikladnim klimatskim uvjetima.

„Mojama de Isla Cristina” najvažniji je proizvod od soljene tune, a industriju koja ga proizvodi razvila su mala i srednja obiteljska poduzeća koja vode osnivač ili njegovi nasljednici, što je omogućilo da se sačuvaju najtradicionalnije proizvodne metode te uvedu samo one nove metode kojima se poboljšava sigurnost hrane i omogućuje sveobuhvatna kontrola proizvodnog postupka u svrhu poboljšanja kvalitete.

Za pripremu proizvoda potrebni su posebno znanje i iskustvo u svakoj fazi postupka: rasijecanju ribe, vađenju fileta koji se upotrebljavaju u pripremi fileta „Mojama de Isla Cristina”, rezanju na pravim mjestima, soljenju, pri čemu umijeće leži u poznavanju potrebne količine soli, zatim pranju, koje se mora provesti na kontroliran način kako bi se osiguralo uklanjanje viška – i samo viška – soli, te konačno sušenju, koje se odvija u optimalnim uvjetima zahvaljujući lokalnoj mikroklimi, prirodnim putem ili u tunelima namijenjenima za tu svrhu.

Općina Isla Cristina od 2001. domaćin je događanja Jornadas del atún (Tjedan tune) na kojem svjetski stručnjaci razmjenjuju znanja o toj vrsti koja je važna za turizam, gospodarstvo i očuvanje. To događanje organizira udruženje Muy Noble Sociedad de Amigos del Atún Thunnus thynnus y Amantes del Vino, a u aktivnosti organizirane radi predstavljanja tradicionalne kuhinje uključeno je stručno kušanje mojame, u okviru kojeg se dodjeljuju nagrade najboljim proizvodima mojama općine Isla Cristina, događanje la Semana de Alta Gastronomía [Tjedan visoke gastronomije], na kojem vlasnici poznatih restorana pripremaju jela od tune, ili događanje Muestra Culinaria del Atún, u koje je uključena većina barova, tascasa, restorana i mesonesa općine Isla Cristina, koji se natječu u pripremi vrhunskih jela čiji se recepti prenose s generacije na generaciju ribara i njihovih supruga.

Jornadas del atún

Muy Noble Sociedad de Amigos del Atún Thunnus thynnus y Amantes del Vino

mojame

mojama

la Semana de Alta Gastronomía

Muestra Culinaria del Atún

tascasa

mesonesa

U publikaciji Ministarstva poljoprivrede, ribarstva i prehrambenih proizvoda pod nazivom Inventario Español de Productos Tradicionales (1996). i u istraživanju koje je objavila udruga Fundación Unicaja pod nazivom Catalogación y Caracterización de los Productos Típicos Agroalimentarios de Andalucía, svezak II. (2006.), proizvod „Mojama de Isla Cristina” naveden je kao tradicionalni proizvod.

Inventario Español de Productos Tradicionales

Catalogación y Caracterización de los Productos Típicos Agroalimentarios de Andalucía

Ugled tog proizvoda u kulinarskim krugovima izvan općine može se dokazati člankom iz novina ABC de Sevilla izašlih 1. travnja 2003. u kojem se izvještava o događanju III Jornadas Gastronómicas Andaluzas en el Ritz de Madrid: De Lepe a la Castellana. U tom je članku navedeno da je događanje organizirao restoran Coral Playa iz La Antille u općini Lepe (Huelva) i da su se na jelovniku nalazili jamón de la sierra de Aracena, „Mojama de Isla Cristina” i čuvene kozice iz Huelve.

ABC de Sevilla

III Jornadas Gastronómicas Andaluzas en el Ritz de Madrid: De Lepe a la Castellana

jamón de la sierra de Aracena

Na događanju XIX Jornada Gastronómica de Granada održanome 2010. jedno od jela koja su se mogla kušati bilo je Mojama de Isla Cristina en tostas con Salmorejo.

XIX Jornada Gastronómica de Granada

Mojama de Isla Cristina en tostas con Salmorejo

Proizvod „Mojama de Isla Cristina” spominje se u djelu Anuario de la Cocina de la Comunitat Valenciana za 2013. koje je 7. prosinca 2012. objavio José Manuel Rubio, obožavatelj haute cuisine, a u njega su uključeni odabrani primjeri nacionalnih i europskih specijaliteta.

Anuario de la Cocina de la Comunitat Valenciana

haute cuisine

„Mojama de Isla Cristina” nalazi se na jelovniku restorana Acánthum kao jedno od njihovih omiljenih entremeses.

entremeses

Na jelovniku restorana Casa Machaquito proizvod „Mojama de Isla Cristina” naveden je kao specijalitet lokalne kuhinje.

La Mirta, restoran u hotelu Eurostars Tartessos, na internetu je objavio opširan jelovnik na kojem je naveden proizvod „Mojama de Isla Cristina” zajedno s još dva nagrađivana proizvoda pokrajine Huelva, kozicama i šunkom.

„Mojama de Isla Cristina” pojavljuje se i u popisu Vademecum de Alimentos (pregled prehrambenih proizvoda) u sustavu Gruta gdje su navedena njegova fizikalna svojstva i smjernice o njegovoj izradi.

Vademecum de Alimentos

Što se tiče upotrebe naziva u svakodnevnom jeziku, u članku objavljenom 7. kolovoza 2000. u novinama ABC de Sevilla navodi se izraz „...tiesos cual mojama de Barbate o de Isla Cristina” [izraz koji znači „siromašan kao crkveni miš”].

ABC de Sevilla

Upućivanje na objavu specifikacije

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

Cijeli tekst specifikacije proizvoda dostupan je na:

http://www.juntadeandalucia.es/agriculturaypesca/portal/export/sites/default/comun/galerias/galeriaDescargas/cap/industrias-agroalimentarias/denominacion-de-origen/Pliegos/Pliego_mojama_islacristina.pdf

ili na početnoj stranici web-mjesta Consejería de Agricultura, Pesca y Desarrollo Rural (http://www.juntadeandalucia.es/agriculturaypesca/portal), birajući redom sljedeće poveznice: „Industrias Agroalimentarias”/„Calidad y Promoción”/„Denominaciones de Calidad”/„Productos derivados de la pesca”. Specifikacija je dostupna pod nazivom oznake kvalitete.

web

Consejería de Agricultura, Pesca y Desarrollo Rural

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

---