# Jurnalul Oficial L 306/2015

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 306 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5824 noiembrie 2015 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 306

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5824 noiembrie 2015

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2110 al Comisiei din 12 noiembrie 2015 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Mojama de Barbate (IGP)] | 1 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2111 al Comisiei din 12 noiembrie 2015 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Echalote d'Anjou (IGP)] | 3 |
| | * | Regulamentul (UE) 2015/2112 al Comisiei din 23 noiembrie 2015 de modificare a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 251/2009 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 295/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile structurale de întreprindere, în ceea ce privește adaptarea seriilor de date în urma revizuirii clasificării produselor în funcție de domeniul de activitate (CPA) (
  1
  ) | 4 |
| | * | Regulamentul (UE) 2015/2113 al Comisiei din 23 noiembrie 2015 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1126/2008 de adoptare a anumitor standarde internaționale de contabilitate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește Standardele Internaționale de Contabilitate 16 și 41 (
  1
  ) | 7 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2114 al Comisiei din 23 noiembrie 2015 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 15 |
| | | DIRECTIVE |
| | * | Directiva (UE) 2015/2115 a Comisiei din 23 noiembrie 2015 de modificare, în scopul adoptării unor valori limită specifice pentru substanțele chimice utilizate în jucării, a apendicelui C din anexa II la Directiva 2009/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind siguranța jucăriilor, în ceea ce privește formamida (
  1
  ) | 17 |
| | * | Directiva (UE) 2015/2116 a Comisiei din 23 noiembrie 2015 de modificare, în scopul adoptării unor valori limită specifice pentru substanțele chimice utilizate în jucării, a apendicelui C din anexa II la Directiva 2009/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind siguranța jucăriilor, în ceea ce privește benzizotiazolinona (
  1
  ) | 20 |
| | * | Directiva (UE) 2015/2117 a Comisiei din 23 noiembrie 2015 de modificare, în scopul adoptării unor valori-limită specifice pentru substanțele chimice utilizate în jucării, a apendicelui C din anexa II la Directiva 2009/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind siguranța jucăriilor, în ceea ce privește clorometilizotiazolinona și metilizotiazolinona, ca atare sau amestecate în proporție de 3:1 (
  1
  ) | 23 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (PESC) 2015/2118 a Consiliului din 23 noiembrie 2015 de prelungire a mandatului Reprezentantului Special al Uniunii Europene pentru Caucazul de Sud și criza din Georgia | 26 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/2119 a Comisiei din 20 noiembrie 2015 de stabilire a concluziilor privind cele mai bune tehnici disponibile (BAT) în temeiul Directivei 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului, pentru producerea de panouri pe bază de lemn
  [notificată cu numărul C(2015) 8062]

   (
  1
  ) | 31 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2110 al Comisiei din 12 noiembrie 2015 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Mojama de Barbate (IGP)]

1

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2111 al Comisiei din 12 noiembrie 2015 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Echalote d'Anjou (IGP)]

3

*

Regulamentul (UE) 2015/2112 al Comisiei din 23 noiembrie 2015 de modificare a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 251/2009 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 295/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile structurale de întreprindere, în ceea ce privește adaptarea seriilor de date în urma revizuirii clasificării produselor în funcție de domeniul de activitate (CPA) (
  1
  )

1

4

*

Regulamentul (UE) 2015/2113 al Comisiei din 23 noiembrie 2015 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1126/2008 de adoptare a anumitor standarde internaționale de contabilitate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește Standardele Internaționale de Contabilitate 16 și 41 (
  1
  )

1

7

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2114 al Comisiei din 23 noiembrie 2015 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

15

DIRECTIVE

*

Directiva (UE) 2015/2115 a Comisiei din 23 noiembrie 2015 de modificare, în scopul adoptării unor valori limită specifice pentru substanțele chimice utilizate în jucării, a apendicelui C din anexa II la Directiva 2009/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind siguranța jucăriilor, în ceea ce privește formamida (
  1
  )

1

17

*

Directiva (UE) 2015/2116 a Comisiei din 23 noiembrie 2015 de modificare, în scopul adoptării unor valori limită specifice pentru substanțele chimice utilizate în jucării, a apendicelui C din anexa II la Directiva 2009/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind siguranța jucăriilor, în ceea ce privește benzizotiazolinona (
  1
  )

1

20

*

Directiva (UE) 2015/2117 a Comisiei din 23 noiembrie 2015 de modificare, în scopul adoptării unor valori-limită specifice pentru substanțele chimice utilizate în jucării, a apendicelui C din anexa II la Directiva 2009/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind siguranța jucăriilor, în ceea ce privește clorometilizotiazolinona și metilizotiazolinona, ca atare sau amestecate în proporție de 3:1 (
  1
  )

1

23

DECIZII

*

Decizia (PESC) 2015/2118 a Consiliului din 23 noiembrie 2015 de prelungire a mandatului Reprezentantului Special al Uniunii Europene pentru Caucazul de Sud și criza din Georgia

26

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/2119 a Comisiei din 20 noiembrie 2015 de stabilire a concluziilor privind cele mai bune tehnici disponibile (BAT) în temeiul Directivei 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului, pentru producerea de panouri pe bază de lemn
  [notificată cu numărul C(2015) 8062]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2015) 8062]

1

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 24.11.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 306/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 306/1

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/2110 AL COMISIEI

din 12 noiembrie 2015

de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Mojama de Barbate (IGP)]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Mojama de Barbate”, depusă de Spania, a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Mojama de Barbate”, depusă de Spania, a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2).

| (2) | Întrucât Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție, în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, denumirea „Mojama de Barbate” trebuie înregistrată, |
| --- | --- |

(2)

Întrucât Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție, în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, denumirea „Mojama de Barbate” trebuie înregistrată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se înregistrează denumirea „Mojama de Barbate” (IGP).

Denumirea menționată în primul paragraf se referă la un produs din clasa 1.7. Pești, moluște, crustacee proaspete și produse derivate din anexa XI la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei (3).

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 12 noiembrie 2015.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Phil HOGAN

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  JO C 223, 8.7.2015, p. 10.

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei din 13 iunie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (JO L 179, 19.6.2014, p. 36).

3

---

| 24.11.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 306/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 306/3

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/2111 AL COMISIEI

din 12 noiembrie 2015

de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Echalote d'Anjou (IGP)]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Echalote d'Anjou”, depusă de Franța, a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Echalote d'Anjou”, depusă de Franța, a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2).

| (2) | Nicio declarație de opoziție nu a fost notificată Comisiei în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, denumirea „Echalote d'Anjou” trebuie, prin urmare, să fie înregistrată, |
| --- | --- |

(2)

Nicio declarație de opoziție nu a fost notificată Comisiei în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, denumirea „Echalote d'Anjou” trebuie, prin urmare, să fie înregistrată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se înregistrează denumirea „Echalote d'Anjou” (IGP).

Denumirea menționată la primul paragraf identifică un produs din clasa 1.6. Fructe, legume și cereale, proaspete sau prelucrate, din anexa XI la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei (3).

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 12 noiembrie 2015.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Phil HOGAN

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  JO C 218, 3.7.2015, p. 6.

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei din 13 iunie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (JO L 179, 19.6.2014, p. 36).

3

---

| 24.11.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 306/4 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 306/4

---

REGULAMENTUL (UE) 2015/2112 AL COMISIEI

din 23 noiembrie 2015

de modificare a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 251/2009 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 295/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile structurale de întreprindere, în ceea ce privește adaptarea seriilor de date în urma revizuirii clasificării produselor în funcție de domeniul de activitate (CPA)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 295/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2008 privind statisticile structurale de întreprindere (1), în special articolul 11 alineatul (2) litera (e),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 295/2008 stabilește un cadru comun pentru culegerea, elaborarea, transmiterea și evaluarea statisticilor europene referitoare la structura, activitatea, competitivitatea și performanțele întreprinderilor din Uniune. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 295/2008 stabilește un cadru comun pentru culegerea, elaborarea, transmiterea și evaluarea statisticilor europene referitoare la structura, activitatea, competitivitatea și performanțele întreprinderilor din Uniune.

| (2) | Regulamentul (CE) nr. 451/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (2) stabilește o nouă clasificare statistică a produselor în funcție de domeniul de activitate (CPA) pentru a satisface cerințele privind statisticile în cadrul Uniunii. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CE) nr. 451/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (2) stabilește o nouă clasificare statistică a produselor în funcție de domeniul de activitate (CPA) pentru a satisface cerințele privind statisticile în cadrul Uniunii.

| (3) | Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 251/2009 al Comisiei (3) stabilește seriile de date, nivelul de detaliere și denumirea produselor care vor fi transmise pe baza CPA. |
| --- | --- |

(3)

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 251/2009 al Comisiei (3) stabilește seriile de date, nivelul de detaliere și denumirea produselor care vor fi transmise pe baza CPA.

| (4) | În urma intrării în vigoare a Regulamentului (UE) nr. 1209/2014 al Comisiei (4) este necesară adaptarea anexei I la Regulamentul (CE) nr. 251/2009 în ceea ce privește nivelul de detaliere și denumirile pentru anumite produse pentru datele care urmează să fie transmise pe baza CPA pentru a menține comparabilitatea și coerența cu standardele de clasificare a produselor utilizate la nivel internațional. |
| --- | --- |

(4)

În urma intrării în vigoare a Regulamentului (UE) nr. 1209/2014 al Comisiei (4) este necesară adaptarea anexei I la Regulamentul (CE) nr. 251/2009 în ceea ce privește nivelul de detaliere și denumirile pentru anumite produse pentru datele care urmează să fie transmise pe baza CPA pentru a menține comparabilitatea și coerența cu standardele de clasificare a produselor utilizate la nivel internațional.

| (5) | Prin urmare, anexa I la Regulamentul (CE) nr. 251/2009 ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, anexa I la Regulamentul (CE) nr. 251/2009 ar trebui modificată în consecință.

| (6) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt în conformitate cu avizul Comitetului pentru sistemul statistic european, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt în conformitate cu avizul Comitetului pentru sistemul statistic european,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 251/2009 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 23 noiembrie 2015.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 97, 9.4.2008, p. 13.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 451/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2008 de instituire a unei noi clasificări statistice a produselor în funcție de domeniul de activitate (CPA) și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 3696/93 al Consiliului (JO L 145, 4.6.2008, p. 65).

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 251/2009 al Comisiei din 11 martie 2009 de punere în aplicare și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 295/2008 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește seriile de date care trebuie produse pentru statisticile structurale de întreprinderi și adaptările necesare în urma revizuirii clasificării statistice a produselor în funcție de domeniul de activitate (CPA) (JO L 86, 31.3.2009, p. 170).

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 1209/2014 al Comisiei din 29 octombrie 2014 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 451/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2008 de instituire a unei noi clasificări statistice a produselor în funcție de domeniul de activitate (CPA) și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 3696/93 al Consiliului (JO L 336, 22.11.2014, p. 1).

4

---

ANEXĂ

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 251/2009 se modifică după cum urmează:

| 1. | La punctul 1 „SERVICII”, în tabelul „Seria 1E”, rubricile „Grupe speciale”„HIT”, „MHT”, „MLT” și „LOT” de la „Nivelul de defalcare a produselor” se înlocuiesc cu următorul text:






  „HIT | Producție de tehnologie înaltă (NACE Rev.2 21 + 26 + 30.3) |
| --- | --- | --- |
| MHT | Producție de tehnologie medie-înaltă (NACE Rev.2 20 + 25.4 + 27 + 28 + 29 + 30-30.1-30.3 + 32.5) |
| MLT | Producție de tehnologie medie-joasă (NACE Rev.2 18.2 + 19 + 22 + 23 + 24 + 25-25.4 + 30.1 + 33) |
| LOT | Producție de tehnologie joasă (NACE Rev.2 10 + 11 + 12 + 13 + 14 + 15 + 16 + 17 + 18-18.2 + 31 + 32-32.5)”. |

1.

La punctul 1 „SERVICII”, în tabelul „Seria 1E”, rubricile „Grupe speciale”„HIT”, „MHT”, „MLT” și „LOT” de la „Nivelul de defalcare a produselor” se înlocuiesc cu următorul text:

„HIT

Producție de tehnologie înaltă (NACE Rev.2 21 + 26 + 30.3)

MHT

Producție de tehnologie medie-înaltă (NACE Rev.2 20 + 25.4 + 27 + 28 + 29 + 30-30.1-30.3 + 32.5)

MLT

Producție de tehnologie medie-joasă (NACE Rev.2 18.2 + 19 + 22 + 23 + 24 + 25-25.4 + 30.1 + 33)

LOT

Producție de tehnologie joasă (NACE Rev.2 10 + 11 + 12 + 13 + 14 + 15 + 16 + 17 + 18-18.2 + 31 + 32-32.5)”.

| 2. | La punctul 2 „INDUSTRIE” din tabelele de serii 2H, 2I, 2J și 2K, „Sfera de cuprindere a activităților”„NACE Rev.2, secțiunile B-E (cu excepția diviziunilor 37, 38 și 39 din NACE Rev.2)” se înlocuiește cu „NACE Rev.2, secțiunile B-D și diviziunea 36”. |
| --- | --- |

2.

La punctul 2 „INDUSTRIE” din tabelele de serii 2H, 2I, 2J și 2K, „Sfera de cuprindere a activităților”„NACE Rev.2, secțiunile B-E (cu excepția diviziunilor 37, 38 și 39 din NACE Rev.2)” se înlocuiește cu „NACE Rev.2, secțiunile B-D și diviziunea 36”.

| 3. | La punctul 3 „COMERȚ” din tabelele de serii 3E, 3F, 3G, 3H, 3I, 3J și 3K „Nivelul de defalcare a activităților”, „Nivel de 1 literă al NACE Rev.2 (secțiuni)” se elimină. |
| --- | --- |

3.

La punctul 3 „COMERȚ” din tabelele de serii 3E, 3F, 3G, 3H, 3I, 3J și 3K „Nivelul de defalcare a activităților”, „Nivel de 1 literă al NACE Rev.2 (secțiuni)” se elimină.

| 4. | La punctul 4 „CONSTRUCȚII” din tabelul de serii 4G, „Nivelul de defalcare a activităților”
  „Nivel de 3 cifre al NACE Rev.2 (grupe)
  Nivel de 2 cifre al NACE Rev.2 (diviziuni)
  Nivel de 1 literă al NACE Rev.2 (secțiuni)”
  se înlocuiește cu următorul text:
  „Nivel de 2 cifre al NACE Rev.2 (diviziuni) cu excepția caracteristicilor 18 31 0 și 18 32 0 pentru diviziunea 43
  Nivel de 1 cifră al NACE Rev.2 (secțiuni) cu excepția caracteristicilor 18 31 0 și 18 32 0”. |
| --- | --- |

4.

La punctul 4 „CONSTRUCȚII” din tabelul de serii 4G, „Nivelul de defalcare a activităților”

„Nivel de 3 cifre al NACE Rev.2 (grupe)

Nivel de 2 cifre al NACE Rev.2 (diviziuni)

Nivel de 1 literă al NACE Rev.2 (secțiuni)”

se înlocuiește cu următorul text:

„Nivel de 2 cifre al NACE Rev.2 (diviziuni) cu excepția caracteristicilor 18 31 0 și 18 32 0 pentru diviziunea 43

Nivel de 1 cifră al NACE Rev.2 (secțiuni) cu excepția caracteristicilor 18 31 0 și 18 32 0”.

| 5. | Punctul 8 „SERVICII COMERCIALE” se modifică după cum urmează:






  (a) | în tabelul „Seria 8A”, pentru produsul cu codul 63 12, rubrica „Conținuturi de portaluri web” de la „Nivelul de defalcare în funcție de tipul de produs” se înlocuiește cu „Servicii de portaluri web”; |
| --- | --- | --- |

5.

Punctul 8 „SERVICII COMERCIALE” se modifică după cum urmează:

(a)

în tabelul „Seria 8A”, pentru produsul cu codul 63 12, rubrica „Conținuturi de portaluri web” de la „Nivelul de defalcare în funcție de tipul de produs” se înlocuiește cu „Servicii de portaluri web”;

| (b) | în tabelul „Seria 8A”, pentru produsul cu codul 73 11 13, rubrica „Proiectare și concepție publicitară” de la „Nivelul de defalcare în funcție de tipul de produs” se înlocuiește cu „Servicii de dezvoltare și concepție publicitară”; |
| --- | --- |

(b)

în tabelul „Seria 8A”, pentru produsul cu codul 73 11 13, rubrica „Proiectare și concepție publicitară” de la „Nivelul de defalcare în funcție de tipul de produs” se înlocuiește cu „Servicii de dezvoltare și concepție publicitară”;

| (c) | în tabelul „Seria 8C”, produsul 70 22 4„Mărci și francize” de la „Nivelul de defalcare în funcție de tipul de produs” se elimină; |
| --- | --- |

(c)

în tabelul „Seria 8C”, produsul 70 22 4„Mărci și francize” de la „Nivelul de defalcare în funcție de tipul de produs” se elimină;

| (d) | în tabelul „Seria 8E”, pentru produsul cu codul 71 11 24, rubrica „Servicii de consultanță în arhitectură” de la „Nivelul de defalcare în funcție de tipul de produs” se înlocuiește cu „Servicii de consultanță în arhitectură pentru construcția de clădiri”. |
| --- | --- |

(d)

în tabelul „Seria 8E”, pentru produsul cu codul 71 11 24, rubrica „Servicii de consultanță în arhitectură” de la „Nivelul de defalcare în funcție de tipul de produs” se înlocuiește cu „Servicii de consultanță în arhitectură pentru construcția de clădiri”.

---

| 24.11.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 306/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 306/7

---

REGULAMENTUL (UE) 2015/2113 AL COMISIEI

din 23 noiembrie 2015

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1126/2008 de adoptare a anumitor standarde internaționale de contabilitate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește Standardele Internaționale de Contabilitate 16 și 41

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 iulie 2002 privind aplicarea standardelor internaționale de contabilitate (1), în special articolul 3 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Prin Regulamentul (CE) nr. 1126/2008 al Comisiei (2) au fost adoptate anumite standarde internaționale și interpretări existente la 15 octombrie 2008. |
| --- | --- |

(1)

Prin Regulamentul (CE) nr. 1126/2008 al Comisiei (2) au fost adoptate anumite standarde internaționale și interpretări existente la 15 octombrie 2008.

| (2) | La 30 iunie 2014, Comitetul pentru Standarde Internaționale de Contabilitate (IASB) a publicat amendamente la IAS 16 Imobilizări corporale și IAS 41 Agricultura intitulate Agricultura: plante productive. IASB a hotărât că plantele care sunt utilizate cu unicul scop de a produce pe parcursul mai multor perioade, cunoscute sub denumirea de plante productive, ar trebui contabilizate în același fel ca imobilizările corporale conform IAS 16 Imobilizări corporale, deoarece exploatarea lor este similară cu activitățile de fabricare. |
| --- | --- |

(2)

La 30 iunie 2014, Comitetul pentru Standarde Internaționale de Contabilitate (IASB) a publicat amendamente la IAS 16 Imobilizări corporale și IAS 41 Agricultura intitulate Agricultura: plante productive. IASB a hotărât că plantele care sunt utilizate cu unicul scop de a produce pe parcursul mai multor perioade, cunoscute sub denumirea de plante productive, ar trebui contabilizate în același fel ca imobilizările corporale conform IAS 16 Imobilizări corporale, deoarece exploatarea lor este similară cu activitățile de fabricare.

| (3) | Amendamentele la IAS 16 și 41 implică, în consecință, amendamente la IAS 1, 17, 23, 36 și 40 pentru a asigura coerența dintre standardele internaționale de contabilitate. |
| --- | --- |

(3)

Amendamentele la IAS 16 și 41 implică, în consecință, amendamente la IAS 1, 17, 23, 36 și 40 pentru a asigura coerența dintre standardele internaționale de contabilitate.

| (4) | În urma consultării Grupului consultativ european pentru raportarea financiară, s-a confirmat că amendamentele la IAS 16 și IAS 41 îndeplinesc criteriile pentru adoptare prevăzute la articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1606/2002. |
| --- | --- |

(4)

În urma consultării Grupului consultativ european pentru raportarea financiară, s-a confirmat că amendamentele la IAS 16 și IAS 41 îndeplinesc criteriile pentru adoptare prevăzute la articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1606/2002.

| (5) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1126/2008 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1126/2008 ar trebui modificat în consecință.

| (6) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de reglementare contabilă, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de reglementare contabilă,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa la Regulamentul (CE) nr. 1126/2008 se modifică după cum urmează:

| (a) | Standardul Internațional de Contabilitate (IAS) 16 Imobilizări corporale se modifică astfel cum se prevede în anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(a)

Standardul Internațional de Contabilitate (IAS) 16 Imobilizări corporale se modifică astfel cum se prevede în anexa la prezentul regulament.

| (b) | IAS 41 Agricultura se modifică astfel cum se prevede în anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(b)

IAS 41 Agricultura se modifică astfel cum se prevede în anexa la prezentul regulament.

| (c) | IAS 1 Prezentarea situațiilor financiare, IAS 17 Contracte de leasing, IAS 23 Costurile îndatorării, IAS 36 Deprecierea activelor și IAS 40 Investiții imobiliare se modifică în conformitate cu amendamentele la IAS 16 și IAS 41, astfel cum se prevede în anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(c)

IAS 1 Prezentarea situațiilor financiare, IAS 17 Contracte de leasing, IAS 23 Costurile îndatorării, IAS 36 Deprecierea activelor și IAS 40 Investiții imobiliare se modifică în conformitate cu amendamentele la IAS 16 și IAS 41, astfel cum se prevede în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Fiecare societate aplică amendamentele menționate la articolul 1 cel târziu de la data începerii primului său exercițiu financiar care debutează la 1 ianuarie 2016 sau după această dată.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 23 noiembrie 2015.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 243, 11.9.2002, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1126/2008 al Comisiei din 3 noiembrie 2008 de adoptare a anumitor standarde internaționale de contabilitate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 320, 29.11.2008, p. 1).

2

---

ANEXĂ

Agricultură: plante productive

(Amendamente la IAS 16 și IAS 41)

Amendamente la IAS 16 Imobilizări corporale

Se modifică punctele 3, 6 și 37 și se adaugă punctele 22A și 81K-81M.

DOMENIU DE APLICARE

...

| 3. | Prezentul standard nu se aplică pentru:






  (a) | imobilizările corporale clasificate ca fiind deținute în vederea vânzării în conformitate cu IFRS 5 Active imobilizate deținute în vederea vânzării și activități întrerupte; |
| --- | --- | --- |

3.

Prezentul standard nu se aplică pentru:

(a)

imobilizările corporale clasificate ca fiind deținute în vederea vânzării în conformitate cu IFRS 5 Active imobilizate deținute în vederea vânzării și activități întrerupte;

| (b) | activele biologice aferente activității agricole, altele decât plantele productive (a se vedea IAS 41 Agricultura). Prezentul standard se aplică plantelor productive, dar nu se aplică și produselor plantelor productive; |
| --- | --- |

(b)

activele biologice aferente activității agricole, altele decât plantele productive (a se vedea IAS 41 Agricultura). Prezentul standard se aplică plantelor productive, dar nu se aplică și produselor plantelor productive;

| (c) | recunoașterea și evaluarea activelor de explorare și evaluare (a se vedea IFRS 6 Explorarea și evaluarea resurselor minerale); |
| --- | --- |

(c)

recunoașterea și evaluarea activelor de explorare și evaluare (a se vedea IFRS 6 Explorarea și evaluarea resurselor minerale);

| (d) | ... |
| --- | --- |

(d)

...

DEFINIȚII

| 6. | Următorii termeni sunt folosiți în prezentul standard cu înțelesul specificat în continuare:

  O plantă productivă este o plantă vie care:








  (a) | este utilizată în producția sau furnizarea de produse agricole; |
| --- | --- | --- |

6.

O plantă productivă este o plantă vie care:

(a)

este utilizată în producția sau furnizarea de produse agricole;

| (b) | este de așteptat să producă mai mult de o perioadă și |
| --- | --- |

(b)

este de așteptat să producă mai mult de o perioadă și

| (c) | are o probabilitate redusă de a fi vândută ca produs agricol, cu excepția vânzării ocazionale ca deșeu vegetal. |
| --- | --- |

(c)

are o probabilitate redusă de a fi vândută ca produs agricol, cu excepția vânzării ocazionale ca deșeu vegetal.

(Această definiție a plantei productive este detaliată la punctele 5A- 5B din IAS 41.)

Valoarea contabilă este valoarea la care un activ este recunoscut în situația poziției financiare după scăderea oricărei amortizări cumulate, precum și a pierderilor cumulate din depreciere.

...

Elemente de cost

...

| 22A | Plantele productive sunt contabilizate în același mod ca elementele de imobilizări corporale construite în regie proprie înainte ca acestea să se afle în locul și în starea necesare pentru a putea fi exploatate în maniera intenționată de conducere. În consecință, prin noțiunea de „construcție” utilizată în prezentul standard ar trebui să se înțeleagă activitățile care sunt necesare pentru a cultiva plante productive înainte ca acestea să se afle în locul și în starea necesare pentru a putea fi exploatate în maniera intenționată de conducere. |
| --- | --- |

22A

Plantele productive sunt contabilizate în același mod ca elementele de imobilizări corporale construite în regie proprie înainte ca acestea să se afle în locul și în starea necesare pentru a putea fi exploatate în maniera intenționată de conducere. În consecință, prin noțiunea de „construcție” utilizată în prezentul standard ar trebui să se înțeleagă activitățile care sunt necesare pentru a cultiva plante productive înainte ca acestea să se afle în locul și în starea necesare pentru a putea fi exploatate în maniera intenționată de conducere.

...

Model de reevaluare

...

| 37. | O clasă de imobilizări corporale este o grupare de active de aceeași natură și cu utilizări similare aflate în exploatarea unei entități. Exemple de astfel de clase sunt următoarele:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

37.

O clasă de imobilizări corporale este o grupare de active de aceeași natură și cu utilizări similare aflate în exploatarea unei entități. Exemple de astfel de clase sunt următoarele:

(a)

...

| (g) | mobilier, instalații, piese de schimb și asamblare; |
| --- | --- |

(g)

mobilier, instalații, piese de schimb și asamblare;

| (h) | echipament de birotică și |
| --- | --- |

(h)

echipament de birotică și

| (i) | plante productive. |
| --- | --- |

(i)

plante productive.

...

DATA INTRĂRII ÎN VIGOARE ȘI DISPOZIȚII TRANZITORII

...

| 81K | Documentul Agricultură: plante productive (Amendamente la IAS 16 și IAS 41), emis în iunie 2014, a modificat punctele 3, 6 și 37 și a adăugat punctele 22 A și 81L-81M. O entitate trebuie să aplice amendamentele respective pentru perioade anuale, care încep de la 1 ianuarie 2016 sau ulterior acestei date. Se permite aplicarea anterior acestei date. Dacă o entitate aplică aceste amendamente pentru o perioadă anterioară, aceasta trebuie să prezinte acest fapt. O entitate trebuie să aplice aceste amendamente retroactiv, în conformitate cu IAS 8, exceptând situațiile prevăzute la punctul 81M. |
| --- | --- |

81K

Documentul Agricultură: plante productive (Amendamente la IAS 16 și IAS 41), emis în iunie 2014, a modificat punctele 3, 6 și 37 și a adăugat punctele 22 A și 81L-81M. O entitate trebuie să aplice amendamentele respective pentru perioade anuale, care încep de la 1 ianuarie 2016 sau ulterior acestei date. Se permite aplicarea anterior acestei date. Dacă o entitate aplică aceste amendamente pentru o perioadă anterioară, aceasta trebuie să prezinte acest fapt. O entitate trebuie să aplice aceste amendamente retroactiv, în conformitate cu IAS 8, exceptând situațiile prevăzute la punctul 81M.

| 81L | În perioada de raportare în care dispozițiile din documentul Agricultură: plante productive (Amendamente la IAS 16 și IAS 41) sunt aplicate pentru prima dată, o entitate nu trebuie să prezinte informațiile cantitative prevăzute la punctul 28 litera (f) din IAS 8 pentru perioada în curs. Cu toate acestea, o entitate trebuie să prezinte informațiile cantitative prevăzute la punctul 28 litera (f) din IAS 8 pentru fiecare perioadă anterioară prezentată. |
| --- | --- |

81L

În perioada de raportare în care dispozițiile din documentul Agricultură: plante productive (Amendamente la IAS 16 și IAS 41) sunt aplicate pentru prima dată, o entitate nu trebuie să prezinte informațiile cantitative prevăzute la punctul 28 litera (f) din IAS 8 pentru perioada în curs. Cu toate acestea, o entitate trebuie să prezinte informațiile cantitative prevăzute la punctul 28 litera (f) din IAS 8 pentru fiecare perioadă anterioară prezentată.

| 81M | O entitate poate alege să evalueze un element de natura unei plante productive la valoarea sa justă de la începutul primei perioade prezentate în situațiile financiare pentru perioada de raportare în care entitatea aplică pentru prima dată dispozițiile din documentul Agricultură: plante productive (Amendamente la IAS 16 și IAS 41) și să folosească această valoare justă drept cost presupus la data respectivă. Orice diferență între valoarea contabilă anterioară și valoarea justă trebuie recunoscută în soldul de deschidere al rezultatului reportat la începutul primei perioade prezentate. |
| --- | --- |

81M

O entitate poate alege să evalueze un element de natura unei plante productive la valoarea sa justă de la începutul primei perioade prezentate în situațiile financiare pentru perioada de raportare în care entitatea aplică pentru prima dată dispozițiile din documentul Agricultură: plante productive (Amendamente la IAS 16 și IAS 41) și să folosească această valoare justă drept cost presupus la data respectivă. Orice diferență între valoarea contabilă anterioară și valoarea justă trebuie recunoscută în soldul de deschidere al rezultatului reportat la începutul primei perioade prezentate.

Amendamente la IAS 41 Agricultura

Se modifică punctele 1-5, 8, 24 și 44 și se adaugă punctele 5A-5C și 62-63.

DOMENIU DE APLICARE

| 1. | Prezentul standard trebuie aplicat la contabilizarea următoarelor elemente, în cazul în care ele se referă la o activitate agricolă:







  (a) | active biologice, cu excepția plantelor productive; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

active biologice, cu excepția plantelor productive;

| (b) | produse agricole în momentul recoltării, precum și |
| --- | --- |

(b)

produse agricole în momentul recoltării, precum și

| (c) | subvenții guvernamentale tratate la punctele 34 și 35. |
| --- | --- |

(c)

subvenții guvernamentale tratate la punctele 34 și 35.

| 2. | Prezentul standard nu se aplică:






  (a) | terenurilor aferente unei activități agricole (a se vedea IAS 16 Imobilizări corporale și IAS 40 Investiții imobiliare); |
| --- | --- | --- |

2.

Prezentul standard nu se aplică:

(a)

terenurilor aferente unei activități agricole (a se vedea IAS 16 Imobilizări corporale și IAS 40 Investiții imobiliare);

| (b) | plantelor productive aferente activității agricole (a se vedea IAS 16). Cu toate acestea, prezentul standard se aplică produselor acestor plante productive; |
| --- | --- |

(b)

plantelor productive aferente activității agricole (a se vedea IAS 16). Cu toate acestea, prezentul standard se aplică produselor acestor plante productive;

| (c) | subvențiilor guvernamentale aferente plantelor productive (a se vedea IAS 20Contabilitatea subvențiilor guvernamentale și prezentarea informațiilor legate de asistența guvernamentală); |
| --- | --- |

(c)

subvențiilor guvernamentale aferente plantelor productive (a se vedea IAS 20Contabilitatea subvențiilor guvernamentale și prezentarea informațiilor legate de asistența guvernamentală);

| (d) | imobilizărilor necorporale aferente unei activități agricole (a se vedea IAS 38Imobilizări necorporale). |
| --- | --- |

(d)

imobilizărilor necorporale aferente unei activități agricole (a se vedea IAS 38Imobilizări necorporale).

| 3. | Prezentul standard se aplică produselor agricole, care reprezintă produsele recoltate de la activele biologice ale entității, la momentul recoltării. Ulterior, se aplică IAS 2Stocuri sau alt standard aplicabil. În consecință, prezentul standard nu reglementează prelucrarea produselor agricole după recoltare; de exemplu, transformarea în vin a strugurilor de către un viticultor care a cultivat el însuși strugurii. Chiar dacă o asemenea transformare reprezintă continuarea logică și naturală a unei activități agricole, iar evenimentele care au loc pot fi relativ similare cu transformarea biologică, o asemenea transformare nu este inclusă în definiția activității agricole din prezentul standard. |
| --- | --- |

3.

Prezentul standard se aplică produselor agricole, care reprezintă produsele recoltate de la activele biologice ale entității, la momentul recoltării. Ulterior, se aplică IAS 2Stocuri sau alt standard aplicabil. În consecință, prezentul standard nu reglementează prelucrarea produselor agricole după recoltare; de exemplu, transformarea în vin a strugurilor de către un viticultor care a cultivat el însuși strugurii. Chiar dacă o asemenea transformare reprezintă continuarea logică și naturală a unei activități agricole, iar evenimentele care au loc pot fi relativ similare cu transformarea biologică, o asemenea transformare nu este inclusă în definiția activității agricole din prezentul standard.

| 4. | Tabelul de mai jos oferă exemple de active biologice, produse agricole și produse rezultate prin prelucrarea după recoltare:







  Active biologice | Produs agricol | Produse rezultate prin prelucrarea după recoltare |
| --- | --- | --- | --- |
| Oi | Lână | Fire, covoare |
| Copacii dintr-o plantație forestieră | Copaci tăiați | Bușteni, cherestea |
| Vaci de lapte | Lapte | Brânză |
| Porci | Carcase | Cârnați, șuncă |
| Plante de bumbac | Bumbac recoltat | Fire, îmbrăcăminte |
| Trestie de zahăr | Trestie recoltată | Zahăr |
| Plante de tutun | Frunze culese | Tutun uscat |
| Arbuști de ceai | Frunze culese | Ceai |
| Viță-de-vie | Struguri culeși | Vin |
| Pomi fructiferi | Fructe culese | Fructe prelucrate |
| Palmieri de ulei | Fructe culese | Ulei de palmier |
| Arbori de cauciuc | Latex recoltat | Produse din cauciuc |
| Unele plante, de exemplu, arbuștii de ceai, vița-de-vie, palmierii de ulei și arborii de cauciuc, corespund de obicei definiției unei plante productive și intră sub incidența IAS 16. Cu toate acestea, produsele plantelor productive, de exemplu, frunzele de ceai, strugurii, fructele palmierilor de ulei și latexul, intră sub incidența IAS 41. |

4.

Tabelul de mai jos oferă exemple de active biologice, produse agricole și produse rezultate prin prelucrarea după recoltare:

Active biologice

Produs agricol

Produse rezultate prin prelucrarea după recoltare

Oi

Lână

Fire, covoare

Copacii dintr-o plantație forestieră

Copaci tăiați

Bușteni, cherestea

Vaci de lapte

Lapte

Brânză

Porci

Carcase

Cârnați, șuncă

Plante de bumbac

Bumbac recoltat

Fire, îmbrăcăminte

Trestie de zahăr

Trestie recoltată

Zahăr

Plante de tutun

Frunze culese

Tutun uscat

Arbuști de ceai

Frunze culese

Ceai

Viță-de-vie

Struguri culeși

Vin

Pomi fructiferi

Fructe culese

Fructe prelucrate

Palmieri de ulei

Fructe culese

Ulei de palmier

Arbori de cauciuc

Latex recoltat

Produse din cauciuc

Unele plante, de exemplu, arbuștii de ceai, vița-de-vie, palmierii de ulei și arborii de cauciuc, corespund de obicei definiției unei plante productive și intră sub incidența IAS 16. Cu toate acestea, produsele plantelor productive, de exemplu, frunzele de ceai, strugurii, fructele palmierilor de ulei și latexul, intră sub incidența IAS 41.

DEFINIȚII

Definiții legate de agricultură

| 5. | Următorii termeni sunt utilizați în prezentul standard cu înțelesul specificat în continuare:

  ...



  Produsul agricol este produsul recoltat de la activele biologice ale entității.


  O plantă productivă este o plantă vie care:








  (a) | este utilizată în producția sau furnizarea de produse agricole; |
| --- | --- | --- |

5.

...

Produsul agricol este produsul recoltat de la activele biologice ale entității.

O plantă productivă este o plantă vie care:

(a)

este utilizată în producția sau furnizarea de produse agricole;

| (b) | este de așteptat să producă mai mult de o perioadă și |
| --- | --- |

(b)

este de așteptat să producă mai mult de o perioadă și

| (c) | are o probabilitate redusă de a fi vândută ca produs agricol, cu excepția vânzării ocazionale ca deșeu vegetal. |
| --- | --- |

(c)

are o probabilitate redusă de a fi vândută ca produs agricol, cu excepția vânzării ocazionale ca deșeu vegetal.

Un activ biologic este un animal viu sau o plantă vie.

...

| 5A | Următoarele nu sunt plante productive:






  (a) | plantele cultivate pentru a fi recoltate ca produse agricole (de exemplu, arborii cultivați pentru producerea de cherestea); |
| --- | --- | --- |

5A

Următoarele nu sunt plante productive:

(a)

plantele cultivate pentru a fi recoltate ca produse agricole (de exemplu, arborii cultivați pentru producerea de cherestea);

| (b) | plantele cultivate pentru obținerea de produse agricole în cazul în care există mai mult decât o probabilitate redusă ca entitatea să și recolteze și să vândă planta respectivă ca produs agricol, altfel decât ocazional, ca deșeu vegetal (de exemplu, arborii care sunt cultivați atât pentru fructe, cât și pentru cherestea) și |
| --- | --- |

(b)

plantele cultivate pentru obținerea de produse agricole în cazul în care există mai mult decât o probabilitate redusă ca entitatea să și recolteze și să vândă planta respectivă ca produs agricol, altfel decât ocazional, ca deșeu vegetal (de exemplu, arborii care sunt cultivați atât pentru fructe, cât și pentru cherestea) și

| (c) | culturile anuale (de exemplu, porumb și grâu). |
| --- | --- |

(c)

culturile anuale (de exemplu, porumb și grâu).

| 5B | Atunci când plantele productive nu mai sunt utilizate pentru a produce, acestea ar putea fi tăiate și vândute ca deșeuri vegetale, de exemplu, pentru a fi folosite ca lemn pentru foc. Astfel de vânzări ocazionale de deșeuri nu împiedică planta să corespundă definiției unei plante productive. |
| --- | --- |

5B

Atunci când plantele productive nu mai sunt utilizate pentru a produce, acestea ar putea fi tăiate și vândute ca deșeuri vegetale, de exemplu, pentru a fi folosite ca lemn pentru foc. Astfel de vânzări ocazionale de deșeuri nu împiedică planta să corespundă definiției unei plante productive.

| 5C | Produsele plantelor productive sunt active biologice.
  ... |
| --- | --- |

5C

Produsele plantelor productive sunt active biologice.

...

Definiții generale

| 8. | Următorii termeni sunt utilizați în prezentul standard cu înțelesul specificat în continuare:

  ...



  Subvențiile guvernamentale sunt definite în IAS 20. |
| --- | --- |

8.

...

Subvențiile guvernamentale sunt definite în IAS 20.

RECUNOAȘTERE ȘI EVALUARE

...

| 24. | Uneori, costul poate fi apropiat de valoarea justă, în special în cazul în care:






  (a) | au avut loc puține transformări biologice din momentul apariției costurilor inițiale (de exemplu, pentru puieții plantați imediat înainte de sfârșitul perioadei de raportare sau pentru șeptelul nou dobândit) sau |
| --- | --- | --- |

24.

Uneori, costul poate fi apropiat de valoarea justă, în special în cazul în care:

(a)

au avut loc puține transformări biologice din momentul apariției costurilor inițiale (de exemplu, pentru puieții plantați imediat înainte de sfârșitul perioadei de raportare sau pentru șeptelul nou dobândit) sau

| (b) | nu se așteaptă ca impactul transformării biologice asupra prețului să fie semnificativ (de exemplu, pentru creșterea inițială într-o plantație de pini care are un ciclu de producție de 30 de ani). |
| --- | --- |

(b)

nu se așteaptă ca impactul transformării biologice asupra prețului să fie semnificativ (de exemplu, pentru creșterea inițială într-o plantație de pini care are un ciclu de producție de 30 de ani).

...

Aspecte generale

...

| 44. | Activele biologice consumabile sunt cele care urmează a fi recoltate ca produse agricole sau vândute ca active biologice. Exemple de active biologice consumabile sunt animalele destinate producției de carne, animalele deținute în vederea vânzării, peștii din fermele piscicole, culturile, cum ar fi cele de porumb și grâu, produsele de pe plantele productive și copacii crescuți pentru cherestea. Activele biologice productive sunt orice active altele decât activele biologice consumabile; de exemplu, animalele care produc lapte și pomii fructiferi de la care se recoltează fructe. Activele biologice productive nu sunt produse agricole, ci, mai degrabă, sunt deținute pentru a produce. |
| --- | --- |

44.

Activele biologice consumabile sunt cele care urmează a fi recoltate ca produse agricole sau vândute ca active biologice. Exemple de active biologice consumabile sunt animalele destinate producției de carne, animalele deținute în vederea vânzării, peștii din fermele piscicole, culturile, cum ar fi cele de porumb și grâu, produsele de pe plantele productive și copacii crescuți pentru cherestea. Activele biologice productive sunt orice active altele decât activele biologice consumabile; de exemplu, animalele care produc lapte și pomii fructiferi de la care se recoltează fructe. Activele biologice productive nu sunt produse agricole, ci, mai degrabă, sunt deținute pentru a produce.

...

DATA INTRĂRII ÎN VIGOARE ȘI DISPOZIȚII TRANZITORII

...

| 62. | Documentul Agricultură: plante productive (Amendamente la IAS 16 și IAS 41), emis în iunie 2014, a modificat punctele 1-5, 8, 24și 44 și a adăugat punctele 5A-5C și 63. O entitate trebuie să aplice amendamentele respective pentru perioade anuale, care încep de la 1 ianuarie 2016 sau ulterior acestei date. Se permite aplicarea anterior acestei date. Dacă o entitate aplică amendamentele respective pentru o perioadă anterioară, entitatea respectivă trebuie să prezinte acest fapt. O entitate trebuie să aplice aceste amendamente retroactiv, în conformitate cu IAS 8. |
| --- | --- |

62.

Documentul Agricultură: plante productive (Amendamente la IAS 16 și IAS 41), emis în iunie 2014, a modificat punctele 1-5, 8, 24și 44 și a adăugat punctele 5A-5C și 63. O entitate trebuie să aplice amendamentele respective pentru perioade anuale, care încep de la 1 ianuarie 2016 sau ulterior acestei date. Se permite aplicarea anterior acestei date. Dacă o entitate aplică amendamentele respective pentru o perioadă anterioară, entitatea respectivă trebuie să prezinte acest fapt. O entitate trebuie să aplice aceste amendamente retroactiv, în conformitate cu IAS 8.

| 63. | În perioada de raportare în care dispozițiile din documentul Agricultură: plante productive (Amendamente la IAS 16 și IAS 41) sunt aplicate pentru prima dată, o entitate nu trebuie să prezinte informațiile cantitative prevăzute la punctul 28 litera (f) din IAS 8 pentru perioada în curs. Cu toate acestea, o entitate trebuie să prezinte informațiile cantitative prevăzute la punctul 28 litera (f) din IAS 8 pentru fiecare perioadă anterioară prezentată. |
| --- | --- |

63.

În perioada de raportare în care dispozițiile din documentul Agricultură: plante productive (Amendamente la IAS 16 și IAS 41) sunt aplicate pentru prima dată, o entitate nu trebuie să prezinte informațiile cantitative prevăzute la punctul 28 litera (f) din IAS 8 pentru perioada în curs. Cu toate acestea, o entitate trebuie să prezinte informațiile cantitative prevăzute la punctul 28 litera (f) din IAS 8 pentru fiecare perioadă anterioară prezentată.

AMENDAMENTE CORELATE LA ALTE STANDARDE

IAS 1 Prezentarea situațiilor financiare

Se modifică punctul 54.

Informații care trebuie prezentate în situația poziției financiare

| 54. | Situația poziției financiare trebuie să cuprindă cel puțin elementele-rânduri care prezintă următoarele valori:







  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

54.

(a)

...

| (f) | active biologice care intră sub incidența IAS 41 Agricultura; |
| --- | --- |

(f)

active biologice care intră sub incidența IAS 41 Agricultura;

| (g) | ... |
| --- | --- |

(g)

...

IAS 17 Contracte de leasing

Se modifică punctul 2.

DOMENIU DE APLICARE

| 2. | ...

  Cu toate acestea, prezentul standard nu trebuie aplicat ca bază pentru evaluarea:








  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

2.

Cu toate acestea, prezentul standard nu trebuie aplicat ca bază pentru evaluarea:

(a)

...

| (c) | activelor biologice care intră sub incidența IAS 41 Agricultura și care sunt deținute de locatari în baza unui contract de leasing financiar sau |
| --- | --- |

(c)

activelor biologice care intră sub incidența IAS 41 Agricultura și care sunt deținute de locatari în baza unui contract de leasing financiar sau

| (d) | activelor biologice care intră sub incidența IAS 41 și care sunt închiriate de către locatori în baza unui contract de leasing operațional. |
| --- | --- |

(d)

activelor biologice care intră sub incidența IAS 41 și care sunt închiriate de către locatori în baza unui contract de leasing operațional.

IAS 23 Costurile îndatorării

Se modifică punctele 4 și 7.

DOMENIU DE APLICARE

...

| 4. | O entitate nu trebuie să aplice standardul la costurile îndatorării atribuibile direct achiziției, construcției sau producției:






  (a) | unui activ cu ciclu lung de producție, evaluat la valoarea justă, de exemplu un activ biologic care intră sub incidența IAS 41 Agricultura sau |
| --- | --- | --- |

4.

O entitate nu trebuie să aplice standardul la costurile îndatorării atribuibile direct achiziției, construcției sau producției:

(a)

unui activ cu ciclu lung de producție, evaluat la valoarea justă, de exemplu un activ biologic care intră sub incidența IAS 41 Agricultura sau

| (b) | ... |
| --- | --- |

(b)

...

DEFINIȚII

...

| 7. | În funcție de circumstanțe, oricare din următoarele pot fi active cu ciclu lung de producție:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

7.

În funcție de circumstanțe, oricare din următoarele pot fi active cu ciclu lung de producție:

(a)

...

| (e) | investiții imobiliare; |
| --- | --- |

(e)

investiții imobiliare;

| (f) | plante productive. |
| --- | --- |

(f)

plante productive.

IAS 36 Deprecierea activelor

Se modifică punctul 2.

DOMENIU DE APLICARE

| 2. | Prezentul standard trebuie aplicat la contabilizarea deprecierii tuturor activelor, în afară de:







  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

...

| (g) | active biologice aferente activității agricole, care intră sub incidența IAS 41 Agricultura și care sunt evaluate la valoarea justă minus costurile asociate cedării; |
| --- | --- |

(g)

active biologice aferente activității agricole, care intră sub incidența IAS 41 Agricultura și care sunt evaluate la valoarea justă minus costurile asociate cedării;

| (h) | ... |
| --- | --- |

(h)

...

IAS 40 Investiții imobiliare

Se modifică punctele 4 și 7.

DOMENIU DE APLICARE

...

| 4. | Prezentul standard nu se aplică:






  (a) | activelor biologice aferente activității agricole (a se vedea IAS 41 Agricultura și IAS 16 Imobilizări corporale) și |
| --- | --- | --- |

4.

Prezentul standard nu se aplică:

(a)

activelor biologice aferente activității agricole (a se vedea IAS 41 Agricultura și IAS 16 Imobilizări corporale) și

| (b) | ... |
| --- | --- |

(b)

...

CLASIFICAREA UNEI PROPRIETĂȚI IMOBILIARE CA INVESTIȚIE IMOBILIARĂ SAU CA PROPRIETATE IMOBILIARĂ UTILIZATĂ DE POSESOR

...

| 7. | O investiție imobiliară este deținută pentru a obține venituri din chirii sau pentru creșterea valorii capitalului sau ambele. Prin urmare, o investiție imobiliară generează fluxuri de trezorerie care sunt în mare măsură independente de alte active deținute de o entitate. Astfel, investițiile imobiliare se diferențiază de proprietățile imobiliare utilizate de posesor. Producția sau furnizarea de bunuri sau servicii (sau utilizarea proprietății în scopuri administrative) generează fluxuri de trezorerie care nu pot fi atribuite numai proprietății imobiliare, ci și altor active utilizate în procesul de producție sau furnizare de bunuri sau servicii. IAS 16 se aplică proprietăților imobiliare utilizate de posesor. |
| --- | --- |

7.

O investiție imobiliară este deținută pentru a obține venituri din chirii sau pentru creșterea valorii capitalului sau ambele. Prin urmare, o investiție imobiliară generează fluxuri de trezorerie care sunt în mare măsură independente de alte active deținute de o entitate. Astfel, investițiile imobiliare se diferențiază de proprietățile imobiliare utilizate de posesor. Producția sau furnizarea de bunuri sau servicii (sau utilizarea proprietății în scopuri administrative) generează fluxuri de trezorerie care nu pot fi atribuite numai proprietății imobiliare, ci și altor active utilizate în procesul de producție sau furnizare de bunuri sau servicii. IAS 16 se aplică proprietăților imobiliare utilizate de posesor.

---

| 24.11.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 306/15 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 306/15

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/2114 AL COMISIEI

din 23 noiembrie 2015

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 23 noiembrie 2015.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | AL | 48,7 |
| MA | 71,4 |
| ZZ | 60,1 |
| 0707 00 05 | AL | 69,7 |
| MA | 93,8 |
| TR | 143,9 |
| ZZ | 102,5 |
| 0709 93 10 | AL | 76,3 |
| MA | 51,3 |
| TR | 159,0 |
| ZZ | 95,5 |
| 0805 20 10 | MA | 99,8 |
| ZZ | 99,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | TR | 64,6 |
| ZZ | 64,6 |
| 0805 50 10 | TR | 95,7 |
| ZZ | 95,7 |
| 0808 10 80 | AU | 166,8 |
| CA | 159,7 |
| CL | 83,6 |
| MK | 32,3 |
| NZ | 173,1 |
| US | 107,0 |
| ZA | 166,0 |
| ZZ | 126,9 |
| 0808 30 90 | BA | 85,6 |
| CN | 64,0 |
| TR | 124,1 |
| ZZ | 91,2 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

AL

48,7

MA

71,4

ZZ

60,1

0707 00 05

AL

69,7

MA

93,8

TR

143,9

ZZ

102,5

0709 93 10

AL

76,3

MA

51,3

TR

159,0

ZZ

95,5

0805 20 10

MA

99,8

ZZ

99,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

TR

64,6

ZZ

64,6

0805 50 10

TR

95,7

ZZ

95,7

0808 10 80

AU

166,8

CA

159,7

CL

83,6

MK

32,3

NZ

173,1

US

107,0

ZA

166,0

ZZ

126,9

0808 30 90

BA

85,6

CN

64,0

TR

124,1

ZZ

91,2

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

DIRECTIVE

| 24.11.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 306/17 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 306/17

---

DIRECTIVA (UE) 2015/2115 A COMISIEI

din 23 noiembrie 2015

de modificare, în scopul adoptării unor valori limită specifice pentru substanțele chimice utilizate în jucării, a apendicelui C din anexa II la Directiva 2009/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind siguranța jucăriilor, în ceea ce privește formamida

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2009/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 iunie 2009 privind siguranța jucăriilor (1), în special articolul 46 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Pentru a asigura un nivel înalt de protecție a copiilor împotriva riscurilor provocate de substanțele chimice din jucării, Directiva 2009/48/CE stabilește anumite cerințe în ceea ce privește substanțele chimice, cum ar fi cele clasificate ca fiind cancerigene, mutagene sau toxice pentru reproducere (CMR) în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (2), precum și în ceea ce privește parfumurile alergene și anumite elemente. În plus, Directiva 2009/48/CE conferă Comisiei competența de a adopta valori limită specifice pentru substanțele chimice utilizate în jucăriile destinate copiilor cu vârste mai mici de 36 de luni, precum și în alte jucării destinate a fi introduse în cavitatea bucală, pentru a asigura o protecție adecvată în cazul jucăriilor care implică un grad ridicat de expunere. Adoptarea acestor valori limită ia forma unui înscris în apendicele C la anexa II la Directiva 2009/48/CE. |
| --- | --- |

(1)

Pentru a asigura un nivel înalt de protecție a copiilor împotriva riscurilor provocate de substanțele chimice din jucării, Directiva 2009/48/CE stabilește anumite cerințe în ceea ce privește substanțele chimice, cum ar fi cele clasificate ca fiind cancerigene, mutagene sau toxice pentru reproducere (CMR) în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (2), precum și în ceea ce privește parfumurile alergene și anumite elemente. În plus, Directiva 2009/48/CE conferă Comisiei competența de a adopta valori limită specifice pentru substanțele chimice utilizate în jucăriile destinate copiilor cu vârste mai mici de 36 de luni, precum și în alte jucării destinate a fi introduse în cavitatea bucală, pentru a asigura o protecție adecvată în cazul jucăriilor care implică un grad ridicat de expunere. Adoptarea acestor valori limită ia forma unui înscris în apendicele C la anexa II la Directiva 2009/48/CE.

| (2) | Pentru o serie de substanțe chimice, valorile limită aplicabile în prezent sunt fie prea ridicate, conform dovezilor științifice disponibile, fie inexistente. Pentru aceste substanțe ar trebui deci adoptate valori limită specifice, luând în considerare cerințele de ambalare aplicabile produselor alimentare, precum și diferențele dintre jucării și materialele care intră în contact cu alimentele. |
| --- | --- |

(2)

Pentru o serie de substanțe chimice, valorile limită aplicabile în prezent sunt fie prea ridicate, conform dovezilor științifice disponibile, fie inexistente. Pentru aceste substanțe ar trebui deci adoptate valori limită specifice, luând în considerare cerințele de ambalare aplicabile produselor alimentare, precum și diferențele dintre jucării și materialele care intră în contact cu alimentele.

| (3) | Cu scopul de a oferi consiliere Comisiei Europene în pregătirea propunerilor legislative și a inițiativelor politice din domeniul siguranței jucăriilor, Comisia a instituit Grupul de experți privind siguranța jucăriilor. Misiunea subgrupului „Substanțe chimice” este să ofere acest tip de consiliere în ceea ce privește substanțele chimice care pot fi utilizate în jucării. |
| --- | --- |

(3)

Cu scopul de a oferi consiliere Comisiei Europene în pregătirea propunerilor legislative și a inițiativelor politice din domeniul siguranței jucăriilor, Comisia a instituit Grupul de experți privind siguranța jucăriilor. Misiunea subgrupului „Substanțe chimice” este să ofere acest tip de consiliere în ceea ce privește substanțele chimice care pot fi utilizate în jucării.

| (4) | Formamida (nr. CAS 75-12-7) este utilizată, printre altele, în industria materialelor plastice și a polimerilor, în special ca solvent, plastifiant sau substanță asociată unui agent de expandare utilizat pentru producerea de spumă (3). În 2010, mai multe state membre au identificat formamida într-o serie de jucării din spumă, cum ar fi covorașele-puzzle, fapt care a generat preocupări privind sănătatea copiilor, datorate unei posibile expuneri a acestora prin inhalare. Unele state membre au adoptat sau au în vedere adoptarea unor măsuri de reglementare. |
| --- | --- |

(4)

Formamida (nr. CAS 75-12-7) este utilizată, printre altele, în industria materialelor plastice și a polimerilor, în special ca solvent, plastifiant sau substanță asociată unui agent de expandare utilizat pentru producerea de spumă (3). În 2010, mai multe state membre au identificat formamida într-o serie de jucării din spumă, cum ar fi covorașele-puzzle, fapt care a generat preocupări privind sănătatea copiilor, datorate unei posibile expuneri a acestora prin inhalare. Unele state membre au adoptat sau au în vedere adoptarea unor măsuri de reglementare.

| (5) | În deliberările sale cu privire la formamidă, subgrupul „Substanțe chimice” s-a bazat pe avizul ANSES (Agence nationale de sécurité sanitaire de l'alimentation, de l'environnement et du travail). În acest aviz, se recomandă ca emisiile de formamidă din covorașele-puzzle în aer să fie limitate, astfel încât să nu depășească 20 μg/m3, valoare măsurată după 28 de zile de păstrare într-o cameră de degazare, după dezambalarea covorașelor noi înainte de comercializare, utilizând o metodă de încercare (4) conformă cu standardele ISO 16000-6 și 16000-9 și în condiții adecvate de eșantionare a produselor și a loturilor de produse. |
| --- | --- |

(5)

În deliberările sale cu privire la formamidă, subgrupul „Substanțe chimice” s-a bazat pe avizul ANSES (Agence nationale de sécurité sanitaire de l'alimentation, de l'environnement et du travail). În acest aviz, se recomandă ca emisiile de formamidă din covorașele-puzzle în aer să fie limitate, astfel încât să nu depășească 20 μg/m3, valoare măsurată după 28 de zile de păstrare într-o cameră de degazare, după dezambalarea covorașelor noi înainte de comercializare, utilizând o metodă de încercare (4) conformă cu standardele ISO 16000-6 și 16000-9 și în condiții adecvate de eșantionare a produselor și a loturilor de produse.

| (6) | Subgrupul „Substanțe chimice” a analizat în continuare o cameră pentru copii (cu un volum al camerei de 30 m3) care conține un covor-puzzle mare (1,2 m2, 720 g) precum și multe alte jucării din spumă (însumând astfel până la 1 kg de jucării din materiale din spumă expuse contactului cu aerul). Aerul din încăperea respectivă pentru copii (la o rată a schimbului de aer de 0,5 h– 1) ar conține 20 μg/m3 formamidă după 28 de zile dacă conținutul de formamidă din materialele din spumă ale jucăriilor ar fi de circa 200 mg/kg și ar fi complet emis. |
| --- | --- |

(6)

Subgrupul „Substanțe chimice” a analizat în continuare o cameră pentru copii (cu un volum al camerei de 30 m3) care conține un covor-puzzle mare (1,2 m2, 720 g) precum și multe alte jucării din spumă (însumând astfel până la 1 kg de jucării din materiale din spumă expuse contactului cu aerul). Aerul din încăperea respectivă pentru copii (la o rată a schimbului de aer de 0,5 h– 1) ar conține 20 μg/m3 formamidă după 28 de zile dacă conținutul de formamidă din materialele din spumă ale jucăriilor ar fi de circa 200 mg/kg și ar fi complet emis.

| (7) | Conform Regulamentului (CE) nr. 1272/2008, formamida este clasificată ca substanță toxică pentru reproducere de categoria 1B. În conformitate cu punctul 4 din partea III a anexei II la Directiva 2009/48/CE, substanțele toxice pentru reproducere din categoria 1B, cum este cazul formamidei, pot fi prezente în jucării în concentrații mai mici sau egale cu concentrațiile relevante stabilite pentru clasificarea amestecurilor care le conțin, și anume 0,5 %, adică 5 000 mg/kg (conținut limită) înaintea datei de 1 iunie 2015 și 0,3 %, adică 3 000 mg/kg (conținut limită), ulterior acestei date. Directiva 2009/48/CE nu prevede, în prezent, o limită de emisii pentru formamidă. |
| --- | --- |

(7)

Conform Regulamentului (CE) nr. 1272/2008, formamida este clasificată ca substanță toxică pentru reproducere de categoria 1B. În conformitate cu punctul 4 din partea III a anexei II la Directiva 2009/48/CE, substanțele toxice pentru reproducere din categoria 1B, cum este cazul formamidei, pot fi prezente în jucării în concentrații mai mici sau egale cu concentrațiile relevante stabilite pentru clasificarea amestecurilor care le conțin, și anume 0,5 %, adică 5 000 mg/kg (conținut limită) înaintea datei de 1 iunie 2015 și 0,3 %, adică 3 000 mg/kg (conținut limită), ulterior acestei date. Directiva 2009/48/CE nu prevede, în prezent, o limită de emisii pentru formamidă.

| (8) | În lumina celor de mai sus, în cadrul reuniunii sale din 28 noiembrie 2013, subgrupul „Substanțe chimice” a recomandat ca limita emisiilor de formamidă din materialele din spumă ale jucăriilor să fie stabilită în apendicele C la anexa II din Directiva 2009/48/CE la 20 μg/m3, după o perioadă maximă de 28 de zile de la începerea analizării emisiilor. În plus, subgrupul a recomandat, la reuniunea sa din 18 februarie 2015, că analizarea emisiilor nu este necesară în cazul în care conținutul de formamidă este de cel mult 200 mg/kg (valoarea limită derivată în cel mai pesimist scenariu al expunerii). |
| --- | --- |

(8)

În lumina celor de mai sus, în cadrul reuniunii sale din 28 noiembrie 2013, subgrupul „Substanțe chimice” a recomandat ca limita emisiilor de formamidă din materialele din spumă ale jucăriilor să fie stabilită în apendicele C la anexa II din Directiva 2009/48/CE la 20 μg/m3, după o perioadă maximă de 28 de zile de la începerea analizării emisiilor. În plus, subgrupul a recomandat, la reuniunea sa din 18 februarie 2015, că analizarea emisiilor nu este necesară în cazul în care conținutul de formamidă este de cel mult 200 mg/kg (valoarea limită derivată în cel mai pesimist scenariu al expunerii).

| (9) | În ceea ce privește materialele care intră în contact cu alimentele, nu există utilizări cunoscute ale formamidei care să poată fi luate în considerare. |
| --- | --- |

(9)

În ceea ce privește materialele care intră în contact cu alimentele, nu există utilizări cunoscute ale formamidei care să poată fi luate în considerare.

| (10) | Măsurile prevăzute în prezenta directivă sunt conforme cu avizul Comitetului instituit în temeiul articolului 47 din Directiva 2009/48/CE, |
| --- | --- |

(10)

Măsurile prevăzute în prezenta directivă sunt conforme cu avizul Comitetului instituit în temeiul articolului 47 din Directiva 2009/48/CE,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

În Apendicele C din anexa II la Directiva 2009/48/CE se adaugă următoarea mențiune:

| Substanța | Nr. CAS | Valoare limită |
| --- | --- | --- |
| „Formamidă | 75-12-7 | 20 μg/m3 (limită de emisie) după maximum 28 de zile de la începerea analizării emisiilor materialelor din spumă ale jucăriei care conține mai mult de 200 mg/kg (valoarea limită bazată pe conținut).” |

Substanța

Nr. CAS

Valoare limită

„Formamidă

75-12-7

20 μg/m3 (limită de emisie) după maximum 28 de zile de la începerea analizării emisiilor materialelor din spumă ale jucăriei care conține mai mult de 200 mg/kg (valoarea limită bazată pe conținut).”

Articolul 2

(1)   Statele membre adoptă și publică, cel târziu până la 24 mai 2017, actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive. Statele membre comunică de îndată Comisiei textul acestor acte.

Statele membre aplică aceste dispoziții începând de la 24 mai 2017.

Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele cuprind o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o astfel de trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

(2)   Statele membre comunică Comisiei textul principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 3

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Articolul 4

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 23 noiembrie 2015.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 170, 30.6.2009, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor, de modificare și de abrogare a Directivelor 67/548/CEE și 1999/45/CE, precum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 (JO L 353, 31.12.2008, p. 1).

2

(3)  Agence nationale de sécurité sanitaire de l'alimentation, de l'environnement et du travail (ANSES), „Avis relatif aux usages de formamide dans les produits de consommation et aux risques sanitaires liés au formamide dans les jouets en mousse «tapis puzzle»”, aviz ANSES, cerere nr. 2010-SA-0302, 4 iulie 2011, p. 4.

3

(4)  Protocol de testare a emisiilor, la o umiditate relativă de 50 %, o temperatură de 23 °C, o rată de împrospătare a aerului de 0,5 volume.h– 1, un volum standard al încăperii de 30 m3 și o suprafață emisivă a covorului de 1,2 m2.

4

– 1

3

2

---

| 24.11.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 306/20 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 306/20

---

DIRECTIVA (UE) 2015/2116 A COMISIEI

din 23 noiembrie 2015

de modificare, în scopul adoptării unor valori limită specifice pentru substanțele chimice utilizate în jucării, a apendicelui C din anexa II la Directiva 2009/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind siguranța jucăriilor, în ceea ce privește benzizotiazolinona

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2009/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 iunie 2009 privind siguranța jucăriilor (1), în special articolul 46 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Pentru a asigura un nivel înalt de protecție a copiilor împotriva riscurilor provocate de substanțele chimice din jucării, Directiva 2009/48/CE stabilește anumite cerințe în ceea ce privește substanțele chimice, cum ar fi cele clasificate ca fiind cancerigene, mutagene sau toxice pentru reproducere (CMR) în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (2), precum și în ceea ce privește parfumurile alergene și anumite elemente. În plus, Directiva 2009/48/CE conferă Comisiei competența de a adopta valori limită specifice pentru substanțele chimice utilizate în jucăriile destinate copiilor cu vârste mai mici de 36 de luni, precum și în alte jucării destinate a fi introduse în cavitatea bucală, pentru a asigura o protecție adecvată în cazul jucăriilor care implică un grad ridicat de expunere. Adoptarea acestor valori limită ia forma unui înscris în apendicele C la anexa II la Directiva 2009/48/CE. |
| --- | --- |

(1)

Pentru a asigura un nivel înalt de protecție a copiilor împotriva riscurilor provocate de substanțele chimice din jucării, Directiva 2009/48/CE stabilește anumite cerințe în ceea ce privește substanțele chimice, cum ar fi cele clasificate ca fiind cancerigene, mutagene sau toxice pentru reproducere (CMR) în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (2), precum și în ceea ce privește parfumurile alergene și anumite elemente. În plus, Directiva 2009/48/CE conferă Comisiei competența de a adopta valori limită specifice pentru substanțele chimice utilizate în jucăriile destinate copiilor cu vârste mai mici de 36 de luni, precum și în alte jucării destinate a fi introduse în cavitatea bucală, pentru a asigura o protecție adecvată în cazul jucăriilor care implică un grad ridicat de expunere. Adoptarea acestor valori limită ia forma unui înscris în apendicele C la anexa II la Directiva 2009/48/CE.

| (2) | Pentru o serie de substanțe chimice, valorile limită aplicabile în prezent sunt fie prea ridicate, conform dovezilor științifice disponibile, fie inexistente. Pentru aceste substanțe ar trebui deci adoptate valori limită specifice, luând în considerare cerințele de ambalare aplicabile produselor alimentare, precum și diferențele dintre jucării și materialele care intră în contact cu alimentele. |
| --- | --- |

(2)

Pentru o serie de substanțe chimice, valorile limită aplicabile în prezent sunt fie prea ridicate, conform dovezilor științifice disponibile, fie inexistente. Pentru aceste substanțe ar trebui deci adoptate valori limită specifice, luând în considerare cerințele de ambalare aplicabile produselor alimentare, precum și diferențele dintre jucării și materialele care intră în contact cu alimentele.

| (3) | Cu scopul de a oferi consiliere Comisiei Europene în pregătirea propunerilor legislative și a inițiativelor politice din domeniul siguranței jucăriilor, Comisia a instituit Grupul de experți privind siguranța jucăriilor. Misiunea subgrupului „Substanțe chimice” este să ofere acest tip de consiliere în ceea ce privește substanțele chimice care pot fi utilizate în jucării. |
| --- | --- |

(3)

Cu scopul de a oferi consiliere Comisiei Europene în pregătirea propunerilor legislative și a inițiativelor politice din domeniul siguranței jucăriilor, Comisia a instituit Grupul de experți privind siguranța jucăriilor. Misiunea subgrupului „Substanțe chimice” este să ofere acest tip de consiliere în ceea ce privește substanțele chimice care pot fi utilizate în jucării.

| (4) | 1,2-benzizotiazol-3(2H)-ona [1,2-benzizotiazol-3-onă (BIT), număr CAS 2634-33-5] este utilizată ca agent de conservare în soluțiile apoase pentru joacă (3), de exemplu în vopselele pentru activități de agrement și vopselele aplicabile cu degetele (4), așa cum arată rezultatele unui studiu de piață la care au participat operatorii economici și organizațiile profesionale ale acestora, reprezentanții consumatorilor și centrele de alergologie, rezultate confirmate de asemenea prin consultarea internetului și vizite efectuate în magazine (5). |
| --- | --- |

(4)

1,2-benzizotiazol-3(2H)-ona [1,2-benzizotiazol-3-onă (BIT), număr CAS 2634-33-5] este utilizată ca agent de conservare în soluțiile apoase pentru joacă (3), de exemplu în vopselele pentru activități de agrement și vopselele aplicabile cu degetele (4), așa cum arată rezultatele unui studiu de piață la care au participat operatorii economici și organizațiile profesionale ale acestora, reprezentanții consumatorilor și centrele de alergologie, rezultate confirmate de asemenea prin consultarea internetului și vizite efectuate în magazine (5).

| (5) | În deliberările sale referitoare la BIT, subgrupul „Substanțe chimice” s-a bazat pe avizul emis în materie de către Comitetul științific pentru siguranța consumatorilor (CSSC), în care se preciza că BIT este un alergen de contact bine documentat (6). Deși avizul consideră că BIT este doar un sensibilizant moderat, mai puțin puternic decât alți agenți cosmetici de conservare de pe piață (7), el ajunge la concluzia că izotiazolinonele sunt alergeni de contact majori pentru consumatorii din Europa (8). Utilizarea BIT nu este permisă în produsele cosmetice (9). |
| --- | --- |

(5)

În deliberările sale referitoare la BIT, subgrupul „Substanțe chimice” s-a bazat pe avizul emis în materie de către Comitetul științific pentru siguranța consumatorilor (CSSC), în care se preciza că BIT este un alergen de contact bine documentat (6). Deși avizul consideră că BIT este doar un sensibilizant moderat, mai puțin puternic decât alți agenți cosmetici de conservare de pe piață (7), el ajunge la concluzia că izotiazolinonele sunt alergeni de contact majori pentru consumatorii din Europa (8). Utilizarea BIT nu este permisă în produsele cosmetice (9).

| (6) | Conform Regulamentului (CE) nr. 1272/2008, BIT este clasificată drept sensibilizant pentru piele. Directiva 2009/48/CE nu prevede în prezent nici o valoare limită specifică pentru BIT, nici o valoare limită generală pentru sensibilizanți. |
| --- | --- |

(6)

Conform Regulamentului (CE) nr. 1272/2008, BIT este clasificată drept sensibilizant pentru piele. Directiva 2009/48/CE nu prevede în prezent nici o valoare limită specifică pentru BIT, nici o valoare limită generală pentru sensibilizanți.

| (7) | În lumina celor de mai sus, subgrupul „Substanțe chimice” a considerat că BIT nu ar trebui să fie utilizată în jucării. În conformitate cu standardul european EN 71-9:2005+A1:2007, nivelul substanțelor care nu trebuie utilizate ar trebui să respecte o limită de cuantificare (LOQ), stabilită printr-o metodă de încercare corespunzătoare (10). Prin urmare, în cadrul reuniunii sale din 26 martie 2014, subgrupul „Substanțe chimice” a recomandat ca nivelul BTI din jucării să respecte limita sa de cuantificare, și anume o concentrație maximă de 5 mg/kg. În ceea ce privește materialele care intră în contact cu alimentele, utilizarea BIT nu este reglementată. |
| --- | --- |

(7)

În lumina celor de mai sus, subgrupul „Substanțe chimice” a considerat că BIT nu ar trebui să fie utilizată în jucării. În conformitate cu standardul european EN 71-9:2005+A1:2007, nivelul substanțelor care nu trebuie utilizate ar trebui să respecte o limită de cuantificare (LOQ), stabilită printr-o metodă de încercare corespunzătoare (10). Prin urmare, în cadrul reuniunii sale din 26 martie 2014, subgrupul „Substanțe chimice” a recomandat ca nivelul BTI din jucării să respecte limita sa de cuantificare, și anume o concentrație maximă de 5 mg/kg. În ceea ce privește materialele care intră în contact cu alimentele, utilizarea BIT nu este reglementată.

| (8) | Având în vedere cele de mai sus, apendicele C din anexa II la Directiva 2009/48/CE ar trebui modificat, pentru a include o limită a conținutului de BIT în jucării. |
| --- | --- |

(8)

Având în vedere cele de mai sus, apendicele C din anexa II la Directiva 2009/48/CE ar trebui modificat, pentru a include o limită a conținutului de BIT în jucării.

| (9) | Limita conținutului prevăzută în prezenta directivă ar trebui revizuită cel târziu la cinci ani de la data la care statele membre urmează să aplice prezenta directivă. |
| --- | --- |

(9)

Limita conținutului prevăzută în prezenta directivă ar trebui revizuită cel târziu la cinci ani de la data la care statele membre urmează să aplice prezenta directivă.

| (10) | Măsurile prevăzute de prezenta directivă sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 47 din Directiva 2009/48/CE, |
| --- | --- |

(10)

Măsurile prevăzute de prezenta directivă sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 47 din Directiva 2009/48/CE,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

În apendicele C la anexa II la Directiva 2009/48/CE se adaugă următoarea mențiune:

| Substanța | Nr. CAS | Valoare limită |
| --- | --- | --- |
| „1,2-benzizotiazol-3(2H)-onă | 2634-33-5 | 5 mg/kg (conținut limită) în soluțiile apoase pentru joacă, în conformitate cu metodele stabilite în standardele EN 71-10:2005 și EN 71-11:2005” |

Substanța

Nr. CAS

Valoare limită

„1,2-benzizotiazol-3(2H)-onă

2634-33-5

5 mg/kg (conținut limită) în soluțiile apoase pentru joacă, în conformitate cu metodele stabilite în standardele EN 71-10:2005 și EN 71-11:2005”

Articolul 2

(1)   Statele membre adoptă și publică, cel târziu până la 24 mai 2017, actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive. Statele membre comunică de îndată Comisiei textul acestor acte.

Statele membre aplică aceste dispoziții începând de la 24 mai 2017.

Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele cuprind o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o astfel de trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

(2)   Statele membre comunică Comisiei textul principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 3

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Articolul 4

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 23 noiembrie 2015.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 170, 30.6.2009, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor, de modificare și de abrogare a Directivelor 67/548/CEE și 1999/45/CE, precum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 (JO L 353, 31.12.2008, p. 1).

2

(3)  Agenția pentru protecția mediului din Danemarca (2014), „Survey and health assessment of preservatives in toys”, „Survey of chemical substances in consumer products”, nr. 124 din 2014, tabelul 24, p. 56.

3

(4)  Agenția pentru protecția mediului din Danemarca (2014), „Survey and health assessment of preservatives in toys”, „Survey of chemical substances in consumer products”, nr. 124 din 2014, paginile 38-39.

4

(5)  Agenția pentru protecția mediului din Danemarca (2014), „Survey and health assessment of preservatives in toys”, „Survey of chemical substances in consumer products”, nr. 124 din 2014, p. 19 și următoarele.

5

(6)  Comitetul științific pentru siguranța consumatorilor (CSSC), „Opinion on benzisothiazolinone (BIT)”, aviz adoptat la 26-27 iunie 2012, paginile 16 și 26.

6

(7)  Comitetul științific pentru siguranța consumatorilor (CSSC), „Opinion on benzisothiazolinone (BIT)”, aviz adoptat la 26-27 iunie 2012, p. 16.

7

(8)  Comitetul științific pentru siguranța consumatorilor (CSSC), „Opinion on benzisothiazolinone (BIT)”, aviz adoptat la 26-27 iunie 2012, p. 26.

8

(9)  Regulamentul (CE) nr. 1223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind produsele cosmetice (JO L 342, 22.12.2009, p. 59).

9

(10)  EN 71-9:2005+A1:2007, anexa A secțiunea A.10.

10

---

| 24.11.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 306/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 306/23

---

DIRECTIVA (UE) 2015/2117 A COMISIEI

din 23 noiembrie 2015

de modificare, în scopul adoptării unor valori-limită specifice pentru substanțele chimice utilizate în jucării, a apendicelui C din anexa II la Directiva 2009/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind siguranța jucăriilor, în ceea ce privește clorometilizotiazolinona și metilizotiazolinona, ca atare sau amestecate în proporție de 3:1

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2009/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 iunie 2009 privind siguranța jucăriilor (1), în special articolul 46 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Pentru a asigura un nivel înalt de protecție a copiilor împotriva riscurilor provocate de substanțele chimice din jucării, Directiva 2009/48/CE stabilește anumite cerințe în ceea ce privește substanțele chimice, cum ar fi cele clasificate ca fiind cancerigene, mutagene sau toxice pentru reproducere (CMR) în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (2), precum și în ceea ce privește parfumurile alergene și anumite elemente. În plus, Directiva 2009/48/CE conferă Comisiei competența de a adopta valori-limită specifice pentru substanțele chimice utilizate în jucăriile destinate copiilor cu vârste mai mici de 36 de luni, precum și în alte jucării destinate a fi introduse în cavitatea bucală, pentru a asigura o protecție adecvată în cazul jucăriilor care implică un grad ridicat de expunere. Adoptarea acestor valori-limită ia forma unui înscris în apendicele C la anexa II la Directiva 2009/48/CE. |
| --- | --- |

(1)

Pentru a asigura un nivel înalt de protecție a copiilor împotriva riscurilor provocate de substanțele chimice din jucării, Directiva 2009/48/CE stabilește anumite cerințe în ceea ce privește substanțele chimice, cum ar fi cele clasificate ca fiind cancerigene, mutagene sau toxice pentru reproducere (CMR) în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (2), precum și în ceea ce privește parfumurile alergene și anumite elemente. În plus, Directiva 2009/48/CE conferă Comisiei competența de a adopta valori-limită specifice pentru substanțele chimice utilizate în jucăriile destinate copiilor cu vârste mai mici de 36 de luni, precum și în alte jucării destinate a fi introduse în cavitatea bucală, pentru a asigura o protecție adecvată în cazul jucăriilor care implică un grad ridicat de expunere. Adoptarea acestor valori-limită ia forma unui înscris în apendicele C la anexa II la Directiva 2009/48/CE.

| (2) | Pentru o serie de substanțe chimice, valorile-limită aplicabile în prezent sunt fie prea ridicate, conform dovezilor științifice disponibile, fie inexistente. Pentru aceste substanțe ar trebui deci adoptate valori-limită specifice, luând în considerare cerințele de ambalare aplicabile produselor alimentare, precum și diferențele dintre jucării și materialele care intră în contact cu alimentele. |
| --- | --- |

(2)

Pentru o serie de substanțe chimice, valorile-limită aplicabile în prezent sunt fie prea ridicate, conform dovezilor științifice disponibile, fie inexistente. Pentru aceste substanțe ar trebui deci adoptate valori-limită specifice, luând în considerare cerințele de ambalare aplicabile produselor alimentare, precum și diferențele dintre jucării și materialele care intră în contact cu alimentele.

| (3) | Cu scopul de a oferi consiliere Comisiei Europene în pregătirea propunerilor legislative și a inițiativelor politice din domeniul siguranței jucăriilor, Comisia a instituit Grupul de experți privind siguranța jucăriilor. Misiunea subgrupului „Substanțe chimice” este să ofere acest tip de consiliere în ceea ce privește substanțele chimice care pot fi utilizate în jucării. |
| --- | --- |

(3)

Cu scopul de a oferi consiliere Comisiei Europene în pregătirea propunerilor legislative și a inițiativelor politice din domeniul siguranței jucăriilor, Comisia a instituit Grupul de experți privind siguranța jucăriilor. Misiunea subgrupului „Substanțe chimice” este să ofere acest tip de consiliere în ceea ce privește substanțele chimice care pot fi utilizate în jucării.

| (4) | Amestecul de 5-cloro-2-metilizotiazolin-3(2H)-onă (CMI) și de 2-metilizotiazolin-3(2H)-onă (MI), în proporție de 3:1 (număr CAS 55965-84-9) (3), precum și substanțele care compun acest amestec, și anume CMI (număr CAS 26172-55-4) și MI (număr CAS 2682-20-4), sunt utilizate ca agenți de conservare în soluțiile apoase pentru joacă (4), inclusiv în vopselele pentru activități de agrement, vopselele aplicabile cu degetele, vopselele pentru ferestre/sticlă, cleiuri și baloane de săpun (5). |
| --- | --- |

(4)

Amestecul de 5-cloro-2-metilizotiazolin-3(2H)-onă (CMI) și de 2-metilizotiazolin-3(2H)-onă (MI), în proporție de 3:1 (număr CAS 55965-84-9) (3), precum și substanțele care compun acest amestec, și anume CMI (număr CAS 26172-55-4) și MI (număr CAS 2682-20-4), sunt utilizate ca agenți de conservare în soluțiile apoase pentru joacă (4), inclusiv în vopselele pentru activități de agrement, vopselele aplicabile cu degetele, vopselele pentru ferestre/sticlă, cleiuri și baloane de săpun (5).

| (5) | În deliberările sale referitoare la amestecul de CMI și MI în proporție de 3:1, precum și la substanțele care compun acest amestec, și anume CMI și MI, subgrupul „Substanțe chimice” s-a bazat pe avizul emis în materie de către Comitetul științific pentru riscurile asupra sănătății și mediului (SCHER), în care se preciza că nu se recomandă utilizarea în jucării nici a amestecului de CMI și MI în proporție de 3:1, nici a substanțelor care compun acest amestec, și anume CMI și MI, din cauza unor reacții alergice de contact la aceste substanțe, observate în cazul produselor cosmetice (6). Subgrupul „Substanțe chimice” a luat, de asemenea, în considerare avizul emis în materie de către CSSC, care considera amestecul de CMI și MI în proporție de 3:1 ca fiind un alergen de contact extrem de puternic, conform datelor disponibile (7). |
| --- | --- |

(5)

În deliberările sale referitoare la amestecul de CMI și MI în proporție de 3:1, precum și la substanțele care compun acest amestec, și anume CMI și MI, subgrupul „Substanțe chimice” s-a bazat pe avizul emis în materie de către Comitetul științific pentru riscurile asupra sănătății și mediului (SCHER), în care se preciza că nu se recomandă utilizarea în jucării nici a amestecului de CMI și MI în proporție de 3:1, nici a substanțelor care compun acest amestec, și anume CMI și MI, din cauza unor reacții alergice de contact la aceste substanțe, observate în cazul produselor cosmetice (6). Subgrupul „Substanțe chimice” a luat, de asemenea, în considerare avizul emis în materie de către CSSC, care considera amestecul de CMI și MI în proporție de 3:1 ca fiind un alergen de contact extrem de puternic, conform datelor disponibile (7).

| (6) | Conform Regulamentului (CE) nr. 1272/2008, amestecul de CMI și MI în proporție de 3:1 este clasificat ca sensibilizant pentru piele. CMI și MI, ca atare, nu sunt clasificate în regulamentul sus-menționat. În prezent, Directiva 2009/48/CE nu prevede nici valori-limită specifice pentru amestecul de CMI și MI în proporție de 3:1, sau pentru CMI și MI, ca atare, nici o valoare-limită generală pentru sensibilizanți. |
| --- | --- |

(6)

Conform Regulamentului (CE) nr. 1272/2008, amestecul de CMI și MI în proporție de 3:1 este clasificat ca sensibilizant pentru piele. CMI și MI, ca atare, nu sunt clasificate în regulamentul sus-menționat. În prezent, Directiva 2009/48/CE nu prevede nici valori-limită specifice pentru amestecul de CMI și MI în proporție de 3:1, sau pentru CMI și MI, ca atare, nici o valoare-limită generală pentru sensibilizanți.

| (7) | În lumina celor de mai sus, în cadrul reuniunii sale din 15 februarie 2012, subgrupul „Substanțe chimice” a recomandat ca amestecul de CMI și MI în proporție de 3:1 să nu fie utilizat în jucării. |
| --- | --- |

(7)

În lumina celor de mai sus, în cadrul reuniunii sale din 15 februarie 2012, subgrupul „Substanțe chimice” a recomandat ca amestecul de CMI și MI în proporție de 3:1 să nu fie utilizat în jucării.

| (8) | Conform Institutului Federal German pentru Evaluarea Riscurilor (Bundesinstitut für Risikobewertung, BfR) (8), valorile-limită pentru CMI și MI, substanțe puternic alergene, ar trebui stabilite la o concentrație considerată a proteja persoanele deja sensibilizate. Acesta este modul cel mai strict de limitare a alergenilor, deoarece în cazul persoanelor deja sensibilizate reacțiile alergice se declanșează chiar și la cele mai scăzute concentrații ale alergenilor. În conformitate cu avizul CSSC menționat anterior, această concentrație este de sub 2 mg/kg (9). |
| --- | --- |

(8)

Conform Institutului Federal German pentru Evaluarea Riscurilor (Bundesinstitut für Risikobewertung, BfR) (8), valorile-limită pentru CMI și MI, substanțe puternic alergene, ar trebui stabilite la o concentrație considerată a proteja persoanele deja sensibilizate. Acesta este modul cel mai strict de limitare a alergenilor, deoarece în cazul persoanelor deja sensibilizate reacțiile alergice se declanșează chiar și la cele mai scăzute concentrații ale alergenilor. În conformitate cu avizul CSSC menționat anterior, această concentrație este de sub 2 mg/kg (9).

| (9) | Potrivit BfR, supravegherea pieței permite cuantificarea în mod curent atât a CMI, până la 0,75 mg/kg, cât și a MI, până la 0,25 mg/kg (10) (limitele de cuantificare). |
| --- | --- |

(9)

Potrivit BfR, supravegherea pieței permite cuantificarea în mod curent atât a CMI, până la 0,75 mg/kg, cât și a MI, până la 0,25 mg/kg (10) (limitele de cuantificare).

| (10) | În lumina celor de mai sus, în cadrul reuniunii sale din 23 mai 2014, Grupul de experți privind siguranța jucăriilor a recomandat și limitarea utilizării CMI și MI, ca atare, prin respectarea limitelor de cuantificare fixate pentru aceste substanțe. |
| --- | --- |

(10)

În lumina celor de mai sus, în cadrul reuniunii sale din 23 mai 2014, Grupul de experți privind siguranța jucăriilor a recomandat și limitarea utilizării CMI și MI, ca atare, prin respectarea limitelor de cuantificare fixate pentru aceste substanțe.

| (11) | Deși, în ceea ce privește MI ca atare, utilizată în anumite materiale care intră în contact cu alimentele, există o limită de migrare specifică, ipotezele care stau la baza determinării acesteia sunt diferite de cele utilizate în cazul stabilirii conținutului-limită de MI din jucării. În ceea ce privește materialele care intră în contact cu alimentele, utilizările amestecurilor de CMI și MI în proporție de 3:1 și ale CMI ca atare nu sunt reglementate. |
| --- | --- |

(11)

Deși, în ceea ce privește MI ca atare, utilizată în anumite materiale care intră în contact cu alimentele, există o limită de migrare specifică, ipotezele care stau la baza determinării acesteia sunt diferite de cele utilizate în cazul stabilirii conținutului-limită de MI din jucării. În ceea ce privește materialele care intră în contact cu alimentele, utilizările amestecurilor de CMI și MI în proporție de 3:1 și ale CMI ca atare nu sunt reglementate.

| (12) | Având în vedere cele de mai sus, apendicele C din anexa II la Directiva 2009/48/CE ar trebui modificat, pentru a include conținuturi-limită pentru amestecurile de CMI și MI în proporție de 3:1 și pentru CMI și MI ca atare, în jucării. |
| --- | --- |

(12)

Având în vedere cele de mai sus, apendicele C din anexa II la Directiva 2009/48/CE ar trebui modificat, pentru a include conținuturi-limită pentru amestecurile de CMI și MI în proporție de 3:1 și pentru CMI și MI ca atare, în jucării.

| (13) | Măsurile prevăzute în prezenta directivă sunt conforme cu avizul Comitetului instituit în temeiul articolului 47 din Directiva 2009/48/CE, |
| --- | --- |

(13)

Măsurile prevăzute în prezenta directivă sunt conforme cu avizul Comitetului instituit în temeiul articolului 47 din Directiva 2009/48/CE,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

În Apendicele C din anexa II la Directiva 2009/48/CE se adaugă următoarele mențiuni:

| Substanța | Nr. CAS | Valoare-limită |
| --- | --- | --- |
| „o masă de reacție de: 5-cloro-2-metil-4-izotiazolin-3-onă [CE nr. 247-500-7] și 2-metil-2H-isotiazol-3-onă [CE nr. 220-239-6] (3:1) | 55965-84-9 | 1 mg/kg (conținut-limită) în soluțiile apoase pentru joacă |
| 5-cloro-2-metilizotiazolin-3(2H)-onă | 26172-55-4 | 0,75 mg/kg (conținut-limită) în soluțiile apoase pentru joacă |
| 2-metilizotiazolin-3(2H)-onă | 2682-20-4 | 0,25 mg/kg (conținut-limită) în soluțiile apoase pentru joacă” |

Substanța

Nr. CAS

Valoare-limită

„o masă de reacție de: 5-cloro-2-metil-4-izotiazolin-3-onă [CE nr. 247-500-7] și 2-metil-2H-isotiazol-3-onă [CE nr. 220-239-6] (3:1)

55965-84-9

1 mg/kg (conținut-limită) în soluțiile apoase pentru joacă

5-cloro-2-metilizotiazolin-3(2H)-onă

26172-55-4

0,75 mg/kg (conținut-limită) în soluțiile apoase pentru joacă

2-metilizotiazolin-3(2H)-onă

2682-20-4

0,25 mg/kg (conținut-limită) în soluțiile apoase pentru joacă”

Articolul 2

(1)   Statele membre adoptă și publică, cel târziu până la 24 noiembrie 2017, actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive. Statele membre comunică de îndată Comisiei textul acestor acte.

Statele membre aplică aceste dispoziții începând de la 24 noiembrie 2017.

Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele cuprind o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o astfel de trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

(2)   Statele membre comunică Comisiei textul principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 3

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Articolul 4

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 23 noiembrie 2015.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 170, 30.6.2009, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor, de modificare și de abrogare a Directivelor 67/548/CEE și 1999/45/CE, precum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 (JO L 353, 31.12.2008, p. 1).

2

(3)  Denumirile comerciale sunt Kathon, Acticide, Microcare etc., conform avizului Comitetului științific pentru siguranța consumatorilor (CSSC), Opinion on the mixture of 5-chloro-2-methylisothiazolin-3(2H)-one and 2-methylisothiazolin-3(2H)-one, aviz adoptat la 8 decembrie 2009, p. 6.

3

Opinion on the mixture of 5-chloro-2-methylisothiazolin-3(2H)-one and 2-methylisothiazolin-3(2H)-one

(4)  Agenția pentru protecția mediului din Danemarca (2014) Survey and health assessment of preservatives in toys. Survey of chemical substances in consumer products nr. 124, 2014, tabelul 24 p. 56.

4

Survey and health assessment of preservatives in toys. Survey of chemical substances in consumer products

(5)  Agenția pentru protecția mediului din Danemarca (2014) Survey and health assessment of preservatives in toys. Survey of chemical substances in consumer products nr. 124, 2014, pp. 38-39.

5

Survey and health assessment of preservatives in toys. Survey of chemical substances in consumer products

(6)  Comitetul științific pentru riscurile asupra sănătății și mediului (SCHER), Avizul privind „CEN's response to the opinion of the CSTEE on the assessment of CEN report on the risk assessment of organic chemicals in toys”, adoptat la 29 mai 2007, p. 8 și tabelul 1 la p. 9.

6

(7)  A se vedea avizul CSSC în nota de subsol 3, p. 35.

7

(8)  Documentul de poziție al Institutului Federal German pentru Evaluarea Riscurilor (Bundesinstitut für Risikobewertung, BfR) din 24.9.2012, p. 4.

8

(9)  A se vedea avizul CSSC în nota de subsol 3, p. 33.

9

(10)  A se vedea nota de subsol 8.

10

---

DECIZII

| 24.11.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 306/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 306/26

---

DECIZIA (PESC) 2015/2118 A CONSILIULUI

din 23 noiembrie 2015

de prelungire a mandatului Reprezentantului Special al Uniunii Europene pentru Caucazul de Sud și criza din Georgia

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 33 și articolul 31 alineatul (2),

având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

întrucât:

| (1) | La 8 iulie 2014, Consiliul a adoptat Decizia 2014/438/PESC (1) de numire a domnului Herbert SALBER în calitate de Reprezentant Special al Uniunii Europene (RSUE) pentru Caucazul de Sud și criza din Georgia. Mandatul RSUE urmează să expire la 31 octombrie 2015. |
| --- | --- |

(1)

La 8 iulie 2014, Consiliul a adoptat Decizia 2014/438/PESC (1) de numire a domnului Herbert SALBER în calitate de Reprezentant Special al Uniunii Europene (RSUE) pentru Caucazul de Sud și criza din Georgia. Mandatul RSUE urmează să expire la 31 octombrie 2015.

| (2) | Mandatul RSUE ar trebui prelungit pentru o perioadă suplimentară de 16 luni. |
| --- | --- |

(2)

Mandatul RSUE ar trebui prelungit pentru o perioadă suplimentară de 16 luni.

| (3) | RSUE își va executa mandatul în contextul unei situații care s-ar putea deteriora și care ar putea aduce atingere realizării obiectivelor acțiunii externe a Uniunii prevăzute la articolul 21 din tratat, |
| --- | --- |

(3)

RSUE își va executa mandatul în contextul unei situații care s-ar putea deteriora și care ar putea aduce atingere realizării obiectivelor acțiunii externe a Uniunii prevăzute la articolul 21 din tratat,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Reprezentantul Special al Uniunii Europene

Mandatul domnului Herbert SALBER în calitate de RSUE pentru Caucazul de Sud și criza din Georgia se prelungește până la 28 februarie 2017. Consiliul poate decide ca mandatul RSUE să se încheie mai devreme, pe baza unei evaluări din partea Comitetului politic și de securitate (COPS) și a unei propuneri din partea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (ÎR).

Articolul 2

Obiective de politică

Mandatul RSUE se întemeiază pe obiectivele politicii Uniunii pentru Caucazul de Sud, inclusiv obiectivele prevăzute în concluziile Consiliului European, reunit în sesiune extraordinară la Bruxelles la 1 septembrie 2008, și în concluziile Consiliului din 15 septembrie 2008, precum și în cele din 27 februarie 2012. Aceste obiective includ:

| (a) | în conformitate cu mecanismele existente, inclusiv Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) și Grupul de la Minsk din cadrul acesteia, prevenirea conflictelor în regiune, contribuția la soluționarea pașnică a conflictelor în regiune, inclusiv criza din Georgia și conflictul din Nagorno-Karabah, prin promovarea returnării refugiaților și a persoanelor strămutate în interiorul țării și prin alte mijloace adecvate și sprijinirea punerii în practică a unei astfel de soluționări în conformitate cu principiile de drept internațional; |
| --- | --- |

(a)

în conformitate cu mecanismele existente, inclusiv Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) și Grupul de la Minsk din cadrul acesteia, prevenirea conflictelor în regiune, contribuția la soluționarea pașnică a conflictelor în regiune, inclusiv criza din Georgia și conflictul din Nagorno-Karabah, prin promovarea returnării refugiaților și a persoanelor strămutate în interiorul țării și prin alte mijloace adecvate și sprijinirea punerii în practică a unei astfel de soluționări în conformitate cu principiile de drept internațional;

| (b) | conlucrarea în mod constructiv cu principalii actori interesați în ceea ce privește regiunea; |
| --- | --- |

(b)

conlucrarea în mod constructiv cu principalii actori interesați în ceea ce privește regiunea;

| (c) | încurajarea și sprijinirea cooperării sporite dintre Armenia, Azerbaidjan și Georgia și, după caz, țările învecinate acestora; |
| --- | --- |

(c)

încurajarea și sprijinirea cooperării sporite dintre Armenia, Azerbaidjan și Georgia și, după caz, țările învecinate acestora;

| (d) | sporirea eficacității și a vizibilității Uniunii în regiune. |
| --- | --- |

(d)

sporirea eficacității și a vizibilității Uniunii în regiune.

Articolul 3

Mandat

În vederea realizării obiectivelor de politică, mandatul RSUE constă în:

| (a) | dezvoltarea contactelor cu guvernele, parlamentele, alți actori politici majori, autoritățile judiciare și societatea civilă din regiune; |
| --- | --- |

(a)

dezvoltarea contactelor cu guvernele, parlamentele, alți actori politici majori, autoritățile judiciare și societatea civilă din regiune;

| (b) | încurajarea țărilor din regiune să coopereze pe teme regionale de interes comun, cum ar fi amenințările comune la adresa securității, combaterea terorismului, a traficului ilicit și a criminalității organizate; |
| --- | --- |

(b)

încurajarea țărilor din regiune să coopereze pe teme regionale de interes comun, cum ar fi amenințările comune la adresa securității, combaterea terorismului, a traficului ilicit și a criminalității organizate;

| (c) | contribuția la soluționarea pașnică a conflictelor în conformitate cu principiile de drept internațional și facilitarea punerii în practică a unei astfel de soluționări în strânsă coordonare cu Organizația Națiunilor Unite, cu OSCE și cu Grupul de la Minsk din cadrul acesteia; |
| --- | --- |

(c)

contribuția la soluționarea pașnică a conflictelor în conformitate cu principiile de drept internațional și facilitarea punerii în practică a unei astfel de soluționări în strânsă coordonare cu Organizația Națiunilor Unite, cu OSCE și cu Grupul de la Minsk din cadrul acesteia;

| (d) | în ceea ce privește criza din Georgia:






  (i) | acordarea asistenței în vederea pregătirii negocierilor internaționale desfășurate în temeiul punctului 6 din planul de soluționare din 12 august 2008 („dezbaterile internaționale de la Geneva”) și al măsurilor de punere în aplicare din 8 septembrie 2008, inclusiv pe tema unor acorduri de securitate și stabilitate în regiune, chestiunea refugiaților și a persoanelor strămutate în interiorul țării, pe baza principiilor recunoscute la nivel internațional, precum și privind orice alt subiect care întrunește acordul comun al părților; |
| --- | --- | --- |

(d)

în ceea ce privește criza din Georgia:

(i)

acordarea asistenței în vederea pregătirii negocierilor internaționale desfășurate în temeiul punctului 6 din planul de soluționare din 12 august 2008 („dezbaterile internaționale de la Geneva”) și al măsurilor de punere în aplicare din 8 septembrie 2008, inclusiv pe tema unor acorduri de securitate și stabilitate în regiune, chestiunea refugiaților și a persoanelor strămutate în interiorul țării, pe baza principiilor recunoscute la nivel internațional, precum și privind orice alt subiect care întrunește acordul comun al părților;

| (ii) | contribuția la definirea poziției Uniunii și reprezentarea acesteia la nivel de RSUE în cadrul negocierilor menționate la punctul (i); și |
| --- | --- |

(ii)

contribuția la definirea poziției Uniunii și reprezentarea acesteia la nivel de RSUE în cadrul negocierilor menționate la punctul (i); și

| (iii) | facilitarea punerii în aplicare a planului de soluționare din 12 august 2008, precum și a măsurilor de punere în aplicare din 8 septembrie 2008; |
| --- | --- |

(iii)

facilitarea punerii în aplicare a planului de soluționare din 12 august 2008, precum și a măsurilor de punere în aplicare din 8 septembrie 2008;

| (e) | facilitarea elaborării și punerii în aplicare a unor măsuri de consolidare a încrederii, coordonându-se cu statele membre în ceea ce privește experiența acestora, dacă aceasta există și este adecvată; |
| --- | --- |

(e)

facilitarea elaborării și punerii în aplicare a unor măsuri de consolidare a încrederii, coordonându-se cu statele membre în ceea ce privește experiența acestora, dacă aceasta există și este adecvată;

| (f) | acordarea de asistență, după caz, pentru pregătirea contribuțiilor Uniunii la punerea în practică a unei eventuale soluționări a conflictului; |
| --- | --- |

(f)

acordarea de asistență, după caz, pentru pregătirea contribuțiilor Uniunii la punerea în practică a unei eventuale soluționări a conflictului;

| (g) | intensificarea dialogului Uniunii cu principalii actori interesați în ceea ce privește regiunea; |
| --- | --- |

(g)

intensificarea dialogului Uniunii cu principalii actori interesați în ceea ce privește regiunea;

| (h) | asistența acordată Uniunii privind dezvoltarea în continuare a unei politici cuprinzătoare cu privire la Caucazul de Sud; |
| --- | --- |

(h)

asistența acordată Uniunii privind dezvoltarea în continuare a unei politici cuprinzătoare cu privire la Caucazul de Sud;

| (i) | în cadrul activităților prevăzute de prezentul articol, contribuția la punerea în aplicare a politicii Uniunii privind drepturile omului și a orientărilor Uniunii privind drepturile omului, în special în ceea ce privește copiii și femeile din zonele afectate de conflicte, mai ales prin monitorizarea și abordarea evoluțiilor în acest sens. |
| --- | --- |

(i)

în cadrul activităților prevăzute de prezentul articol, contribuția la punerea în aplicare a politicii Uniunii privind drepturile omului și a orientărilor Uniunii privind drepturile omului, în special în ceea ce privește copiii și femeile din zonele afectate de conflicte, mai ales prin monitorizarea și abordarea evoluțiilor în acest sens.

Articolul 4

Executarea mandatului

(1)   RSUE răspunde de executarea mandatului, acționând sub autoritatea ÎR.

(2)   COPS menține o legătură privilegiată cu RSUE și este principalul punct de contact al RSUE cu Consiliul. COPS furnizează RSUE orientări strategice și îndrumare politică în cadrul mandatului, fără a aduce atingere competențelor ÎR.

(3)   RSUE își desfășoară activitatea în strânsă coordonare cu Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) și cu departamentele relevante ale acestuia.

Articolul 5

Finanțare

(1)   Valoarea de referință financiară destinată să acopere cheltuielile aferente mandatului RSUE în perioada 1 noiembrie 2015-28 februarie 2017 este de 2 800 000 EUR.

(2)   Cheltuielile sunt gestionate în conformitate cu procedurile și normele aplicabile bugetului general al Uniunii.

(3)   Gestionarea cheltuielilor face obiectul unui contract între RSUE și Comisie. RSUE răspunde în fața Comisiei pentru toate cheltuielile.

Articolul 6

Constituirea și componența echipei

(1)   În limitele mandatului său și ale mijloacelor financiare aferente puse la dispoziție, RSUE răspunde de constituirea unei echipe. Echipa dispune de competențele necesare în chestiuni politice specifice, conform mandatului. RSUE informează în mod prompt Consiliul și Comisia cu privire la componența echipei sale.

(2)   Statele membre, instituțiile Uniunii și SEAE pot propune detașarea de personal care să lucreze cu RSUE. Remunerarea personalului detașat este asigurată de statul membru, de instituția Uniunii în cauză ori de SEAE, după caz. Experții detașați de statele membre pe lângă instituțiile Uniunii sau SEAE pot, de asemenea, să fie repartizați pe lângă RSUE. Membrii personalului internațional contractat trebuie să dețină naționalitatea unui stat membru.

(3)   Toți membrii personalului detașat rămân sub autoritatea administrativă a statului membru sau a instituției Uniunii care i-a detașat ori a SEAE, își duc la îndeplinire sarcinile și acționează în interesul mandatului RSUE.

(4)   Personalul RSUE este amplasat în același loc cu departamentele relevante ale SEAE sau cu delegațiile relevante ale Uniunii, în vederea asigurării coerenței și consecvenței activităților lor respective.

Articolul 7

Privilegiile și imunitățile RSUE și ale personalului RSUE

Privilegiile, imunitățile și alte garanții necesare îndeplinirii și bunei desfășurări a misiunii RSUE, precum și a membrilor personalului RSUE se stabilesc împreună cu țările gazdă, după caz. Statele membre și SEAE oferă tot sprijinul necesar în acest sens.

Articolul 8

Securitatea informațiilor UE clasificate

RSUE și membrii echipei RSUE respectă principiile și standardele minime de securitate stabilite prin Decizia 2013/488/UE a Consiliului (2).

Articolul 9

Accesul la informații și asistență logistică

(1)   Statele membre, Comisia și Secretariatul General al Consiliului garantează accesul RSUE la toate informațiile relevante.

(2)   Delegațiile Uniunii în regiune și/sau statele membre, după caz, furnizează asistență logistică în regiune.

Articolul 10

Securitate

În conformitate cu politica Uniunii privind securitatea personalului cu atribuții operaționale desfășurat în afara Uniunii în temeiul titlului V din tratat, RSUE ia toate măsurile a căror aplicare este rezonabilă, în conformitate cu mandatul RSUE și cu condițiile de securitate din zona geografică pentru care este responsabil, pentru a asigura securitatea întregului personal aflat sub directa autoritate a RSUE, în special prin:

| (a) | elaborarea unui plan de securitate specific, pe baza orientărilor primite din partea SEAE, care să includă măsuri de securitate fizice, organizatorice și procedurale specifice, prin care să se reglementeze gestionarea deplasării personalului în condiții de siguranță către zona geografică și în interiorul acesteia și gestionarea incidentelor de securitate, precum și un plan de urgență și un plan de evacuare; |
| --- | --- |

(a)

elaborarea unui plan de securitate specific, pe baza orientărilor primite din partea SEAE, care să includă măsuri de securitate fizice, organizatorice și procedurale specifice, prin care să se reglementeze gestionarea deplasării personalului în condiții de siguranță către zona geografică și în interiorul acesteia și gestionarea incidentelor de securitate, precum și un plan de urgență și un plan de evacuare;

| (b) | asigurarea faptului că întregul personal desfășurat în afara Uniunii beneficiază de asigurare pentru un grad înalt de risc, necesară în condițiile specifice zonei de misiune; |
| --- | --- |

(b)

asigurarea faptului că întregul personal desfășurat în afara Uniunii beneficiază de asigurare pentru un grad înalt de risc, necesară în condițiile specifice zonei de misiune;

| (c) | asigurarea faptului că toți membrii echipei RSUE care urmează să fie desfășurați în afara Uniunii, inclusiv personalul contractat la nivel local, au participat, înainte de sosire sau la sosirea în zona de misiune, la cursuri adecvate de instruire în domeniul securității, pe baza clasificărilor de risc atribuite zonei de misiune de către SEAE; |
| --- | --- |

(c)

asigurarea faptului că toți membrii echipei RSUE care urmează să fie desfășurați în afara Uniunii, inclusiv personalul contractat la nivel local, au participat, înainte de sosire sau la sosirea în zona de misiune, la cursuri adecvate de instruire în domeniul securității, pe baza clasificărilor de risc atribuite zonei de misiune de către SEAE;

| (d) | asigurarea punerii în aplicare a tuturor recomandărilor formulate de comun acord ca urmare a evaluărilor periodice privind securitatea și transmiterea către Consiliu, ÎR și Comisie a unor rapoarte scrise cu privire la punerea în aplicare a acestora și la alte aspecte legate de securitate, în cadrul raportului privind progresele înregistrate și al raportului privind executarea mandatului. |
| --- | --- |

(d)

asigurarea punerii în aplicare a tuturor recomandărilor formulate de comun acord ca urmare a evaluărilor periodice privind securitatea și transmiterea către Consiliu, ÎR și Comisie a unor rapoarte scrise cu privire la punerea în aplicare a acestora și la alte aspecte legate de securitate, în cadrul raportului privind progresele înregistrate și al raportului privind executarea mandatului.

Articolul 11

Raportare

RSUE prezintă ÎR și COPS, periodic, rapoarte verbale și scrise. De asemenea, RSUE prezintă rapoarte grupurilor de lucru ale Consiliului, dacă este necesar. Rapoartele periodice sunt difuzate prin rețeaua COREU. RSUE poate prezenta rapoarte Consiliului Afaceri Externe. În conformitate cu articolul 36 din tratat, RSUE poate fi implicat în activitatea de informare a Parlamentului European.

Articolul 12

Coordonare

(1)   RSUE contribuie la unitatea, coerența și eficiența acțiunii Uniunii, precum și la garantarea faptului că toate instrumentele Uniunii și acțiunile statelor membre sunt angajate în mod coerent în vederea realizării obiectivelor de politică ale Uniunii. Activitățile RSUE se coordonează cu cele ale Comisiei. RSUE informează periodic misiunile statelor membre și delegațiile Uniunii.

(2)   Pe teren se menține o strânsă legătură cu șefii delegațiilor Uniunii și cu șefii de misiune ai statelor membre. Aceștia depun toate eforturile pentru a-l sprijini pe RSUE în executarea mandatului său. RSUE, în strânsă coordonare cu șeful delegației Uniunii în Georgia, furnizează orientări politice locale șefului Misiunii de monitorizare a Uniunii Europene în Georgia (EUMM Georgia). RSUE și comandantul operațiilor civile pentru EUMM Georgia se consultă în funcție de necesități. RSUE stabilește, de asemenea, contacte cu alți actori internaționali și regionali de pe teren.

Articolul 13

Asistență în ceea ce privește plângerile

RSUE și personalul acestuia oferă asistență pentru furnizarea elementelor necesare pentru a răspunde oricăror plângeri sau obligații în legătură cu mandatele precedenților RSUE pentru Caucazul de Sud și criza din Georgia și oferă, în acest scop, asistență administrativă și acces la dosarele relevante.

Articolul 14

Reexaminare

Punerea în aplicare a prezentei decizii și coerența acesteia cu alte contribuții ale Uniunii în regiune se reexaminează periodic. RSUE prezintă ÎR, Consiliului și Comisiei un raport privind progresele înregistrate până la sfârșitul lunii iunie 2016 și un raport cuprinzător privind executarea mandatului până la sfârșitul lunii noiembrie 2016.

Articolul 15

Intrarea în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Se aplică de la 1 noiembrie 2015.

Adoptată la Bruxelles, 23 noiembrie 2015.

Pentru Consiliu

Președintele

C. MEISCH

---

(1)  Decizia 2014/438/PESC a Consiliului din 8 iulie 2014 de modificare și de prelungire a mandatului Reprezentantului Special al Uniunii Europene pentru Caucazul de Sud și criza din Georgia (JO L 200, 9.7.2014, p. 11).

1

(2)  Decizia 2013/488/UE a Consiliului din 23 septembrie 2013 privind normele de securitate pentru protecția informațiilor UE clasificate (JO L 274, 15.10.2013, p. 1).

2

---

| 24.11.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 306/31 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 306/31

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/2119 A COMISIEI

din 20 noiembrie 2015

de stabilire a concluziilor privind cele mai bune tehnici disponibile (BAT) în temeiul Directivei 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului, pentru producerea de panouri pe bază de lemn

[notificată cu numărul C(2015) 8062]

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind emisiile industriale (prevenirea și controlul integrat al poluării) (1), în special articolul 13 alineatul (5),

întrucât:

| (1) | Comisia a instituit un forum alcătuit din reprezentanți ai statelor membre, ai sectoarelor industriale implicate și ai organizațiilor neguvernamentale care promovează protecția mediului prin Decizia din 16 mai 2011 privind instituirea unui forum pentru schimbul de informații în temeiul articolului 13 din Directiva 2010/75/UE privind emisiile industriale (2). |
| --- | --- |

(1)

Comisia a instituit un forum alcătuit din reprezentanți ai statelor membre, ai sectoarelor industriale implicate și ai organizațiilor neguvernamentale care promovează protecția mediului prin Decizia din 16 mai 2011 privind instituirea unui forum pentru schimbul de informații în temeiul articolului 13 din Directiva 2010/75/UE privind emisiile industriale (2).

| (2) | În conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din Directiva 2010/75/UE, la 24 septembrie 2014 Comisia a obținut avizul forumului respectiv cu privire la conținutul documentului de referință privind cele mai bune tehnici disponibile (best available techniques – BAT) pentru producerea de panouri pe bază de lemn și l-a pus la dispoziția publicului. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din Directiva 2010/75/UE, la 24 septembrie 2014 Comisia a obținut avizul forumului respectiv cu privire la conținutul documentului de referință privind cele mai bune tehnici disponibile (best available techniques – BAT) pentru producerea de panouri pe bază de lemn și l-a pus la dispoziția publicului.

| (3) | Concluziile privind BAT prezentate în anexa la prezenta decizie constituie elementul-cheie al documentului de referință BAT și stabilesc concluziile privind cele mai bune tehnici disponibile, descrierea acestora, informații pentru evaluarea aplicabilității lor, nivelurile de emisie asociate celor mai bune tehnici disponibile, monitorizarea conexă, nivelurile de consum asociate și, după caz, măsurile relevante de remediere a sitului. |
| --- | --- |

(3)

Concluziile privind BAT prezentate în anexa la prezenta decizie constituie elementul-cheie al documentului de referință BAT și stabilesc concluziile privind cele mai bune tehnici disponibile, descrierea acestora, informații pentru evaluarea aplicabilității lor, nivelurile de emisie asociate celor mai bune tehnici disponibile, monitorizarea conexă, nivelurile de consum asociate și, după caz, măsurile relevante de remediere a sitului.

| (4) | Concluziile privind BAT servesc drept referință pentru stabilirea condițiilor de autorizare a instalațiilor care fac obiectul capitolului II din Directiva 2010/75/UE, iar autoritățile competente trebuie să stabilească valori-limită de emisie care să asigure că, în condiții normale de funcționare, emisiile nu depășesc nivelurile de emisie asociate celor mai bune tehnici disponibile, astfel cum sunt prevăzute în concluziile privind BAT. |
| --- | --- |

(4)

Concluziile privind BAT servesc drept referință pentru stabilirea condițiilor de autorizare a instalațiilor care fac obiectul capitolului II din Directiva 2010/75/UE, iar autoritățile competente trebuie să stabilească valori-limită de emisie care să asigure că, în condiții normale de funcționare, emisiile nu depășesc nivelurile de emisie asociate celor mai bune tehnici disponibile, astfel cum sunt prevăzute în concluziile privind BAT.

| (5) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 75 alineatul (1) din Directiva 2010/75/UE, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 75 alineatul (1) din Directiva 2010/75/UE,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Se adoptă concluziile privind BAT pentru producerea de panouri pe bază de lemn, astfel cum sunt prevăzute în anexă.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 20 noiembrie 2015.

Pentru Comisie

Karmenu VELLA

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 334, 17.12.2010, p. 17.

1

(2)  JO C 146, 17.5.2011, p. 3.

2

---

ANEXĂ

CONCLUZIILE PRIVIND BAT PENTRU PRODUCEREA DE PANOURI PE BAZĂ DE LEMN

| DOMENIUL DE APLICARE | 32 |
| --- | --- |

| CONSIDERAȚII GENERALE | 33 |
| --- | --- |

| DEFINIȚII ȘI ACRONIME | 34 |
| --- | --- |

| 1.1. | CONCLUZIILE GENERALE PRIVIND BAT | 36 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | Sistem de management de mediu | 36 |
| --- | --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Buna organizare internă | 37 |
| --- | --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | Zgomot | 38 |
| --- | --- | --- |

1.1.3.

| 1.1.4. | Emisii în sol și în apele subterane | 38 |
| --- | --- | --- |

1.1.4.

| 1.1.5. | Gestionarea energiei și eficiența energetică | 39 |
| --- | --- | --- |

1.1.5.

| 1.1.6. | Miros | 40 |
| --- | --- | --- |

1.1.6.

| 1.1.7. | Gestionarea deșeurilor și a reziduurilor | 40 |
| --- | --- | --- |

1.1.7.

| 1.1.8. | Monitorizarea | 41 |
| --- | --- | --- |

1.1.8.

| 1.2. | EMISII ÎN AER | 43 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | Emisii dirijate | 43 |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | Emisiile difuze | 47 |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

| 1.3. | EMISII ÎN APĂ | 48 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | DESCRIEREA TEHNICILOR | 49 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.4.1. | Emisii în aer | 49 |
| --- | --- | --- |

1.4.1.

| 1.4.2. | Emisii în apă | 51 |
| --- | --- | --- |

1.4.2.

DOMENIUL DE APLICARE

Prezentele concluzii privind BAT vizează activitățile specificate în secțiunea 6.1 litera (c) din anexa I la Directiva 2010/75/UE, și anume:

| — | producerea în instalații industriale a unuia sau a mai multora dintre următoarele tipuri de panouri din lemn: panouri numite plăci din așchii de lemn orientate („Oriented Strand Board” – OSB), plăci aglomerate din lemn (PAL) sau plăci fibrolemnoase (PFL), cu o capacitate de producție mai mare de 600 m3 pe zi. |
| --- | --- |

—

producerea în instalații industriale a unuia sau a mai multora dintre următoarele tipuri de panouri din lemn: panouri numite plăci din așchii de lemn orientate („Oriented Strand Board” – OSB), plăci aglomerate din lemn (PAL) sau plăci fibrolemnoase (PFL), cu o capacitate de producție mai mare de 600 m3 pe zi.

Prezentele concluzii privind BAT se referă, în special, la următoarele:

| — | fabricarea de panouri pe bază de lemn; |
| --- | --- |

—

fabricarea de panouri pe bază de lemn;

| — | instalațiile de ardere situate pe amplasament (inclusiv motoare) care generează gaze fierbinți pentru încălzirea directă a uscătoarelor; |
| --- | --- |

—

instalațiile de ardere situate pe amplasament (inclusiv motoare) care generează gaze fierbinți pentru încălzirea directă a uscătoarelor;

| — | fabricarea de hârtie impregnată cu rășini. |
| --- | --- |

—

fabricarea de hârtie impregnată cu rășini.

Prezentele concluzii privind BAT nu vizează următoarele activități și procese:

| — | instalațiile de ardere aflate pe amplasament (inclusiv motoare) care nu generează gaze fierbinți pentru încălzirea directă a uscătoarelor; |
| --- | --- |

—

instalațiile de ardere aflate pe amplasament (inclusiv motoare) care nu generează gaze fierbinți pentru încălzirea directă a uscătoarelor;

| — | laminarea, lăcuirea sau vopsirea de plăci brute. |
| --- | --- |

—

laminarea, lăcuirea sau vopsirea de plăci brute.

Alte documente de referință relevante pentru activitățile vizate de prezentele concluzii privind BAT sunt următoarele:

| Document de referință | Subiect |
| --- | --- |
| Monitorizarea emisiilor în aer și în apă provenite de la instalații DEI (ROM) | Monitorizarea emisiilor în aer și în apă |
| Instalații de ardere de mari dimensiuni (LCP) | Tehnici de ardere |
| Incinerarea deșeurilor (WI) | Incinerarea deșeurilor |
| Eficiență energetică (ENE) | Eficiența energetică |
| Tratarea deșeurilor (WT) | Tratarea deșeurilor |
| Emisii generate de depozitare (EFS) | Depozitarea și manipularea materialelor |
| Aspecte economice și efecte intersectoriale ale tehnicilor (ECM) | Aspecte economice și efecte intersectoriale ale tehnicilor |
| Industria chimică organică de mari dimensiuni (LVOC) | Producția de melamină, de rășini ureoformaldehidice și de metilen difenil diizocianat |

Document de referință

Subiect

Monitorizarea emisiilor în aer și în apă provenite de la instalații DEI (ROM)

Monitorizarea emisiilor în aer și în apă

Instalații de ardere de mari dimensiuni (LCP)

Tehnici de ardere

Incinerarea deșeurilor (WI)

Incinerarea deșeurilor

Eficiență energetică (ENE)

Eficiența energetică

Tratarea deșeurilor (WT)

Tratarea deșeurilor

Emisii generate de depozitare (EFS)

Depozitarea și manipularea materialelor

Aspecte economice și efecte intersectoriale ale tehnicilor (ECM)

Aspecte economice și efecte intersectoriale ale tehnicilor

Industria chimică organică de mari dimensiuni (LVOC)

Producția de melamină, de rășini ureoformaldehidice și de metilen difenil diizocianat

CONSIDERAȚII GENERALE

CELE MAI BUNE TEHNICI DISPONIBILE

Tehnicile enumerate și descrise în prezentele concluzii privind BAT nu sunt nici prescriptive, nici exhaustive. Se pot utiliza alte tehnici care asigură cel puțin un nivel echivalent de protecție a mediului.

În lipsa unor dispoziții contrare, concluziile privind BAT sunt general aplicabile.

NIVELURILE DE EMISII ASOCIATE CU BAT (BAT-AEL) PENTRU EMISIILE ÎN AER

În lipsa unor dispoziții contrare, BAT-AEL pentru emisiile în aer prevăzute în prezentele concluzii privind BAT se referă la concentrațiile exprimate ca masă de substanțe emise raportată la volumul de gaze reziduale în condiții standard (273,15 K, 101,3 kPa) și pe o bază uscată, exprimată în unitatea mg/Nm3.

Nivelurile de referință ale oxigenului sunt următoarele:

| Sursă de emisii | Nivelul de referință al oxigenului |
| --- | --- |
| Uscătoare pentru PFL sau pentru OSB, încălzite în mod direct, autonome sau combinate cu o presă | 18 % oxigen în volum |
| Toate celelalte surse | Nicio corecție pentru oxigen |

Sursă de emisii

Nivelul de referință al oxigenului

Uscătoare pentru PFL sau pentru OSB, încălzite în mod direct, autonome sau combinate cu o presă

18 % oxigen în volum

Toate celelalte surse

Nicio corecție pentru oxigen

Formula pentru calculul concentrației de emisii la nivelul de referință al oxigenului este:

Formula

| unde: | ER (mg/Nm3) | : | concentrația de emisii la nivelul de referință al oxigenului; |
| --- | --- | --- | --- |
| OR (vol-%) | : | nivelul de referință al oxigenului; |
| EM (mg/Nm3) | : | concentrația emisiilor măsurate; |
| OM (vol-%) | : | nivelul de oxigen măsurat. |

unde:

ER (mg/Nm3)

:

concentrația de emisii la nivelul de referință al oxigenului;

OR (vol-%)

:

nivelul de referință al oxigenului;

EM (mg/Nm3)

:

concentrația emisiilor măsurate;

OM (vol-%)

:

nivelul de oxigen măsurat.

BAT-AEL pentru emisiile în aer se referă la media pe perioada de prelevare, ceea ce înseamnă următoarele:

Valoarea medie a trei măsurări consecutive de cel puțin 30 de minute fiecare (1)

NIVELURILE DE EMISII ASOCIATE CU BAT (BAT-AEL) PENTRU EMISIILE ÎN APĂ

BAT-AEL pentru emisiile în apă prevăzute în prezentele concluzii privind BAT se referă la valorile concentrațiilor (masa de substanțe emise raportată la volumul de apă), exprimată în unitatea mg/l.

Prezentele BAT-AEL se referă la media probelor obținute pe parcursul unui an, și anume media ponderată în funcție de debit pentru toate probele alcătuite proporțional cu debitul, prelevate pe 24 de ore, într-un an cu frecvența minimă stabilită pentru parametrul respectiv și în condiții normale de funcționare.

Formula pentru calculul mediei ponderate în funcție de debit pentru toate probele alcătuite proporțional cu debitul prelevate pe 24 de ore este:

Formula

| unde: | cw | = | concentrația medie ponderată a debitului corespunzătoare parametrului; |
| --- | --- | --- | --- |
| n | = | numărul de măsurări; |
| ci | = | concentrația medie corespunzătoare parametrului din intervalul de timp ith; |
| qi | = | debitul mediu din intervalul de timp ith. |

unde:

cw

=

concentrația medie ponderată a debitului corespunzătoare parametrului;

n

=

numărul de măsurări;

ci

=

concentrația medie corespunzătoare parametrului din intervalul de timp ith;

qi

=

debitul mediu din intervalul de timp ith.

Prelevarea proporțională cu timpul poate fi utilizată în situația în care poate fi demonstrat că debitul este suficient de stabil.

Toate BAT-AEL pentru emisiile în apă se aplică în punctul în care emisiile ies din instalație.

DEFINIȚII ȘI ACRONIME

În sensul prezentelor concluzii privind BAT, se aplică următoarele definiții:

| Termen | Definiție |
| --- | --- |
| COD | Consumul chimic de oxigen; cantitatea de oxigen necesară pentru oxidarea totală a materiei organice în dioxid de carbon (se referă, în mod normal, la analiza care utilizează oxidarea cu dicromat). |
| Măsurare continuă | Determinarea continuă a unei mărimi măsurate care utilizează un „sistem automatizat de măsurare” (AMS) instalat permanent sau un „sistem de monitorizare continuă a emisiilor” (CEM). |
| Presă continuă | O presă pentru panouri care presează un covor continuu. |
| Emisiile difuze | Emisii nedirijate care nu sunt emise prin puncte de emisii specifice, de exemplu, coșuri. |
| Uscător încălzit în mod direct | Un uscător în care gazele provenite de la o instalație de ardere sau de la orice altă sursă sunt în contact direct cu particulele, furnirele sau fibrele care urmează să fie uscate. Uscarea se realizează prin convecție. |
| Pulberi | Totalul de particule. |
| Instalație existentă | O instalație care nu este o instalație nouă. |
| Fibre | Componente lignocelulozice din lemn sau alte materiale vegetale obținute prin procedee mecanice sau termomecanice de producere a celulozei utilizând un cuptor de rafinare. Fibrele sunt utilizate ca material de bază pentru producția de plăci fibrolemnoase. |
| Placă fibrolemnoasă (PFL) | Astfel cum se definește în standardul EN 316, și anume „material pentru panouri cu o grosime nominală de 1,5 mm sau mai mare, fabricat din fibre lignocelulozice prin aplicarea de căldură și/sau presiune”. Plăcile fibrolemnoase includ plăci obținute prin procedeu umed (plăci dure, plăci semidure, plăci moi) și plăci fibrolemnoase obținute prin procedeu uscat (MDF). |
| Lemn de esență tare | Grup de esențe de lemn incluzând plop tremurător, fag, mesteacăn și eucalipt. Termenul „lemn de esență tare” este utilizat ca opus al termenului „lemn de esență moale”. |
| Uscător încălzit în mod indirect | Un uscător în cazul căruia uscarea se realizează exclusiv prin căldură transferată prin radiație și conducție. |
| Formarea covorului | Procesul de dispunere a particulelor, a furnirelor sau a fibrelor pentru a crea covorul care este introdus în presă. |
| Presă cu mai multe cicluri | O presă pentru panouri care apasă pe unul sau pe mai multe panouri formate în mod individual. |
| Instalație nouă | O instalație autorizată pentru prima dată la locul instalării după publicarea prezentelor concluzii privind BAT sau o înlocuire integrală a unei instalații, după publicarea prezentelor concluzii privind BAT. |
| NOX | Suma oxidului de azot (NO) cu dioxidul de azot (NO2), exprimată ca NO2. |
| OSB | Placă din așchii de lemn orientate, astfel cum este definită în standardul EN 300, și anume „placă cu mai multe straturi realizată în principal din furnire din lemn și un liant. Furnirele din stratul exterior sunt aliniate și paralele în raport cu lungimea sau lățimea plăcii. Furnirele din stratul sau straturile interioare pot fi orientare sau aliniate în mod aleatoriu, în general în unghiuri drepte față de furnirele din straturile exterioare”. |
| PAL | Placă aglomerată din lemn, astfel cum este definită în standardul EN 309, și anume „material pentru panouri fabricat sub presiune și la cald din particule de lemn (fulgi, așchii, talaș, rumeguș din lemn și din materiale similare) și/sau dintr-un alt material lignocelulozic sub formă de particule (resturi de in și de cânepă, fragmente rezultate din prelucrarea trestiei de zahăr și materiale similare), la care se adăugă un adeziv”. |
| PCDD/F | Dibenzodioxine policlorurate și dibenzofurani policlorurați. |
| Măsurare periodică | Măsurare efectuată la anumite intervale de timp utilizând metode de referință manuale sau automate. |
| Apă de proces | Apa uzată rezultată din procese și activități desfășurate în cadrul instalației de producție, cu excepția scurgerilor de apă din precipitații. |
| Lemn recuperat | Material care conține cu precădere lemn. Lemnul recuperat poate fi alcătuit din „lemn recuperat” și „reziduuri de lemn”. „Lemnul recuperat” este un material care conține, în principal, lemn obținut direct din lemnul reciclat după consum. |
| Rafinare | Transformarea așchiilor din lemn în fibre utilizând un cuptor de rafinare. |
| Lemn rotund | Un buștean din lemn. |
| Lemn de esență moale | Lemn de conifere, incluzând pin și molid. Termenul „lemn de esență moale” este utilizat ca opus al termenului „lemn de esență tare”. |
| Scurgeri de apă de pe suprafețe/apa din precipitații | Apă provenită din precipitații și drenaj, colectată din spațiile exterioare de depozitare a buștenilor, inclusiv din spațiile exterioare de prelucrare. |
| TSS | Totalitatea particulelor solide în suspensie (din apa reziduală); concentrația masică a tuturor particulelor solide în suspensie, astfel cum este măsurată prin filtrare cu ajutorul unor filtre din fibre de sticlă și prin gravimetrie. |
| TVOC | Totalitatea compușilor organici volatili, exprimați ca C (în aer). |
| Prelucrarea lemnului în amonte și în aval | Toate activitățile de manevrare și de manipulare, de depozitare sau de transport de fragmente, așchii, furnire sau fibre din lemn și de panouri presate. Prelucrarea în amonte include întregul proces de prelucrare a lemnului din punctul în care materia primă lemnoasă iese din depozit. Prelucrarea în aval include toate procesele ulterioare momentului în care panoul părăsește presa și până în momentul în care panoul brut sau produsul cu valoare adăugată este transportat spre locul de depozitare. Prelucrarea lemnului în amonte și în aval nu include procesul de uscare sau presarea panourilor. |

Termen

Definiție

COD

Consumul chimic de oxigen; cantitatea de oxigen necesară pentru oxidarea totală a materiei organice în dioxid de carbon (se referă, în mod normal, la analiza care utilizează oxidarea cu dicromat).

Măsurare continuă

Determinarea continuă a unei mărimi măsurate care utilizează un „sistem automatizat de măsurare” (AMS) instalat permanent sau un „sistem de monitorizare continuă a emisiilor” (CEM).

Presă continuă

O presă pentru panouri care presează un covor continuu.

Emisiile difuze

Emisii nedirijate care nu sunt emise prin puncte de emisii specifice, de exemplu, coșuri.

Uscător încălzit în mod direct

Un uscător în care gazele provenite de la o instalație de ardere sau de la orice altă sursă sunt în contact direct cu particulele, furnirele sau fibrele care urmează să fie uscate. Uscarea se realizează prin convecție.

Pulberi

Totalul de particule.

Instalație existentă

O instalație care nu este o instalație nouă.

Fibre

Componente lignocelulozice din lemn sau alte materiale vegetale obținute prin procedee mecanice sau termomecanice de producere a celulozei utilizând un cuptor de rafinare. Fibrele sunt utilizate ca material de bază pentru producția de plăci fibrolemnoase.

Placă fibrolemnoasă (PFL)

Astfel cum se definește în standardul EN 316, și anume „material pentru panouri cu o grosime nominală de 1,5 mm sau mai mare, fabricat din fibre lignocelulozice prin aplicarea de căldură și/sau presiune”. Plăcile fibrolemnoase includ plăci obținute prin procedeu umed (plăci dure, plăci semidure, plăci moi) și plăci fibrolemnoase obținute prin procedeu uscat (MDF).

Lemn de esență tare

Grup de esențe de lemn incluzând plop tremurător, fag, mesteacăn și eucalipt. Termenul „lemn de esență tare” este utilizat ca opus al termenului „lemn de esență moale”.

Uscător încălzit în mod indirect

Un uscător în cazul căruia uscarea se realizează exclusiv prin căldură transferată prin radiație și conducție.

Formarea covorului

Procesul de dispunere a particulelor, a furnirelor sau a fibrelor pentru a crea covorul care este introdus în presă.

Presă cu mai multe cicluri

O presă pentru panouri care apasă pe unul sau pe mai multe panouri formate în mod individual.

Instalație nouă

O instalație autorizată pentru prima dată la locul instalării după publicarea prezentelor concluzii privind BAT sau o înlocuire integrală a unei instalații, după publicarea prezentelor concluzii privind BAT.

NOX

Suma oxidului de azot (NO) cu dioxidul de azot (NO2), exprimată ca NO2.

OSB

Placă din așchii de lemn orientate, astfel cum este definită în standardul EN 300, și anume „placă cu mai multe straturi realizată în principal din furnire din lemn și un liant. Furnirele din stratul exterior sunt aliniate și paralele în raport cu lungimea sau lățimea plăcii. Furnirele din stratul sau straturile interioare pot fi orientare sau aliniate în mod aleatoriu, în general în unghiuri drepte față de furnirele din straturile exterioare”.

PAL

Placă aglomerată din lemn, astfel cum este definită în standardul EN 309, și anume „material pentru panouri fabricat sub presiune și la cald din particule de lemn (fulgi, așchii, talaș, rumeguș din lemn și din materiale similare) și/sau dintr-un alt material lignocelulozic sub formă de particule (resturi de in și de cânepă, fragmente rezultate din prelucrarea trestiei de zahăr și materiale similare), la care se adăugă un adeziv”.

PCDD/F

Dibenzodioxine policlorurate și dibenzofurani policlorurați.

Măsurare periodică

Măsurare efectuată la anumite intervale de timp utilizând metode de referință manuale sau automate.

Apă de proces

Apa uzată rezultată din procese și activități desfășurate în cadrul instalației de producție, cu excepția scurgerilor de apă din precipitații.

Lemn recuperat

Material care conține cu precădere lemn. Lemnul recuperat poate fi alcătuit din „lemn recuperat” și „reziduuri de lemn”. „Lemnul recuperat” este un material care conține, în principal, lemn obținut direct din lemnul reciclat după consum.

Rafinare

Transformarea așchiilor din lemn în fibre utilizând un cuptor de rafinare.

Lemn rotund

Un buștean din lemn.

Lemn de esență moale

Lemn de conifere, incluzând pin și molid. Termenul „lemn de esență moale” este utilizat ca opus al termenului „lemn de esență tare”.

Scurgeri de apă de pe suprafețe/apa din precipitații

Apă provenită din precipitații și drenaj, colectată din spațiile exterioare de depozitare a buștenilor, inclusiv din spațiile exterioare de prelucrare.

TSS

Totalitatea particulelor solide în suspensie (din apa reziduală); concentrația masică a tuturor particulelor solide în suspensie, astfel cum este măsurată prin filtrare cu ajutorul unor filtre din fibre de sticlă și prin gravimetrie.

TVOC

Totalitatea compușilor organici volatili, exprimați ca C (în aer).

Prelucrarea lemnului în amonte și în aval

Toate activitățile de manevrare și de manipulare, de depozitare sau de transport de fragmente, așchii, furnire sau fibre din lemn și de panouri presate. Prelucrarea în amonte include întregul proces de prelucrare a lemnului din punctul în care materia primă lemnoasă iese din depozit. Prelucrarea în aval include toate procesele ulterioare momentului în care panoul părăsește presa și până în momentul în care panoul brut sau produsul cu valoare adăugată este transportat spre locul de depozitare. Prelucrarea lemnului în amonte și în aval nu include procesul de uscare sau presarea panourilor.

1.1.   CONCLUZIILE GENERALE PRIVIND BAT

1.1.1.   Sistem de management de mediu

| BAT 1. | În scopul de a se îmbunătăți performanța generală de mediu, BAT constau în punerea în aplicare și aderarea la un sistem de management de mediu (EMS) care încorporează toate caracteristicile următoare:






  I. | angajamentul conducerii, inclusiv al conducerii superioare; |
| --- | --- | --- |

BAT 1.

I.

angajamentul conducerii, inclusiv al conducerii superioare;

| II. | definirea de către conducere a unei politici de mediu care include îmbunătățirea continuă a instalației prin management; |
| --- | --- |

II.

definirea de către conducere a unei politici de mediu care include îmbunătățirea continuă a instalației prin management;

| III. | planificarea și stabilirea procedurilor necesare, a obiectivelor și a țintelor care trebuie atinse, în strânsă corelare cu planificarea financiară și investițiile; |
| --- | --- |

III.

planificarea și stabilirea procedurilor necesare, a obiectivelor și a țintelor care trebuie atinse, în strânsă corelare cu planificarea financiară și investițiile;

| IV. | punerea în aplicare a procedurilor, acordând o atenție deosebită:






  (a) | structurii și responsabilității |
| --- | --- | --- |

IV.

punerea în aplicare a procedurilor, acordând o atenție deosebită:

(a)

structurii și responsabilității

| (b) | recrutării, formării, sensibilizării și competenței |
| --- | --- |

(b)

recrutării, formării, sensibilizării și competenței

| (c) | comunicării |
| --- | --- |

(c)

comunicării

| (d) | implicării angajaților |
| --- | --- |

(d)

implicării angajaților

| (e) | documentației |
| --- | --- |

(e)

documentației

| (f) | controlului eficient al proceselor |
| --- | --- |

(f)

controlului eficient al proceselor

| (g) | programelor de întreținere |
| --- | --- |

(g)

programelor de întreținere

| (h) | pregătirii și reacției în caz de urgență |
| --- | --- |

(h)

pregătirii și reacției în caz de urgență

| (i) | garantării conformității cu legislația în domeniul mediului; |
| --- | --- |

(i)

garantării conformității cu legislația în domeniul mediului;

| V. | verificarea performanței și luarea de măsuri corective, acordând o atenție deosebită:






  (a) | monitorizării și măsurării (a se vedea, de asemenea, raportul de referință privind monitorizarea) |
| --- | --- | --- |

V.

verificarea performanței și luarea de măsuri corective, acordând o atenție deosebită:

(a)

monitorizării și măsurării (a se vedea, de asemenea, raportul de referință privind monitorizarea)

| (b) | acțiunilor corective și preventive |
| --- | --- |

(b)

acțiunilor corective și preventive

| (c) | păstrării evidențelor |
| --- | --- |

(c)

păstrării evidențelor

| (d) | auditului intern și extern independent (dacă este posibil), pentru a stabili dacă sistemul de management de mediu respectă dispozițiile prevăzute și dacă a fost pus în aplicare și menținut în mod corespunzător; |
| --- | --- |

(d)

auditului intern și extern independent (dacă este posibil), pentru a stabili dacă sistemul de management de mediu respectă dispozițiile prevăzute și dacă a fost pus în aplicare și menținut în mod corespunzător;

| VI. | revizuirea de către conducere a sistemului de management de mediu și a adecvării și eficacității permanente a acestuia; |
| --- | --- |

VI.

revizuirea de către conducere a sistemului de management de mediu și a adecvării și eficacității permanente a acestuia;

| VII. | urmărirea dezvoltării tehnologiilor curate; |
| --- | --- |

VII.

urmărirea dezvoltării tehnologiilor curate;

| VIII. | luarea în considerare, atât în etapa de proiectare a instalației, cât și pe durata ciclului său de viață, a efectelor asupra mediului produse de eventuala dezafectare a instalației; |
| --- | --- |

VIII.

luarea în considerare, atât în etapa de proiectare a instalației, cât și pe durata ciclului său de viață, a efectelor asupra mediului produse de eventuala dezafectare a instalației;

| IX. | aplicarea cu regularitate de evaluări sectoriale comparative. |
| --- | --- |

IX.

aplicarea cu regularitate de evaluări sectoriale comparative.

În unele cazuri, următoarele caracteristici fac parte din EMS:

| X. | planul de gestionare a deșeurilor (a se vedea BAT 11); |
| --- | --- |

X.

planul de gestionare a deșeurilor (a se vedea BAT 11);

| XI. | planul de control al calității pentru lemnul recuperat utilizat ca materie primă pentru panouri și drept combustibil [a se vedea BAT 2 litera (b)]; |
| --- | --- |

XI.

planul de control al calității pentru lemnul recuperat utilizat ca materie primă pentru panouri și drept combustibil [a se vedea BAT 2 litera (b)];

| XII. | planul de gestionare a zgomotului (a se vedea BAT 4); |
| --- | --- |

XII.

planul de gestionare a zgomotului (a se vedea BAT 4);

| XIII. | planul de gestionare a mirosului (a se vedea BAT 9); |
| --- | --- |

XIII.

planul de gestionare a mirosului (a se vedea BAT 9);

| XIV. | planul de gestionare a pulberilor (a se vedea BAT 23). |
| --- | --- |

XIV.

planul de gestionare a pulberilor (a se vedea BAT 23).

Aplicabilitate

Domeniul de aplicare (de exemplu, nivelul de detalii) și natura EMS (de exemplu, standardizat sau nestandardizat) vor fi, în general, corelate cu natura, dimensiunea și complexitatea instalației, precum și cu nivelul efectelor pe care aceasta le-ar putea avea asupra mediului.

1.1.2.   Buna organizare internă

| BAT 2. | În scopul de a se reduce la minimum impactul procesului de producție asupra mediului, BAT constau în aplicarea principiilor bunei organizări interne, prin utilizarea tuturor tehnicilor indicate mai jos: | Descriere |
| --- | --- | --- |
| a | Selecția și controlul atent al substanțelor chimice și aditivilor. |
| b | Aplicarea unui program de control al calității lemnului recuperat utilizat ca materie primă și/sau drept combustibil (2), în special pentru controlul unor poluanți precum As, Pb, Cd, Cr, Cu, Hg, Zn, clor, fluor și HAP. |
| c | Manipularea și depozitarea atentă a materiilor prime și deșeurilor. |
| d | Întreținerea și curățarea periodică a echipamentelor, rutelor de transport și spațiilor de depozitare a materiilor prime. |
| e | Revizuirea opțiunilor pentru reutilizarea apei de tratare și utilizarea de surse de apă secundare. |

BAT 2.

Descriere

a

Selecția și controlul atent al substanțelor chimice și aditivilor.

b

Aplicarea unui program de control al calității lemnului recuperat utilizat ca materie primă și/sau drept combustibil (2), în special pentru controlul unor poluanți precum As, Pb, Cd, Cr, Cu, Hg, Zn, clor, fluor și HAP.

c

Manipularea și depozitarea atentă a materiilor prime și deșeurilor.

d

Întreținerea și curățarea periodică a echipamentelor, rutelor de transport și spațiilor de depozitare a materiilor prime.

e

Revizuirea opțiunilor pentru reutilizarea apei de tratare și utilizarea de surse de apă secundare.

| BAT 3. | În scopul de a se reduce emisiile în aer, BAT constau în exploatarea sistemelor de tratare a gazelor reziduale cu o disponibilitate ridicată și la capacitate optimă în condiții normale de funcționare. |
| --- | --- |

BAT 3.

Descriere

Pot fi definite proceduri speciale pentru alte condiții de funcționare decât cele normale, în special:

| (i) | în timpul operațiunilor de pornire și de oprire; |
| --- | --- |

(i)

în timpul operațiunilor de pornire și de oprire;

| (ii) | în alte circumstanțe speciale care ar putea afecta funcționarea corespunzătoare a sistemelor (de exemplu, lucrări de întreținere obișnuită și extraordinară și operațiuni de curățare a instalației de ardere și/sau a sistemului de tratare a gazelor reziduale). |
| --- | --- |

(ii)

în alte circumstanțe speciale care ar putea afecta funcționarea corespunzătoare a sistemelor (de exemplu, lucrări de întreținere obișnuită și extraordinară și operațiuni de curățare a instalației de ardere și/sau a sistemului de tratare a gazelor reziduale).

1.1.3.   Zgomot

| BAT 4. | În scopul de a se preveni sau, dacă acest lucru nu este posibil, de a se reduce zgomotul și vibrațiile, BAT constau în utilizarea uneia sau a mai multora dintre tehnicile indicate mai jos. | Descriere | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- | --- |
| Tehnici pentru prevenirea zgomotelor și a vibrațiilor |
| a | Planificarea strategică a amplasării instalației pentru a găzdui cele mai zgomotoase operațiuni, de exemplu, astfel încât clădirile de la fața locului să acționeze ca izolație. | General aplicabilă în cazul instalațiilor noi. Amenajarea unui sit poate limita aplicabilitatea pentru instalațiile existente |
| b | Aplicarea unui program de reducere a zgomotului care să includă cartografierea surselor de zgomot, stabilirea receptorilor din afara sitului, modelarea propagării zgomotului și evaluarea celor mai rentabile măsuri și a punerii în aplicare a acestora. | General aplicabilă |
| c | Realizarea de studii periodice privind zgomotul cu o monitorizare a nivelurilor de zgomot din afara perimetrului sitului. |
| Tehnicile pentru reducerea zgomotului și a vibrațiilor provenite din surse punctiforme |
| d | Introducerea echipamentelor zgomotoase în carcase sau capsularea acestora sau izolarea fonică a clădirilor. | General aplicabilă |
| e | Decuplarea echipamentelor individuale pentru a preveni și limita propagarea vibrațiilor și a zgomotului de rezonanță. |
| f | Izolarea surselor punctiforme utilizând un amortizor de zgomot, un dispozitiv de amortizare a zgomotului, atenuatori pentru sursele de zgomot, de exemplu, ventilatoare, dispozitive acustice cu guri de aerisire, amortizoare de zgomot și cutii acustice pentru filtre. |
| g | Menținerea în permanență a porților și a ușilor închise atunci când nu sunt utilizate. Reducerea la minimum a înălțimii de cădere în momentul descărcării lemnului rotund. |
| Tehnici pentru reducerea zgomotului și a vibrațiilor la nivelul sitului |
| h | Reducerea zgomotului cauzat de trafic prin limitarea vitezei traficului intern și pentru camioanele care intră în perimetrul sitului. | General aplicabilă |
| i | Limitarea activităților în aer liber în timpul nopții. |
| j | Întreținerea periodică a tuturor echipamentelor. |
| k | Utilizarea de pereți de protecție fonică, de bariere naturale sau de terasamente pentru a ecrana sursele de zgomot. |

BAT 4.

Descriere

Aplicabilitate

Tehnici pentru prevenirea zgomotelor și a vibrațiilor

a

Planificarea strategică a amplasării instalației pentru a găzdui cele mai zgomotoase operațiuni, de exemplu, astfel încât clădirile de la fața locului să acționeze ca izolație.

General aplicabilă în cazul instalațiilor noi. Amenajarea unui sit poate limita aplicabilitatea pentru instalațiile existente

b

Aplicarea unui program de reducere a zgomotului care să includă cartografierea surselor de zgomot, stabilirea receptorilor din afara sitului, modelarea propagării zgomotului și evaluarea celor mai rentabile măsuri și a punerii în aplicare a acestora.

General aplicabilă

c

Realizarea de studii periodice privind zgomotul cu o monitorizare a nivelurilor de zgomot din afara perimetrului sitului.

Tehnicile pentru reducerea zgomotului și a vibrațiilor provenite din surse punctiforme

d

Introducerea echipamentelor zgomotoase în carcase sau capsularea acestora sau izolarea fonică a clădirilor.

General aplicabilă

e

Decuplarea echipamentelor individuale pentru a preveni și limita propagarea vibrațiilor și a zgomotului de rezonanță.

f

Izolarea surselor punctiforme utilizând un amortizor de zgomot, un dispozitiv de amortizare a zgomotului, atenuatori pentru sursele de zgomot, de exemplu, ventilatoare, dispozitive acustice cu guri de aerisire, amortizoare de zgomot și cutii acustice pentru filtre.

g

Menținerea în permanență a porților și a ușilor închise atunci când nu sunt utilizate. Reducerea la minimum a înălțimii de cădere în momentul descărcării lemnului rotund.

Tehnici pentru reducerea zgomotului și a vibrațiilor la nivelul sitului

h

Reducerea zgomotului cauzat de trafic prin limitarea vitezei traficului intern și pentru camioanele care intră în perimetrul sitului.

General aplicabilă

i

Limitarea activităților în aer liber în timpul nopții.

j

Întreținerea periodică a tuturor echipamentelor.

k

Utilizarea de pereți de protecție fonică, de bariere naturale sau de terasamente pentru a ecrana sursele de zgomot.

1.1.4.   Emisii în sol și în apele subterane

| BAT 5. | În scopul de a se preveniri emisiile în sol și în apele subterane, BAT constau în utilizarea tehnicilor indicate mai jos.






  I. | încărcarea și descărcarea de rășini și de alte materiale auxiliare numai în spații amenajate, protejate împotriva scurgerilor de apă; |
| --- | --- | --- |

BAT 5.

I.

încărcarea și descărcarea de rășini și de alte materiale auxiliare numai în spații amenajate, protejate împotriva scurgerilor de apă;

| II. | înainte de eliminare, colectarea tuturor materialelor și depozitarea acestora în spații amenajate, protejate împotriva scurgerilor de apă; |
| --- | --- |

II.

înainte de eliminare, colectarea tuturor materialelor și depozitarea acestora în spații amenajate, protejate împotriva scurgerilor de apă;

| III. | dotarea cu alarme activate la niveluri ridicate de lichid a tuturor pompelor de epuizment sau a tuturor celorlalte instalații de depozitare intermediară care pot genera scurgeri de lichide; |
| --- | --- |

III.

dotarea cu alarme activate la niveluri ridicate de lichid a tuturor pompelor de epuizment sau a tuturor celorlalte instalații de depozitare intermediară care pot genera scurgeri de lichide;

| IV. | stabilirea și aplicarea unui program pentru testarea și inspecția cisternelor și conductelor care transportă rășini, aditivi și amestecuri de rășini; |
| --- | --- |

IV.

stabilirea și aplicarea unui program pentru testarea și inspecția cisternelor și conductelor care transportă rășini, aditivi și amestecuri de rășini;

| V. | efectuarea de inspecții în ceea ce privește etanșeitatea la toate flanșele și supapele conductelor utilizate pentru transportul de materiale, altele decât apa și lemnul; păstrarea unei evidențe a acestor inspecții; |
| --- | --- |

V.

efectuarea de inspecții în ceea ce privește etanșeitatea la toate flanșele și supapele conductelor utilizate pentru transportul de materiale, altele decât apa și lemnul; păstrarea unei evidențe a acestor inspecții;

| VI. | punerea la dispoziție a unui sistem colector pentru colectarea eventualelor lichide scurse de la flanșele și supapele conductelor utilizate pentru transportul de materiale, altele decât apa și lemnul, cu excepția cazului în care flanșele sau valvele sunt etanșe din punct de vedere tehnic; |
| --- | --- |

VI.

punerea la dispoziție a unui sistem colector pentru colectarea eventualelor lichide scurse de la flanșele și supapele conductelor utilizate pentru transportul de materiale, altele decât apa și lemnul, cu excepția cazului în care flanșele sau valvele sunt etanșe din punct de vedere tehnic;

| VII. | furnizarea unei cantități adecvate de brațe de izolare și de materiale absorbante corespunzătoare; |
| --- | --- |

VII.

furnizarea unei cantități adecvate de brațe de izolare și de materiale absorbante corespunzătoare;

| VIII. | evitarea utilizării de conducte subterane pentru transportul de substanțe, altele decât apa și lemnul; |
| --- | --- |

VIII.

evitarea utilizării de conducte subterane pentru transportul de substanțe, altele decât apa și lemnul;

| IX. | colectarea și eliminarea în condiții de siguranță a întregii cantități de apă rezultate în urma stingerii incendiilor; |
| --- | --- |

IX.

colectarea și eliminarea în condiții de siguranță a întregii cantități de apă rezultate în urma stingerii incendiilor;

| X. | construirea de bazine de retenție cu funduri impermeabile la scurgerile de apă din precipitații provenită din spațiile exterioare de depozitare a lemnului. |
| --- | --- |

X.

construirea de bazine de retenție cu funduri impermeabile la scurgerile de apă din precipitații provenită din spațiile exterioare de depozitare a lemnului.

1.1.5.   Gestionarea energiei și eficiența energetică

| BAT 6. | În scopul de a se reduce consumul de energie, BAT constau în adoptarea unui plan de gestionare a energiei care să includă toate tehnicile indicate mai jos.






  I. | utilizarea unui sistem de monitorizare a consumului de energie și a costurilor; |
| --- | --- | --- |

BAT 6.

I.

utilizarea unui sistem de monitorizare a consumului de energie și a costurilor;

| II. | efectuarea de audituri privind eficiența energetică pentru principalele operațiuni; |
| --- | --- |

II.

efectuarea de audituri privind eficiența energetică pentru principalele operațiuni;

| III. | utilizarea unei abordări sistematice pentru modernizarea continuă a echipamentelor în vederea creșterii eficienței energetice; |
| --- | --- |

III.

utilizarea unei abordări sistematice pentru modernizarea continuă a echipamentelor în vederea creșterii eficienței energetice;

| IV. | îmbunătățirea controalelor privind utilizarea de energie; |
| --- | --- |

IV.

îmbunătățirea controalelor privind utilizarea de energie;

| V. | aplicarea, la nivel intern, de cursuri de formare în materie de gestionare a energiei pentru operatori. |
| --- | --- |

V.

aplicarea, la nivel intern, de cursuri de formare în materie de gestionare a energiei pentru operatori.

| BAT 7. | În scopul de a se crește eficiența energetică, BAT constau în optimizarea exploatării instalației de ardere prin monitorizarea și controlul principalilor parametri de ardere (de exemplu, O2, CO, NOx) și prin aplicarea uneia sau a mai multora dintre tehnicile indicate mai jos. | Tehnică | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- | --- |
| a | Deshidratarea reziduurilor lemnoase înainte de utilizarea acestora drept combustibil | General aplicabilă |
| b | Recuperarea căldurii generate de gazele reziduale fierbinți în sistemele de reducere a lichidelor, utilizând un schimbător de căldură | Aplicabilă în cazul instalațiilor cu un sistem de reducere a lichidelor și atunci când energia recuperată poate fi utilizată |
| c | Recircularea gazelor reziduale fierbinți rezultate din diferite procese în instalația de ardere sau preîncălzirea gazelor fierbinți pentru uscător | Aplicabilitatea poate fi limitată pentru uscătoarele încălzite în mod indirect, uscătoarele pentru fibre sau în cazul în care configurarea instalației de ardere nu permite adăugarea controlată de aer |

BAT 7.

Tehnică

Aplicabilitate

a

Deshidratarea reziduurilor lemnoase înainte de utilizarea acestora drept combustibil

General aplicabilă

b

Recuperarea căldurii generate de gazele reziduale fierbinți în sistemele de reducere a lichidelor, utilizând un schimbător de căldură

Aplicabilă în cazul instalațiilor cu un sistem de reducere a lichidelor și atunci când energia recuperată poate fi utilizată

c

Recircularea gazelor reziduale fierbinți rezultate din diferite procese în instalația de ardere sau preîncălzirea gazelor fierbinți pentru uscător

Aplicabilitatea poate fi limitată pentru uscătoarele încălzite în mod indirect, uscătoarele pentru fibre sau în cazul în care configurarea instalației de ardere nu permite adăugarea controlată de aer

| BAT 8. | În scopul de a se utiliza în mod eficient energia pentru pregătirea fibrelor umede pentru producția de plăci fibrolemnoase, BAT constau în utilizarea uneia sau a mai multora dintre tehnicile indicate mai jos. | Tehnică | Descriere | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| a | Curățarea și înmuierea așchiilor | Curățarea și spălarea mecanică a așchiilor brute | Aplicabilă în cazul instalațiilor noi pentru cuptoarele de rafinare și al lucrărilor majore de modernizare |
| b | Evaporarea în vid | Recuperarea apei calde pentru generarea de abur | Aplicabilă în cazul instalațiilor noi pentru cuptoarele de rafinare și al lucrărilor majore de modernizare |
| c | Recuperarea căldurii generate de aburi în timpul procesului de rafinare | Schimbătoare de căldură pentru producerea de apă caldă în scopul generării de abur și spălarea așchiilor | Aplicabilă în cazul instalațiilor noi pentru cuptoarele de rafinare și al lucrărilor majore de modernizare |

BAT 8.

Tehnică

Descriere

Aplicabilitate

a

Curățarea și înmuierea așchiilor

Curățarea și spălarea mecanică a așchiilor brute

Aplicabilă în cazul instalațiilor noi pentru cuptoarele de rafinare și al lucrărilor majore de modernizare

b

Evaporarea în vid

Recuperarea apei calde pentru generarea de abur

Aplicabilă în cazul instalațiilor noi pentru cuptoarele de rafinare și al lucrărilor majore de modernizare

c

Recuperarea căldurii generate de aburi în timpul procesului de rafinare

Schimbătoare de căldură pentru producerea de apă caldă în scopul generării de abur și spălarea așchiilor

Aplicabilă în cazul instalațiilor noi pentru cuptoarele de rafinare și al lucrărilor majore de modernizare

1.1.6.   Miros

| BAT 9. | În scopul de a se preveni sau, dacă acest lucru nu este posibil, de a se reduce mirosul emanat de instalație, BAT constau în stabilirea, punerea în aplicare și revizuirea periodică a unui plan de gestionare a mirosului, ca parte a sistemului de management de mediu (a se vedea BAT 1), care să includă toate elementele de mai jos:






  I. | un protocol care să conțină măsuri și calendarele aferente; |
| --- | --- | --- |

BAT 9.

I.

un protocol care să conțină măsuri și calendarele aferente;

| II. | un protocol pentru asigurarea monitorizării mirosurilor; |
| --- | --- |

II.

un protocol pentru asigurarea monitorizării mirosurilor;

| III. | un protocol pentru răspunsul la cazurile identificate de emanare de miros; |
| --- | --- |

III.

un protocol pentru răspunsul la cazurile identificate de emanare de miros;

| IV. | un program de prevenire și reducere a mirosurilor conceput pentru a identifica sursa (sursele) acestora, pentru a măsura/estima gradul de expunere la mirosuri, pentru a caracteriza contribuțiile surselor și pentru a aplica măsuri de prevenire și/sau reducere. |
| --- | --- |

IV.

un program de prevenire și reducere a mirosurilor conceput pentru a identifica sursa (sursele) acestora, pentru a măsura/estima gradul de expunere la mirosuri, pentru a caracteriza contribuțiile surselor și pentru a aplica măsuri de prevenire și/sau reducere.

Aplicabilitate

Aplicabilitatea este limitată la cazurile în care se poate preconiza și/sau au fost raportate degajări de mirosuri neplăcute în zone rezidențiale sau în alte zone sensibile (de exemplu, zone de agrement).

| BAT 10. | În scopul de a se preveni și de a se reduce mirosurile, BAT constau în tratarea gazelor reziduale provenite de la uscător și presă în conformitate cu BAT 17 și 19. |
| --- | --- |

BAT 10.

1.1.7.   Gestionarea deșeurilor și a reziduurilor

| BAT 11. | În scopul de a se preveni sau, dacă acest lucru este posibil, de a se reduce cantitatea de deșeuri trimise spre eliminare, BAT constau în adoptarea și aplicarea unui plan de gestionare a deșeurilor ca parte a sistemului de management de mediu (a se vedea BAT 1) care să asigure, în ordinea priorității, prevenirea, pregătirea pentru reutilizare, reciclarea sau recuperarea în alt mod a deșeurilor. |
| --- | --- |

BAT 11.

| BAT 12. | În scopul de a se reduce cantitatea de deșeuri solide trimise spre eliminare, BAT constau în utilizarea uneia sau a mai multora dintre tehnicile indicate mai jos. | Tehnică | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- | --- |
| a | Reutilizarea, ca materie primă, a reziduurilor lemnoase colectate la nivel intern, cum ar fi fragmente și panouri respinse. | Aplicabilitatea pentru respingerea panourilor fribrolemnoase poate fi limitată. |
| b | Utilizarea, drept combustibil (în instalații de ardere de pe amplasament, echipate în mod adecvat) sau ca materie primă, a reziduurilor lemnoase colectate la nivel intern, cum ar fi granule de lemn și pulberi colectate într-un sistem de reducere a pulberilor și depunerile de reziduuri lemnoase rezultate din filtrarea apei reziduale. | Utilizarea reziduurilor lemnoase drept combustibil poate fi limitată în cazul în care consumul de energie necesară pentru uscare depășește beneficiile pentru mediu. |
| c | Utilizarea de sisteme de colectare circulară cu o unitate de filtrare centrală pentru optimizarea colectării reziduurilor, de exemplu filtru cu sac, ciclofiltru sau cicloane de înaltă eficiență. | General aplicabilă în cazul instalațiilor noi. Aplicarea pentru o instalație existentă poate limita aplicabilitatea. |

BAT 12.

Tehnică

Aplicabilitate

a

Reutilizarea, ca materie primă, a reziduurilor lemnoase colectate la nivel intern, cum ar fi fragmente și panouri respinse.

Aplicabilitatea pentru respingerea panourilor fribrolemnoase poate fi limitată.

b

Utilizarea, drept combustibil (în instalații de ardere de pe amplasament, echipate în mod adecvat) sau ca materie primă, a reziduurilor lemnoase colectate la nivel intern, cum ar fi granule de lemn și pulberi colectate într-un sistem de reducere a pulberilor și depunerile de reziduuri lemnoase rezultate din filtrarea apei reziduale.

Utilizarea reziduurilor lemnoase drept combustibil poate fi limitată în cazul în care consumul de energie necesară pentru uscare depășește beneficiile pentru mediu.

c

Utilizarea de sisteme de colectare circulară cu o unitate de filtrare centrală pentru optimizarea colectării reziduurilor, de exemplu filtru cu sac, ciclofiltru sau cicloane de înaltă eficiență.

General aplicabilă în cazul instalațiilor noi. Aplicarea pentru o instalație existentă poate limita aplicabilitatea.

| BAT 13. | În scopul de a se asigura gestionarea și reutilizarea în condiții de siguranță ale cenușii de vatră și zgurii provenite din arderea biomasei, BAT constau în utilizarea tuturor tehnicilor indicate mai jos. | Tehnică | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- | --- |
| a | Revizuirea continuă a opțiunilor pentru reutilizarea la fața locului și în afara amplasamentului a cenușii de vatră și a zgurii. | General aplicabilă. |
| b | Un proces eficient de ardere care reduce conținutul de carbon rezidual. | General aplicabilă. |
| c | Manipularea și transportul în condiții de siguranță ale cenușii de vatră și zgurii pe benzi transportoare și în containere închise sau prin umidificare. | Umidificarea este necesară numai atunci când cenușa de vatră și zgura sunt umezite din motive de siguranță. |
| d | Depozitarea în condiții de siguranță a cenușii de vatră și zgurii într-o anumită zonă impermeabilă prevăzută cu sistem de colectare a levigatului. | General aplicabilă. |

BAT 13.

Tehnică

Aplicabilitate

a

Revizuirea continuă a opțiunilor pentru reutilizarea la fața locului și în afara amplasamentului a cenușii de vatră și a zgurii.

General aplicabilă.

b

Un proces eficient de ardere care reduce conținutul de carbon rezidual.

General aplicabilă.

c

Manipularea și transportul în condiții de siguranță ale cenușii de vatră și zgurii pe benzi transportoare și în containere închise sau prin umidificare.

Umidificarea este necesară numai atunci când cenușa de vatră și zgura sunt umezite din motive de siguranță.

d

Depozitarea în condiții de siguranță a cenușii de vatră și zgurii într-o anumită zonă impermeabilă prevăzută cu sistem de colectare a levigatului.

General aplicabilă.

1.1.8.   Monitorizarea

| BAT 14. | BAT constau în monitorizarea emisiilor în aer și în apă, precum și în monitorizarea proceselor din care rezultă gaze de ardere, conform standardelor EN, cu o frecvență cel puțin echivalentă cu cea indicată mai jos. În cazul în care nu sunt disponibile standarde EN, BAT constau în utilizarea de standarde ISO, standarde naționale sau a altor standarde internaționale care asigură furnizarea de date de o calitate științifică echivalentă.

  Monitorizarea emisiilor în aer provenite de la uscător și a emisiilor combinate tratate provenite de la uscător și presă









  Parametru | Standard(e) | Frecvență minimă de monitorizare | Monitorizare asociată cu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pulberi | EN 13284-1 | Măsurători periodice, cel puțin o dată la fiecare șase luni | BAT 17 |
| TVOC (3) | EN 12619 | BAT 17 |
| Formaldehidă | Niciun standard EN disponibil (8) | BAT 17 |
| NOX | EN 14792 | BAT 18 |
| HCl (6) | EN 1911 | — |
| HF (6) | ISO 15713 | — |
| SO2
   (4) | EN 14791 | Măsurători periodice, cel puțin o dată pe an | — |
| Metale (5)
   (6) | EN 13211 (pentru Hg), EN 14385 (pentru alte metale) | — |
| PCDD/F (6) | EN 1948, părțile 1, 2 și 3 | — |
| NH3
   (7) | Niciun standard EN disponibil | — |

BAT 14.

Monitorizarea emisiilor în aer provenite de la uscător și a emisiilor combinate tratate provenite de la uscător și presă

Parametru

Standard(e)

Frecvență minimă de monitorizare

Monitorizare asociată cu

Pulberi

EN 13284-1

Măsurători periodice, cel puțin o dată la fiecare șase luni

BAT 17

TVOC (3)

EN 12619

BAT 17

Formaldehidă

Niciun standard EN disponibil (8)

BAT 17

NOX

EN 14792

BAT 18

HCl (6)

EN 1911

—

HF (6)

ISO 15713

—

SO2
   (4)

EN 14791

Măsurători periodice, cel puțin o dată pe an

—

Metale (5)
   (6)

EN 13211 (pentru Hg), EN 14385 (pentru alte metale)

—

PCDD/F (6)

EN 1948, părțile 1, 2 și 3

—

NH3
   (7)

Niciun standard EN disponibil

—

| Monitorizarea emisiilor în aer generate de presă |
| --- |
| Parametru | Standard(e) | Frecvență minimă de monitorizare | Monitorizare asociată cu |
| Pulberi | EN 13284-1 | Măsurători periodice, cel puțin o dată la fiecare șase luni | BAT 19 |
| TVOC | EN 12619 | BAT 19 |
| Formaldehidă | Niciun standard EN disponibil (10) | BAT 19 |
| Monitorizarea emisiilor în aer generate de cuptoarele de uscare pentru impregnarea hârtiei |
| Parametru | Standard(e) | Frecvență minimă de monitorizare | Monitorizare asociată cu |
| TVOC (9) | EN 12619 | Măsurători periodice, cel puțin o dată pe an | BAT 21 |
| Formaldehidă | Niciun standard EN disponibil (10) | BAT 21 |

Monitorizarea emisiilor în aer generate de presă

Parametru

Standard(e)

Frecvență minimă de monitorizare

Monitorizare asociată cu

Pulberi

EN 13284-1

Măsurători periodice, cel puțin o dată la fiecare șase luni

BAT 19

TVOC

EN 12619

BAT 19

Formaldehidă

Niciun standard EN disponibil (10)

BAT 19

Monitorizarea emisiilor în aer generate de cuptoarele de uscare pentru impregnarea hârtiei

Parametru

Standard(e)

Frecvență minimă de monitorizare

Monitorizare asociată cu

TVOC (9)

EN 12619

Măsurători periodice, cel puțin o dată pe an

BAT 21

Formaldehidă

Niciun standard EN disponibil (10)

BAT 21

Monitorizarea emisiilor dirijate în aer rezultate în urma prelucrării în amonte și în aval

| Parametru | Standard(e) | Frecvență minimă de monitorizare | Monitorizare asociată cu |
| --- | --- | --- | --- |
| Pulberi | EN 13284-1 (11) | Măsurători periodice, cel puțin o dată pe an (11) | BAT 20 |

Parametru

Standard(e)

Frecvență minimă de monitorizare

Monitorizare asociată cu

Pulberi

EN 13284-1 (11)

Măsurători periodice, cel puțin o dată pe an (11)

BAT 20

Monitorizarea gazelor de ardere rezultate din procesul de ardere, care ulterior sunt utilizate pentru uscătoarele încălzite în mod direct
   (12)

| Parametru | Standard(e) | Frecvență minimă de monitorizare | Monitorizare asociată cu |
| --- | --- | --- | --- |
| NOX | Periodică: EN 14792
  Continuă: EN 15267-1 la 3 și EN 14181 | Măsurători periodice, cel puțin o dată pe an, sau măsurători continue | BAT 7 |
| CO | Periodică: EN 15058
  Continuă: EN 15267-1 la 3 și EN 14181 | BAT 7 |

Parametru

Standard(e)

Frecvență minimă de monitorizare

Monitorizare asociată cu

NOX

Periodică: EN 14792

Continuă: EN 15267-1 la 3 și EN 14181

Măsurători periodice, cel puțin o dată pe an, sau măsurători continue

BAT 7

CO

Periodică: EN 15058

Continuă: EN 15267-1 la 3 și EN 14181

BAT 7

Monitorizarea emisiilor în apă rezultate din producția de fibre lemnoase

| Parametru | Standard(e) | Frecvență minimă de monitorizare | Monitorizare asociată cu |
| --- | --- | --- | --- |
| TSS | EN 872 | Măsurători periodice, cel puțin o dată pe săptămână | BAT 27 |
| COD (13) | Niciun standard EN disponibil | BAT 27 |
| TOC (Totalul carbonului organic, exprimat ca C) | EN 1484 | — |
| Metale (14), dacă este relevant (de exemplu, când se utilizează lemn recuperat) | Diverse standarde EN disponibile | Măsurători periodice, cel puțin o dată la șase luni | — |

Parametru

Standard(e)

Frecvență minimă de monitorizare

Monitorizare asociată cu

TSS

EN 872

Măsurători periodice, cel puțin o dată pe săptămână

BAT 27

COD (13)

Niciun standard EN disponibil

BAT 27

TOC (Totalul carbonului organic, exprimat ca C)

EN 1484

—

Metale (14), dacă este relevant (de exemplu, când se utilizează lemn recuperat)

Diverse standarde EN disponibile

Măsurători periodice, cel puțin o dată la șase luni

—

Monitorizarea emisiilor în apă generate de scurgerile de apă de suprafață

| Parametru | Standard(e) | Frecvență minimă de monitorizare | Monitorizare asociată cu |
| --- | --- | --- | --- |
| TSS | EN 872 | Măsurători periodice, cel puțin o dată la trei luni (15) | BAT 25 |

Parametru

Standard(e)

Frecvență minimă de monitorizare

Monitorizare asociată cu

TSS

EN 872

Măsurători periodice, cel puțin o dată la trei luni (15)

BAT 25

| BAT 15. | În scopul de a se asigura stabilitatea și eficiența tehnicilor utilizate pentru prevenirea și reducerea emisiilor, BAT constau în monitorizarea parametrilor surogat corespunzători. |
| --- | --- |

BAT 15.

Descriere

Parametrii surogat monitorizați pot include: fluxul de gaze reziduale; temperatura gazelor reziduale; aspectul vizual al emisiilor; debitul și temperatura apei pentru scrubere; căderea de tensiune pentru precipitatoarele electrostatice; scăderea vitezei și a presiunii în filtrele cu saci. Selectarea parametrilor surogat depinde de tehnicile aplicate pentru prevenirea și reducerea emisiilor.

| BAT 16. | BAT constau în monitorizarea principalilor parametri de proces relevanți pentru emisiile în apă rezultate în urma procesului de producție, incluzând fluxul, pH-ul și temperatura apelor reziduale. |
| --- | --- |

BAT 16.

1.2.   EMISII ÎN AER

1.2.1.   Emisii dirijate

| BAT 17. | În scopul de a se preveni sau de a se reduce emisiile în aer provenite de la uscător, BAT constau în realizarea și gestionarea unei desfășurări echilibrate a procesului de uscare și utilizarea uneia sau a mai multora dintre tehnicile indicate mai jos. | Tehnică | Reducerea principalilor poluanți | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| a | Sistemul de reducere a pulberilor provenite de la gazele fierbinți de admisie într-un uscător încălzit în mod direct, în combinație cu una sau mai multe dintre tehnicile enumerate mai jos | Pulberi | Aplicabilitatea poate fi limitată, de exemplu, în cazul arzătoarelor pentru rumeguș existente, de dimensiuni mai mici. |
| b | Filtru cu sac (16) | Pulberi | Aplicabilă numai în cazul uscătoarelor încălzite în mod direct. Din motive de siguranță, trebuie să se acorde o atenție deosebită utilizării exclusive de lemn recuperat. |
| c | Ciclon (16) | Pulberi | General aplicabilă. |
| d | Uscător de tip UTWS și ardere cu un schimbător de căldură și tratarea termică a gazelor reziduale evacuate din uscător (16) | Pulberi, compuși organici volatili | Nu se aplică în cazul uscătoarelor pentru fibre.
  Aplicabilitatea poate fi limitată în cazul instalațiilor de ardere existente neadecvate pentru postarderea fluxului parțial de gaze reziduale provenite de la uscătoare. |
| e | Precipitator electrostatic umed (16) | Pulberi, compuși organici volatili | General aplicabilă. |
| f | Scruber umed (16) | Pulberi, compuși organici volatili | General aplicabilă. |
| g | Bioscruber (16) | Pulberi, compuși organici volatili | Aplicabilitatea poate fi limitată de concentrațiile mari de pulberi și de temperaturile înalte ale gazelor reziduale provenite de la uscător. |
| h | Degradarea chimică sau captura de formaldehidă cu substanțe chimice în combinație cu un sistem de epurare umedă. | Formaldehidă | General aplicabilă în cazul sistemelor de reducere a lichidelor. |

BAT 17.

Tehnică

Reducerea principalilor poluanți

Aplicabilitate

a

Sistemul de reducere a pulberilor provenite de la gazele fierbinți de admisie într-un uscător încălzit în mod direct, în combinație cu una sau mai multe dintre tehnicile enumerate mai jos

Pulberi

Aplicabilitatea poate fi limitată, de exemplu, în cazul arzătoarelor pentru rumeguș existente, de dimensiuni mai mici.

b

Filtru cu sac (16)

Pulberi

Aplicabilă numai în cazul uscătoarelor încălzite în mod direct. Din motive de siguranță, trebuie să se acorde o atenție deosebită utilizării exclusive de lemn recuperat.

c

Ciclon (16)

Pulberi

General aplicabilă.

d

Uscător de tip UTWS și ardere cu un schimbător de căldură și tratarea termică a gazelor reziduale evacuate din uscător (16)

Pulberi, compuși organici volatili

Nu se aplică în cazul uscătoarelor pentru fibre.

Aplicabilitatea poate fi limitată în cazul instalațiilor de ardere existente neadecvate pentru postarderea fluxului parțial de gaze reziduale provenite de la uscătoare.

e

Precipitator electrostatic umed (16)

Pulberi, compuși organici volatili

General aplicabilă.

f

Scruber umed (16)

Pulberi, compuși organici volatili

General aplicabilă.

g

Bioscruber (16)

Pulberi, compuși organici volatili

Aplicabilitatea poate fi limitată de concentrațiile mari de pulberi și de temperaturile înalte ale gazelor reziduale provenite de la uscător.

h

Degradarea chimică sau captura de formaldehidă cu substanțe chimice în combinație cu un sistem de epurare umedă.

Formaldehidă

General aplicabilă în cazul sistemelor de reducere a lichidelor.

Tabelul 1

Nivelurile de emisii asociate BAT (BAT-AEL) pentru emisiile în aer provenite de la uscător și pentru emisiile tratate combinate provenite de la uscător și de la presă

| Parametru | Produs | Tipul de uscător | Unitate | BAT-AEL
  (valori medii pe perioada de prelevare) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pulberi | PB sau OSB | Uscător încălzit în mod direct | mg/Nm (19) | 3-30 |
| Uscător încălzit în mod indirect | 3-10 |
| Fibră | Toate tipurile | 3-20 |
| TVOC | PB | Toate tipurile | < 20-200 (17)
   (18) |
| OSB | 10-400 (18) |
| Fibră | < 20-120 |
| Formaldehidă | PB | Toate tipurile | < 5-10 (19) |
| OSB | < 5-20 |
| Fibră | < 5-15 |

Parametru

Produs

Tipul de uscător

Unitate

BAT-AEL

(valori medii pe perioada de prelevare)

Pulberi

PB sau OSB

Uscător încălzit în mod direct

mg/Nm (19)

3-30

Uscător încălzit în mod indirect

3-10

Fibră

Toate tipurile

3-20

TVOC

PB

Toate tipurile

< 20-200 (17)
   (18)

OSB

10-400 (18)

Fibră

< 20-120

Formaldehidă

PB

Toate tipurile

< 5-10 (19)

OSB

< 5-20

Fibră

< 5-15

Monitorizarea asociată este prevăzută în BAT 14.

| BAT 18. | În scopul de a se preveni sau de a se reduce emisiile de NOX în aer provenite de la uscătoare încălzite în mod direct, BAT constau în utilizarea tehnicii de la litera (a) sau a tehnicii de la litera (a) în combinație cu tehnica de la litera (b). | Tehnică | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- | --- |
| a | Desfășurarea eficientă a procesului de ardere utilizând arderea în trepte aer-combustibil, aplicând în același timp arderea pulverizată, arderea în cazane cu pat fluidizat sau arderea pe grătare mobile | General aplicabilă |
| b | Reducerea necatalitică selectivă (SNCR) prin injectare și reacția cu uree sau amoniac lichid | Aplicabilitatea poate fi limitată de condițiile de ardere foarte variabile |

BAT 18.

Tehnică

Aplicabilitate

a

Desfășurarea eficientă a procesului de ardere utilizând arderea în trepte aer-combustibil, aplicând în același timp arderea pulverizată, arderea în cazane cu pat fluidizat sau arderea pe grătare mobile

General aplicabilă

b

Reducerea necatalitică selectivă (SNCR) prin injectare și reacția cu uree sau amoniac lichid

Aplicabilitatea poate fi limitată de condițiile de ardere foarte variabile

Tabelul 2

Nivelurile de emisii asociate BAT (BAT-AEL) pentru emisiile de NOX în aer provenite de la un uscător încălzit în mod direct

| Parametru | Unitate | BAT-AEL
  (valori medii pe perioada de prelevare) |
| --- | --- | --- |
| NOX | mg/Nm3 | 30-250 |

Parametru

Unitate

BAT-AEL

(valori medii pe perioada de prelevare)

NOX

mg/Nm3

30-250

Monitorizarea asociată este prevăzută în BAT 14.

| BAT 19. | În scopul de a se preveni sau de a se reduce emisiile în aer provenite de la presă, BAT constau în utilizarea procedeului de răcire în conducte a gazelor reziduale colectate provenite de la presă și a unei combinații adecvate între tehnicile indicate mai jos. | Tehnică | Reducerea principalilor poluanți | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| a | Selectarea rășinilor cu un conținut scăzut de formaldehidă | Compuși organici volatili | Aplicabilitatea poate fi limitată, de exemplu, din cauza cerințelor privind o anumită calitate a produselor |
| b | Exploatarea controlată a presei cu o temperatură de presare echilibrată, o presiune și o viteză de presare aplicate | Compuși organici volatili | Aplicabilitatea poate fi limitată, de exemplu, din cauza funcționării presei pentru anumite calități ale produselor |
| c | Epurarea umedă a gazelor reziduale colectate provenite de la presă utilizând scrubere Venturi sau hidrocicloane etc. (20) | Pulberi, compuși organici volatili | General aplicabilă |
| d | Precipitator electrostatic umed (20) | Pulberi, compuși organici volatili |
| e | Bioscruber (20) | Pulberi, compuși organici volatili |
| f | Postarderea ca ultimă etapă a tratamentului după aplicarea unui scruber umed | Pulberi, compuși organici volatili | Aplicabilitatea poate fi limitată pentru instalațiile existente în cazul în care nu este disponibilă o instalație de ardere adecvată |

BAT 19.

Tehnică

Reducerea principalilor poluanți

Aplicabilitate

a

Selectarea rășinilor cu un conținut scăzut de formaldehidă

Compuși organici volatili

Aplicabilitatea poate fi limitată, de exemplu, din cauza cerințelor privind o anumită calitate a produselor

b

Exploatarea controlată a presei cu o temperatură de presare echilibrată, o presiune și o viteză de presare aplicate

Compuși organici volatili

Aplicabilitatea poate fi limitată, de exemplu, din cauza funcționării presei pentru anumite calități ale produselor

c

Epurarea umedă a gazelor reziduale colectate provenite de la presă utilizând scrubere Venturi sau hidrocicloane etc. (20)

Pulberi, compuși organici volatili

General aplicabilă

d

Precipitator electrostatic umed (20)

Pulberi, compuși organici volatili

e

Bioscruber (20)

Pulberi, compuși organici volatili

f

Postarderea ca ultimă etapă a tratamentului după aplicarea unui scruber umed

Pulberi, compuși organici volatili

Aplicabilitatea poate fi limitată pentru instalațiile existente în cazul în care nu este disponibilă o instalație de ardere adecvată

Tabelul 3

Nivelurile de emisii asociate BAT (BAT-AEL) pentru emisiile în aer provenite de la presă

| Parametru | Unitate | BAT-AEL
  (valori medii pe perioada de prelevare) |
| --- | --- | --- |
| Pulberi | mg/Nm3 | 3-15 |
| TVOC | mg/Nm3 | 10-100 |
| Formaldehidă | mg/Nm3 | 2-15 |

Parametru

Unitate

BAT-AEL

(valori medii pe perioada de prelevare)

Pulberi

mg/Nm3

3-15

TVOC

mg/Nm3

10-100

Formaldehidă

mg/Nm3

2-15

Monitorizarea asociată este prevăzută în BAT 14.

| BAT 20. | În scopul de a se reduce emisiile de pulberi în aer rezultate din prelucrarea în amonte și în aval a lemnului, din transportul materialelor lemnoase și formarea covorului, BAT constau în utilizarea unui filtru cu sac sau a unui ciclofiltru. |
| --- | --- |

BAT 20.

Aplicabilitate

Din motive de siguranță, un filtru cu sac sau un ciclofiltru poate să nu fie aplicabil în cazul în care lemnul reciclat este utilizat ca materie primă. În acest caz, poate fi utilizată o tehnică de reducere a lichidelor (de exemplu, scruber).

Tabelul 4

Nivelurile de emisii asociate BAT (BAT-AEL) pentru emisiile de pulberi dirijate în aer rezultate din prelucrarea în amonte și în aval a lemnului, din transportul materialelor lemnoase și din formarea covorului

| Parametru | Unitate | BAT-AEL
  (valori medii pe perioada de prelevare) |
| --- | --- | --- |
| Pulberi | mg/Nm3 | < 3-5 (21) |

Parametru

Unitate

BAT-AEL

(valori medii pe perioada de prelevare)

Pulberi

mg/Nm3

< 3-5 (21)

Monitorizarea asociată este prevăzută în BAT 14.

| BAT 21. | În scopul de a se reduce emisiile de compuși organici volatili în aer provenite de la cuptoarele de uscare pentru impregnarea hârtiei, BAT constau în utilizarea uneia sau a mai multora dintre tehnicile indicate mai jos. | Tehnică | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- | --- |
| a | Selectarea și utilizarea rășinilor cu un conținut scăzut de formaldehidă | General aplicabilă |
| b | Exploatarea controlată a cuptoarelor cu o temperatură și o viteză echilibrate |
| c | Oxidarea termică a gazelor reziduale într-un oxidant termic regenerativ sau într-un oxidant termic catalitic (22) |
| d | Postarderea sau incinerarea gazelor reziduale într-o instalație de ardere | Aplicabilitatea poate fi limitată pentru instalațiile existente în cazul în care nu este disponibilă o instalație de ardere adecvată la fața locului |
| e | Epurarea umedă a gazelor reziduale urmată de tratarea într-un biofiltru (22) | General aplicabilă |

BAT 21.

Tehnică

Aplicabilitate

a

Selectarea și utilizarea rășinilor cu un conținut scăzut de formaldehidă

General aplicabilă

b

Exploatarea controlată a cuptoarelor cu o temperatură și o viteză echilibrate

c

Oxidarea termică a gazelor reziduale într-un oxidant termic regenerativ sau într-un oxidant termic catalitic (22)

d

Postarderea sau incinerarea gazelor reziduale într-o instalație de ardere

Aplicabilitatea poate fi limitată pentru instalațiile existente în cazul în care nu este disponibilă o instalație de ardere adecvată la fața locului

e

Epurarea umedă a gazelor reziduale urmată de tratarea într-un biofiltru (22)

General aplicabilă

Tabelul 5

Nivelurile de emisii asociate BAT (BAT-AEL) pentru TVOC și emisiile de formaldehidă în aer provenite de la un cuptor de uscare pentru impregnarea hârtiei

| Parametru | Unitate | BAT-AEL
  (valori medii pe perioada de prelevare) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg/Nm3 | 5-30 |
| Formaldehidă | mg/Nm3 | < 5-10 |

Parametru

Unitate

BAT-AEL

(valori medii pe perioada de prelevare)

TVOC

mg/Nm3

5-30

Formaldehidă

mg/Nm3

< 5-10

Monitorizarea asociată este prevăzută în BAT 14.

1.2.2.   Emisiile difuze

| BAT 22. | În scopul de a se preveni sau, dacă acest lucru nu este posibil, de a se reduce emisiile difuze în aer provenite de la presă, BAT constau în optimizarea eficienței colectării gazelor reziduale și dirijarea gazelor reziduale pentru tratare (a se vedea BAT 19). |
| --- | --- |

BAT 22.

Descriere

Colectarea și tratarea eficientă a gazelor reziduale (a se vedea BAT 19) la ieșirea din presă și de-a lungul liniei presei în cazul preselor continue. În cazul preselor existente cu mai multe cicluri, aplicabilitatea izolării presei poate fi limitată din motive de siguranță.

| BAT 23. | În scopul de a se reduce emisiile difuze de pulberi în aer generate de transportul, manipularea și depozitarea de materiale lemnoase, BAT constau în elaborarea și aplicarea unui plan de gestionare a pulberilor, ca parte a sistemului de management de mediu (a se vedea BAT 1) și în aplicarea uneia sau a mai multora dintre tehnicile prezentate mai jos. | Tehnică | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- | --- |
| a | Curățarea periodică a rutelor de transport, a spațiilor de depozitare și a vehiculelor | General aplicabilă |
| b | Descărcarea rumegușului utilizând zone de descărcare acoperite amenajate pentru circulația vehiculelor |
| c | Depozitarea materialelor expuse la pulberile provenite de la rumeguș în silozuri, containere, stive acoperite etc. sau izolarea spațiilor de depozitare în vrac |
| d | Eliminarea emisiilor de pulberi rezultate din operațiunile de stropire cu apă |

BAT 23.

Tehnică

Aplicabilitate

a

Curățarea periodică a rutelor de transport, a spațiilor de depozitare și a vehiculelor

General aplicabilă

b

Descărcarea rumegușului utilizând zone de descărcare acoperite amenajate pentru circulația vehiculelor

c

Depozitarea materialelor expuse la pulberile provenite de la rumeguș în silozuri, containere, stive acoperite etc. sau izolarea spațiilor de depozitare în vrac

d

Eliminarea emisiilor de pulberi rezultate din operațiunile de stropire cu apă

1.3.   EMISII ÎN APĂ

| BAT 24. | În scopul de a se reduce gradul de poluare a apei reziduale colectate, BAT constau în utilizarea ambelor tehnici indicate mai jos. | Tehnică | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- | --- |
| a | Colectarea și tratarea separată a scurgerilor de apă de pe suprafețe (apelor din precipitații) și ale apei reziduale de tratare | Aplicabilitatea poate fi limitată în cazul instalațiilor existente din cauza configurării infrastructurii de drenaj existente |
| b | Depozitarea oricărui tip de lemn, cu excepția lemnului rotund și a lătunoaielor (23), într-o zonă cu o suprafață dură | General aplicabilă |

BAT 24.

Tehnică

Aplicabilitate

a

Colectarea și tratarea separată a scurgerilor de apă de pe suprafețe (apelor din precipitații) și ale apei reziduale de tratare

Aplicabilitatea poate fi limitată în cazul instalațiilor existente din cauza configurării infrastructurii de drenaj existente

b

Depozitarea oricărui tip de lemn, cu excepția lemnului rotund și a lătunoaielor (23), într-o zonă cu o suprafață dură

General aplicabilă

| BAT 25. | În scopul de a se reduce emisiile în apă rezultate din scurgerile de apă de suprafață, BAT constau în utilizarea unei combinații între tehnicile indicate mai jos. | Tehnică | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- | --- |
| a | Separarea mecanică a materialelor grosiere prin ecrane și site ca tratament preliminar | General aplicabilă |
| b | Separare ulei-apă (24) | General aplicabilă |
| c | Îndepărtarea particulelor solide prin sedimentare în bazine de retenție sau în rezervoare de decantare (24) | Pot exista restricții în ceea ce privește aplicabilitatea sedimentării din cauza cerințelor legate de spațiu |

BAT 25.

Tehnică

Aplicabilitate

a

Separarea mecanică a materialelor grosiere prin ecrane și site ca tratament preliminar

General aplicabilă

b

Separare ulei-apă (24)

General aplicabilă

c

Îndepărtarea particulelor solide prin sedimentare în bazine de retenție sau în rezervoare de decantare (24)

Pot exista restricții în ceea ce privește aplicabilitatea sedimentării din cauza cerințelor legate de spațiu

Tabelul 6

Nivelurile de emisii asociate BAT (BAT-AEL) în ceea ce privește TSS pentru evacuarea directă a scurgerilor de apă de pe suprafețe (ape din precipitații) către un corp de apă receptor

| Parametru | Unitate | BAT-AEL
  (media probelor obținute în cursul unui an) |
| --- | --- | --- |
| TSS | mg/l | 10-40 |

Parametru

Unitate

BAT-AEL

(media probelor obținute în cursul unui an)

TSS

mg/l

10-40

Monitorizarea asociată este prevăzută în BAT 14.

| BAT 26. | În scopul prevenirii sau reducerii generării apelor uzate rezultate din procesul de producție a fibrelor lemnoase, BAT constau în maximizarea reciclării apei de proces. |
| --- | --- |

BAT 26.

Descriere

Reciclarea apei de tratare rezultate din spălarea, fierberea și/sau purificarea așchiilor în sisteme închise sau deschise prin tratarea acesteia la nivelul instalației cuptoarelor de rafinare prin îndepărtarea mecanică a particulelor solide, într-un mod corespunzător, sau prin evaporare.

| BAT 27. | În scopul reducerii emisiilor în apă generate de procesul de producție de fibre lemnoase, BAT constau în utilizarea unei combinații între tehnicile indicate mai jos. | Tehnică | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- | --- |
| a | Separarea mecanică a materialelor grosiere cu ecrane și site | General aplicabilă |
| b | Separarea fizico-chimică, de exemplu, utilizând filtre de nisip, flotația cu aer dizolvat, coagularea și flocularea (25) |
| c | Tratarea biologică (25) |

BAT 27.

Tehnică

Aplicabilitate

a

Separarea mecanică a materialelor grosiere cu ecrane și site

General aplicabilă

b

Separarea fizico-chimică, de exemplu, utilizând filtre de nisip, flotația cu aer dizolvat, coagularea și flocularea (25)

c

Tratarea biologică (25)

Tabelul 7

Nivelurile de emisii asociate BAT (BAT-AEL) pentru evacuarea directă către un corp de apă receptor a apei reziduale provenite din procesul de producție a fibrelor lemnoase

| Parametru | BAT-AEL
  (media probelor obținute în cursul unui an) |
| --- | --- |
| mg/l |
| TSS | 5-35 |
| COD | 20-200 |

Parametru

BAT-AEL

(media probelor obținute în cursul unui an)

mg/l

TSS

5-35

COD

20-200

Monitorizarea asociată este prevăzută în BAT 14.

| BAT 28. | În scopul prevenirii sau reducerii generării de apă reziduală provenită de la sistemele de reducere a aerului umed care necesită tratare înainte de evacuare, BAT constau în utilizarea uneia sau a mai multora dintre tehnicile indicate mai jos.






  Tehnică (26) | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| Sedimentare, decantare, prese cu șurub și curea pentru îndepărtarea particulelor solide colectate în sistemele de reducere a lichidelor | General aplicabilă |
| Flotație cu aer dizolvat. Coagulare și floculare urmate de îndepărtarea flocoanelor prin flotație cu aer dizolvat |

BAT 28.

Tehnică (26)

Aplicabilitate

Sedimentare, decantare, prese cu șurub și curea pentru îndepărtarea particulelor solide colectate în sistemele de reducere a lichidelor

General aplicabilă

Flotație cu aer dizolvat. Coagulare și floculare urmate de îndepărtarea flocoanelor prin flotație cu aer dizolvat

1.4.   DESCRIEREA TEHNICILOR

1.4.1.   Emisii în aer

| Tehnică | Descriere |
| --- | --- |
| Biofiltru | Un biofiltru degradează compușii organici prin oxidare biologică. Un flux de gaze reziduale este trecut peste un pat de susținere din material inert (de exemplu, plastic sau ceramică) pe care compușii organici sunt oxidați cu microorganisme care apar în mod natural. Biofiltrul este sensibil la praf, la temperaturi ridicate sau la o variație mare a temperaturii de intrare a gazelor reziduale. |
| Bioscruber | Un bioscruber este un biofiltru combinat cu un scruber umed care precondiționează gazele reziduale prin îndepărtarea pulberilor și reducerea temperaturii de intrare. Apa este recirculată în mod continuu, intrând în partea superioară a coloanei cu umplutură, de unde se scurge. Apa este colectată într-un rezervor de decantare unde se produce degradarea suplimentară. Reglarea pH-ului și adăugarea de nutrienți pot optimiza degradarea. |
| Ciclon | Un ciclon utilizează inerția pentru a elimina pulberile din fluxurile de gaze reziduale prin aplicarea unor forțe centrifugale, de obicei într-o cameră conică. Cicloanele sunt utilizate ca pretratare, înainte de a continua operațiunea de reducere a pulberilor sau a compușilor organici. Cicloanele pot fi aplicate ca atare sau ca multicicloane. |
| Ciclofiltru | Un ciclofiltru utilizează o combinație între tehnologia cicloanelor (pentru separarea pulberilor grosiere) și filtrele cu saci (pentru captarea pulberilor fine). |
| Precipitator electrostatic (ESP) | Precipitatoarele electrostatice funcționează astfel încât particulele sunt încărcare și separate sub influența unui câmp electric. ESP poate funcționa într-o gamă largă de condiții. |
| Precipitator electrostatic umed (WESP) | Precipitatorul electrostatic umed include un scruber umed care epurează și condensează gazele reziduale și un precipitator electrostatic care funcționează în modul umed în care materialele colectate sunt eliminate de pe plăcile colectoarelor prin spălarea cu apă. De obicei, se instalează un mecanism pentru eliminarea picăturilor de apă înainte de evacuarea gazelor reziduale (de exemplu, un separator de picături). Pulberile colectate sunt separate de faza apoasă. |
| Filtru cu sac | Filtrele cu saci sunt realizate din țesătură poroasă sau din material împâslit prin care trec gazele pentru a se reține particulele. Utilizarea unui filtru cu sac necesită alegerea unui material adecvat pentru caracteristicile gazelor de ardere și pentru temperatura de funcționare maximă. |
| Oxidant termic catalitic (CTO) | Oxidanții termici catalitici distrug compușii organici în mod catalitic pe o suprafață din metal și în mod termic într-o cameră de ardere în care o flacără generată de arderea unui combustibil, în mod obișnuit gaz natural, și compușii organici volatili prezenți în gazele reziduale încălzesc fluxul de gaze reziduale. Temperatura de incinerare este cuprinsă între 400 °C și 700 °C. Căldura poate fi recuperată din gazele reziduale tratate înainte de eliberare. |
| Oxidant termic regenerativ (RTO) | Oxidanții termici distrug compușii organici în mod termic într-o cameră de ardere în care o flacără generată de arderea unui combustibil, în mod obișnuit gaz natural, și compușii organici volatili prezenți în gazele reziduale încălzesc fluxul de gaze reziduale. Temperatura de incinerare este cuprinsă între 800 °C și 1 100 °C. Oxidanții termici regenerativi au două sau mai multe camere cu strat compact din ceramică în care căldura de ardere provenită de la un ciclu de ardere în prima cameră este utilizată pentru preîncălzirea stratului compact în cea de a doua cameră. Căldura poate fi recuperată din gazele reziduale tratate înainte de eliberare. |
| Uscător de tip UTWS și ardere cu un schimbător de căldură și tratarea termică a gazelor reziduale evacuate din uscător | UTWS este un acronim german: „Umluft” (recircularea gazelor reziduale generate de uscător), „Teilstromverbrennung” (postarderea unui flux parțial de gaze reziduale dirijate), „Wärmerückgewinnung” (recuperarea căldurii din gazele reziduale generate de uscător), „Staubabsheidung” (tratarea pulberilor din emisiile în aer provenite de la instalația de ardere).
  UTWS este o combinație între un uscător rotativ cu un schimbător de căldură și o instalație de ardere cu recircularea gazelor reziduale generate de uscător. Gazele reziduale generate de uscător și recirculate reprezintă un jet de abur cald care permite un proces de uscare cu abur. Gazele reziduale generate de uscător sunt reîncălzite într-un schimbător de căldură prin arderea gazelor de ardere și reintroduse în uscător. O parte din fluxul de gaze reziduale generate este introdusă în mod continuu în camera de ardere pentru postardere. Poluanții emiși în cadrul procesului de uscare a lemnului sunt distruși în schimbătorul de căldură și prin postardere. Gazele de ardere evacuate din instalația de ardere sunt tratate cu un filtru cu sac sau cu un precipitator electrostatic. |
| Scruber umed | Scruberele umede captează și elimină pulberile prin coliziune inerțială, interceptare directă și absorbție în faza apoasă. Epuratoarele pot fi de diferite modele și pot avea diferite principii de funcționare, de exemplu, epurator cu pulverizator, epurator cu plăci de contact sau scruber Venturi și pot fi utilizate ca pretratare a pulberilor sau ca tehnică de sine stătătoare. Unele operațiuni de eliminare a compușilor organici se pot realiza și pot fi în continuare îmbunătățite prin utilizarea de substanțe chimice în apa de epurare (obținerea unei oxidări chimice sau a unei alte conversii). Lichidul rezultat trebuie tratat prin separarea pulberilor colectate cu ajutorul sedimentării sau filtrării. |

Tehnică

Descriere

Biofiltru

Un biofiltru degradează compușii organici prin oxidare biologică. Un flux de gaze reziduale este trecut peste un pat de susținere din material inert (de exemplu, plastic sau ceramică) pe care compușii organici sunt oxidați cu microorganisme care apar în mod natural. Biofiltrul este sensibil la praf, la temperaturi ridicate sau la o variație mare a temperaturii de intrare a gazelor reziduale.

Bioscruber

Un bioscruber este un biofiltru combinat cu un scruber umed care precondiționează gazele reziduale prin îndepărtarea pulberilor și reducerea temperaturii de intrare. Apa este recirculată în mod continuu, intrând în partea superioară a coloanei cu umplutură, de unde se scurge. Apa este colectată într-un rezervor de decantare unde se produce degradarea suplimentară. Reglarea pH-ului și adăugarea de nutrienți pot optimiza degradarea.

Ciclon

Un ciclon utilizează inerția pentru a elimina pulberile din fluxurile de gaze reziduale prin aplicarea unor forțe centrifugale, de obicei într-o cameră conică. Cicloanele sunt utilizate ca pretratare, înainte de a continua operațiunea de reducere a pulberilor sau a compușilor organici. Cicloanele pot fi aplicate ca atare sau ca multicicloane.

Ciclofiltru

Un ciclofiltru utilizează o combinație între tehnologia cicloanelor (pentru separarea pulberilor grosiere) și filtrele cu saci (pentru captarea pulberilor fine).

Precipitator electrostatic (ESP)

Precipitatoarele electrostatice funcționează astfel încât particulele sunt încărcare și separate sub influența unui câmp electric. ESP poate funcționa într-o gamă largă de condiții.

Precipitator electrostatic umed (WESP)

Precipitatorul electrostatic umed include un scruber umed care epurează și condensează gazele reziduale și un precipitator electrostatic care funcționează în modul umed în care materialele colectate sunt eliminate de pe plăcile colectoarelor prin spălarea cu apă. De obicei, se instalează un mecanism pentru eliminarea picăturilor de apă înainte de evacuarea gazelor reziduale (de exemplu, un separator de picături). Pulberile colectate sunt separate de faza apoasă.

Filtru cu sac

Filtrele cu saci sunt realizate din țesătură poroasă sau din material împâslit prin care trec gazele pentru a se reține particulele. Utilizarea unui filtru cu sac necesită alegerea unui material adecvat pentru caracteristicile gazelor de ardere și pentru temperatura de funcționare maximă.

Oxidant termic catalitic (CTO)

Oxidanții termici catalitici distrug compușii organici în mod catalitic pe o suprafață din metal și în mod termic într-o cameră de ardere în care o flacără generată de arderea unui combustibil, în mod obișnuit gaz natural, și compușii organici volatili prezenți în gazele reziduale încălzesc fluxul de gaze reziduale. Temperatura de incinerare este cuprinsă între 400 °C și 700 °C. Căldura poate fi recuperată din gazele reziduale tratate înainte de eliberare.

Oxidant termic regenerativ (RTO)

Oxidanții termici distrug compușii organici în mod termic într-o cameră de ardere în care o flacără generată de arderea unui combustibil, în mod obișnuit gaz natural, și compușii organici volatili prezenți în gazele reziduale încălzesc fluxul de gaze reziduale. Temperatura de incinerare este cuprinsă între 800 °C și 1 100 °C. Oxidanții termici regenerativi au două sau mai multe camere cu strat compact din ceramică în care căldura de ardere provenită de la un ciclu de ardere în prima cameră este utilizată pentru preîncălzirea stratului compact în cea de a doua cameră. Căldura poate fi recuperată din gazele reziduale tratate înainte de eliberare.

Uscător de tip UTWS și ardere cu un schimbător de căldură și tratarea termică a gazelor reziduale evacuate din uscător

UTWS este un acronim german: „Umluft” (recircularea gazelor reziduale generate de uscător), „Teilstromverbrennung” (postarderea unui flux parțial de gaze reziduale dirijate), „Wärmerückgewinnung” (recuperarea căldurii din gazele reziduale generate de uscător), „Staubabsheidung” (tratarea pulberilor din emisiile în aer provenite de la instalația de ardere).

UTWS este o combinație între un uscător rotativ cu un schimbător de căldură și o instalație de ardere cu recircularea gazelor reziduale generate de uscător. Gazele reziduale generate de uscător și recirculate reprezintă un jet de abur cald care permite un proces de uscare cu abur. Gazele reziduale generate de uscător sunt reîncălzite într-un schimbător de căldură prin arderea gazelor de ardere și reintroduse în uscător. O parte din fluxul de gaze reziduale generate este introdusă în mod continuu în camera de ardere pentru postardere. Poluanții emiși în cadrul procesului de uscare a lemnului sunt distruși în schimbătorul de căldură și prin postardere. Gazele de ardere evacuate din instalația de ardere sunt tratate cu un filtru cu sac sau cu un precipitator electrostatic.

Scruber umed

Scruberele umede captează și elimină pulberile prin coliziune inerțială, interceptare directă și absorbție în faza apoasă. Epuratoarele pot fi de diferite modele și pot avea diferite principii de funcționare, de exemplu, epurator cu pulverizator, epurator cu plăci de contact sau scruber Venturi și pot fi utilizate ca pretratare a pulberilor sau ca tehnică de sine stătătoare. Unele operațiuni de eliminare a compușilor organici se pot realiza și pot fi în continuare îmbunătățite prin utilizarea de substanțe chimice în apa de epurare (obținerea unei oxidări chimice sau a unei alte conversii). Lichidul rezultat trebuie tratat prin separarea pulberilor colectate cu ajutorul sedimentării sau filtrării.

1.4.2.   Emisii în apă

| Tehnică | Descriere |
| --- | --- |
| Tratare biologică | Oxidarea biologică a substanțelor organice dizolvate utilizând metabolismul microorganismelor sau divizarea conținutului organic în apa reziduală prin acțiunea microorganismelor în absența aerului. Acțiunea biologică este urmată în mod obișnuit de eliminarea particulelor solide în suspensie, de exemplu prin sedimentare. |
| Coagulare și floculare | Coagularea și flocularea sunt utilizate pentru a separa particulele solide în suspensie din apa reziduală și se realizează adesea în etape succesive. Coagularea se realizează prin adăugarea de coagulanți cu sarcini opuse celor ale particulelor solide în suspensie. Flocularea se realizează prin adăugarea de polimeri, astfel încât coliziunile de particule de microflocoane le determină să se grupeze pentru a produce flocoane de dimensiuni mai mari. |
| Flotație | Separarea flocoanelor de dimensiuni mari sau a particulelor plutitoare din efluent prin aducerea acestora la suprafața suspensiei. |
| Flotație cu aer dizolvat | Tehnici de flotație care se bazează pe utilizarea aerului dizolvat pentru realizarea separării materialului coagulat și floculat. |
| Filtrare | Separarea particulelor solide dintr-un tanc de apă reziduală prin trecerea acestora printr-un mediu poros. Aceasta include diferite tipuri de tehnici, de exemplu, filtrarea cu nisip, microfiltrarea și ultrafiltrarea. |
| Separarea ulei-apă | Separarea și extracția hidrocarburilor insolubile, bazându-se pe principiul diferenței de gravitație dintre faze (lichid-lichid sau solid-lichid). Faza de densitate mai ridicată determină sedimentarea, iar faza de densitate mai scăzută determină plutirea la suprafață. |
| Bazine de retenție | Depozite lagunare cu suprafețe mari pentru decantarea gravitațională pasivă a particulelor solide. |
| Sedimentare | Separarea particulelor în suspensie și a materialelor prin decantare gravitațională. |

Tehnică

Descriere

Tratare biologică

Oxidarea biologică a substanțelor organice dizolvate utilizând metabolismul microorganismelor sau divizarea conținutului organic în apa reziduală prin acțiunea microorganismelor în absența aerului. Acțiunea biologică este urmată în mod obișnuit de eliminarea particulelor solide în suspensie, de exemplu prin sedimentare.

Coagulare și floculare

Coagularea și flocularea sunt utilizate pentru a separa particulele solide în suspensie din apa reziduală și se realizează adesea în etape succesive. Coagularea se realizează prin adăugarea de coagulanți cu sarcini opuse celor ale particulelor solide în suspensie. Flocularea se realizează prin adăugarea de polimeri, astfel încât coliziunile de particule de microflocoane le determină să se grupeze pentru a produce flocoane de dimensiuni mai mari.

Flotație

Separarea flocoanelor de dimensiuni mari sau a particulelor plutitoare din efluent prin aducerea acestora la suprafața suspensiei.

Flotație cu aer dizolvat

Tehnici de flotație care se bazează pe utilizarea aerului dizolvat pentru realizarea separării materialului coagulat și floculat.

Filtrare

Separarea particulelor solide dintr-un tanc de apă reziduală prin trecerea acestora printr-un mediu poros. Aceasta include diferite tipuri de tehnici, de exemplu, filtrarea cu nisip, microfiltrarea și ultrafiltrarea.

Separarea ulei-apă

Separarea și extracția hidrocarburilor insolubile, bazându-se pe principiul diferenței de gravitație dintre faze (lichid-lichid sau solid-lichid). Faza de densitate mai ridicată determină sedimentarea, iar faza de densitate mai scăzută determină plutirea la suprafață.

Bazine de retenție

Depozite lagunare cu suprafețe mari pentru decantarea gravitațională pasivă a particulelor solide.

Sedimentare

Separarea particulelor în suspensie și a materialelor prin decantare gravitațională.

---

(1)  O perioadă de măsurare mai adecvată poate fi utilizată pentru orice parametru în cazul căruia, din cauza unor limitări legate de prelevare sau analitice, o măsurare de 30 de minute este inadecvată.

(2)  Standardul EN 14961-1:2010 poate fi utilizat pentru clasificarea biocombustibililor solizi.

(3)  Metanul monitorizat în conformitate cu standardul EN ISO 25140 sau EN ISO 25139 este scăzut din rezultat atunci când se utilizează drept combustibil gaze naturale, GPL etc.

(4)  Irelevant atunci când se utilizează drept combustibili, în principal, combustibili derivați din lemn, gaze naturale, GPL etc.

(5)  Inclusiv As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl și V.

(6)  Relevant în cazul în care se utilizează drept combustibil lemn recuperat.

(7)  Relevant în cazul în care se aplică RNCS.

(8)  În absența unui standard EN, abordarea preferată este prelevarea izocinetică într-o soluție de impact, în contact cu o sondă încălzită și o cutie cu filtru și fără spălarea sondei, de exemplu, pe baza metodei US EPA M316.

(9)  Metanul monitorizat în conformitate cu standardul EN ISO 25140 sau EN ISO 25139 este scăzut din rezultat atunci când se utilizează drept combustibil gaze naturale, GPL etc.

(10)  În absența unui standard EN, abordarea preferată este prelevarea izocinetică într-o soluție de impact, în contact cu o sondă încălzită și o cutie cu filtru și fără spălarea sondei, de exemplu, pe baza metodei US EPA M316.

(11)  Prelevarea de probe din filtrele cu saci și ciclofiltre poate fi înlocuită cu monitorizarea continuă a scăderii presiunii în filtru ca parametru surogat orientativ.

(12)  Punctul de măsurare este înainte de amestecarea gazelor de ardere cu alți curenți de aer și numai dacă este fezabil din punct de vedere tehnic.

(13)  Există o tendință de a înlocui COD cu TOC din motive economice și de mediu. O corelare între doi parametri ar trebui să fie stabilită pe baza specificității locului respectiv.

(14)  Inclusiv As, Cr, Cu, Ni, Pb și Zn.

(15)  Prelevarea proporțională cu debitul poate fi înlocuită cu o altă procedură standard de prelevare în cazul în care debitul nu este suficient pentru o prelevare reprezentativă.

(16)  Descrierile tehnicilor sunt prezentate în secțiunea 1.4.1.

(17)  Aceste BAT-AEL nu se aplică atunci când se utilizează pinul ca principală materie primă.

(18)  Emisii sub 30 mg/Nm3 pot fi obținute utilizând un uscător de tip UTWS.

(19)  În cazul în care se utilizează exclusiv lemn recuperat, limita superioară a intervalului poate fi de până la 15 mg/Nm3.

(20)  Descrierile tehnicilor sunt prezentate în secțiunea 1.4.1.

(21)  Atunci când un filtru cu sac sau un ciclofiltru nu este aplicabil, limita superioară a intervalului poate fi de până la 10 mg/Nm3.

(22)  Descrierea tehnicii este inclusă în secțiunea 1.4.1.

(23)  O bucată de lemn, cu sau fără scoarță, provenită de la primele operațiuni de tăiere în cadrul unui proces de tăiere cu gaterul pentru transformarea bușteanului în cherestea.

(24)  Descrierile tehnicilor sunt prezentate în secțiunea 1.4.2.

(25)  Descrierile tehnicilor sunt prezentate în secțiunea 1.4.2.

(26)  Descrierile tehnicilor sunt prezentate în secțiunea 1.4.2.

---