# Uradni list L 282/2015

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 282 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5828. oktober 2015 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 282

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5828. oktober 2015

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Informacija o začetku veljavnosti Sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo ter Švicarsko konfederacijo o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju, ki Švicarsko konfederacijo pridružuje okvirnemu programu za raziskave in inovacije Obzorje 2020 ter programu za raziskave in usposabljanje Evropske skupnosti za atomsko energijo, ki dopolnjuje Obzorje 2020, ter ureja sodelovanje Švicarske konfederacije v dejavnostih ITER, ki jih izvaja Fuzija za energijo | 1 |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1930 z dne 28. julija 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo v zvezi z merili za določitev stopnje finančnih popravkov in za uporabo pavšalnih finančnih popravkov ter o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 665/2008 | 2 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1931 z dne 23. oktobra 2015 o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Huile d'olive de Nice (ZOP)) | 9 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1932 z dne 26. oktobra 2015 o odložitvi vlaganja zahtevkov za uvozna dovoljenja v okviru tarifnih kvot, ki so z Uredbo Komisije (ES) št. 1918/2006 odprte za oljčno olje s poreklom iz Tunizije, do konca kvotnega leta 2015 | 10 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2015/1933 z dne 27. oktobra 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1881/2006 glede mejnih vrednosti policikličnih aromatskih ogljikovodikov v kakavovih vlaknih, bananinem čipsu, prehranskih dopolnilih, posušenih zeliščih in posušenih začimbah (
  1
  ) | 11 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1934 z dne 27. oktobra 2015 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterega železnega ali jeklenega pribora (fitingov) za cevi s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 | 14 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1935 z dne 27. oktobra 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 32 |
| | | SKLEPI |
| | * | Delegirani sklep Komisije (EU) 2015/1936 z dne 8. julija 2015 o veljavnih sistemih za ocenjevanje in preverjanje nespremenljivosti lastnosti prezračevalnih vodov in cevi v skladu z Uredbo (EU) št. 305/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 34 |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2015/1937 z dne 21. oktobra 2015 o vzpostavitvi neodvisnega svetovalnega Evropskega fiskalnega odbora | 37 |
| | | SMERNICE |
| | * | Smernica Evropske centralne banke (EU) 2015/1938 z dne 27. avgusta 2015 o spremembah Smernice Evropske centralne banke (EU) 2015/510 o izvajanju okvira denarne politike Eurosistema (ECB/2015/27) | 41 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Informacija o začetku veljavnosti Sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo ter Švicarsko konfederacijo o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju, ki Švicarsko konfederacijo pridružuje okvirnemu programu za raziskave in inovacije Obzorje 2020 ter programu za raziskave in usposabljanje Evropske skupnosti za atomsko energijo, ki dopolnjuje Obzorje 2020, ter ureja sodelovanje Švicarske konfederacije v dejavnostih ITER, ki jih izvaja Fuzija za energijo

1

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1930 z dne 28. julija 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo v zvezi z merili za določitev stopnje finančnih popravkov in za uporabo pavšalnih finančnih popravkov ter o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 665/2008

2

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1931 z dne 23. oktobra 2015 o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Huile d'olive de Nice (ZOP))

9

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1932 z dne 26. oktobra 2015 o odložitvi vlaganja zahtevkov za uvozna dovoljenja v okviru tarifnih kvot, ki so z Uredbo Komisije (ES) št. 1918/2006 odprte za oljčno olje s poreklom iz Tunizije, do konca kvotnega leta 2015

10

*

Uredba Komisije (EU) 2015/1933 z dne 27. oktobra 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1881/2006 glede mejnih vrednosti policikličnih aromatskih ogljikovodikov v kakavovih vlaknih, bananinem čipsu, prehranskih dopolnilih, posušenih zeliščih in posušenih začimbah (
  1
  )

1

11

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1934 z dne 27. oktobra 2015 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterega železnega ali jeklenega pribora (fitingov) za cevi s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009

14

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1935 z dne 27. oktobra 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

32

SKLEPI

*

Delegirani sklep Komisije (EU) 2015/1936 z dne 8. julija 2015 o veljavnih sistemih za ocenjevanje in preverjanje nespremenljivosti lastnosti prezračevalnih vodov in cevi v skladu z Uredbo (EU) št. 305/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

34

*

Sklep Komisije (EU) 2015/1937 z dne 21. oktobra 2015 o vzpostavitvi neodvisnega svetovalnega Evropskega fiskalnega odbora

37

SMERNICE

*

Smernica Evropske centralne banke (EU) 2015/1938 z dne 27. avgusta 2015 o spremembah Smernice Evropske centralne banke (EU) 2015/510 o izvajanju okvira denarne politike Eurosistema (ECB/2015/27)

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 28.10.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 282/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 282/1

---

Informacija o začetku veljavnosti Sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo ter Švicarsko konfederacijo o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju, ki Švicarsko konfederacijo pridružuje okvirnemu programu za raziskave in inovacije Obzorje 2020 ter programu za raziskave in usposabljanje Evropske skupnosti za atomsko energijo, ki dopolnjuje Obzorje 2020, ter ureja sodelovanje Švicarske konfederacije v dejavnostih ITER, ki jih izvaja Fuzija za energijo

Sporazum med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo ter Švicarsko konfederacijo o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju, ki Švicarsko konfederacijo pridružuje okvirnemu programu za raziskave in inovacije Obzorje 2020 ter programu za raziskave in usposabljanje Evropske skupnosti za atomsko energijo, ki dopolnjuje Obzorje 2020, ter ureja sodelovanje Švicarske konfederacije v dejavnostih ITER, ki jih izvaja Fuzija za energijo (1), ki je bil podpisan 5. decembra 2014, je v skladu s členom 15(1) Sporazuma začel veljati 8. oktobra 2015.

---

(1)  UL L 370, 30.12.2014, str. 3.

---

UREDBE

| 28.10.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 282/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 282/2

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1930

z dne 28. julija 2015

o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo v zvezi z merili za določitev stopnje finančnih popravkov in za uporabo pavšalnih finančnih popravkov ter o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 665/2008

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2328/2003, (ES) št. 861/2006, (ES) št. 1198/2006 in (ES) št. 791/2007 in Uredbe (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (1) ter zlasti člena 105(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Doseganje ciljev skupne ribiške politike (v nadaljnjem besedilu: SRP) ne bi smelo biti ogroženo zaradi držav članic, ki kršijo pravila SRP. V skladu s členom 41(1) in (2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) je finančna pomoč Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo pogojena s spoštovanjem pravil SRP s strani držav članic in posledica neskladnosti je lahko prekinitev ali začasna ustavitev izplačil ali uporabe finančnih popravkov finančne pomoči Unije v okviru SRP. |
| --- | --- |

(1)

Doseganje ciljev skupne ribiške politike (v nadaljnjem besedilu: SRP) ne bi smelo biti ogroženo zaradi držav članic, ki kršijo pravila SRP. V skladu s členom 41(1) in (2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) je finančna pomoč Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo pogojena s spoštovanjem pravil SRP s strani držav članic in posledica neskladnosti je lahko prekinitev ali začasna ustavitev izplačil ali uporabe finančnih popravkov finančne pomoči Unije v okviru SRP.

| (2) | Členi 22(7), 85 in 144(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) določajo primere in pogoje, pod katerimi lahko ali mora Komisija uporabiti finančne popravke. Poleg tega lahko v skladu s členom 144(7) navedene uredbe pravila za posamezni sklad za ESPR določajo posebno podlago za postopek finančnih popravkov, vezano na neupoštevanje pravil, ki se uporabljajo v okviru SRP. |
| --- | --- |

(2)

Členi 22(7), 85 in 144(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) določajo primere in pogoje, pod katerimi lahko ali mora Komisija uporabiti finančne popravke. Poleg tega lahko v skladu s členom 144(7) navedene uredbe pravila za posamezni sklad za ESPR določajo posebno podlago za postopek finančnih popravkov, vezano na neupoštevanje pravil, ki se uporabljajo v okviru SRP.

| (3) | Da se zaščitijo finančni interesi Unije in njenih davkoplačevalcev, lahko Komisija uporabi finančne popravke, tako da prekliče celoten prispevek ali del prispevka Unije za operativni program v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 508/2014 v enem od naslednjih dveh primerov: (a) kadar država članica ni popravila odhodkov, vključenih v potrjeni izkaz o odhodkih, na katere vplivajo primeri, v katerih upravičenec ni izpolnil obveznosti iz člena 10(2) Uredbe (EU) št. 508/2014; ali (b) kadar v povezavi z odhodki, vključenimi v potrjeni izkaz o odhodkih, na katere vplivajo primeri resne neskladnosti, kar je povzročilo začasno ustavitev plačila na podlagi člena 101 iste uredbe, država članica ni mogla dokazati, da je sprejela potrebne ukrepe za izboljšanje, s katerimi bi zagotovila skladnost z veljavnimi pravili SRP in njihovo izvajanje v prihodnje. |
| --- | --- |

(3)

Da se zaščitijo finančni interesi Unije in njenih davkoplačevalcev, lahko Komisija uporabi finančne popravke, tako da prekliče celoten prispevek ali del prispevka Unije za operativni program v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 508/2014 v enem od naslednjih dveh primerov: (a) kadar država članica ni popravila odhodkov, vključenih v potrjeni izkaz o odhodkih, na katere vplivajo primeri, v katerih upravičenec ni izpolnil obveznosti iz člena 10(2) Uredbe (EU) št. 508/2014; ali (b) kadar v povezavi z odhodki, vključenimi v potrjeni izkaz o odhodkih, na katere vplivajo primeri resne neskladnosti, kar je povzročilo začasno ustavitev plačila na podlagi člena 101 iste uredbe, država članica ni mogla dokazati, da je sprejela potrebne ukrepe za izboljšanje, s katerimi bi zagotovila skladnost z veljavnimi pravili SRP in njihovo izvajanje v prihodnje.

| (4) | Kadar ni mogoče natančno določiti zneska odhodkov, povezanih z neskladnostjo države članice s pravili SRP, se uporabi pavšalni finančni popravek v skladu s členom 105(3) Uredbe (EU) št. 508/2014. |
| --- | --- |

(4)

Kadar ni mogoče natančno določiti zneska odhodkov, povezanih z neskladnostjo države članice s pravili SRP, se uporabi pavšalni finančni popravek v skladu s členom 105(3) Uredbe (EU) št. 508/2014.

| (5) | V skladu s členom 105(4) Uredbe (EU) št. 508/2014 je Komisija pooblaščena, da sprejme delegirane akte, s katerimi določi merila za določitev stopnje finančnega popravka, ki ga je treba uporabiti, in merila za uporabo pavšalnih finančnih popravkov. Člen 105(1) Uredbe (EU) št. 508/2014 vključuje seznam primerov, v katerih lahko Komisija naloži finančne popravke za ves operativni program ali njegov del. V primerih iz točke (a) člena 105(1) natančna določitev finančnih posledic neskladnosti s strani upravičenca temelji na finančnem sporazumu med upravičencem in pristojnimi nacionalnimi organi, odgovornimi za izvajanje programa ESPR. Zato se pavšalne stopnje za finančne popravke lahko uporabljajo le v primerih, navedenih v členu 105(1)(b) Uredbe (EU) št. 508/2014. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 105(4) Uredbe (EU) št. 508/2014 je Komisija pooblaščena, da sprejme delegirane akte, s katerimi določi merila za določitev stopnje finančnega popravka, ki ga je treba uporabiti, in merila za uporabo pavšalnih finančnih popravkov. Člen 105(1) Uredbe (EU) št. 508/2014 vključuje seznam primerov, v katerih lahko Komisija naloži finančne popravke za ves operativni program ali njegov del. V primerih iz točke (a) člena 105(1) natančna določitev finančnih posledic neskladnosti s strani upravičenca temelji na finančnem sporazumu med upravičencem in pristojnimi nacionalnimi organi, odgovornimi za izvajanje programa ESPR. Zato se pavšalne stopnje za finančne popravke lahko uporabljajo le v primerih, navedenih v členu 105(1)(b) Uredbe (EU) št. 508/2014.

| (6) | Za zagotovitev preglednosti in sorazmernosti pavšalnih finančnih popravkov in pravne varnosti ter enakega obravnavanja držav članic, ki izvajajo programe ESPR, je treba opredeliti merila za določitev stopnje finančnih popravkov, ki jo uporabi Komisija, ter merila za uporabo pavšalnih finančnih popravkov. |
| --- | --- |

(6)

Za zagotovitev preglednosti in sorazmernosti pavšalnih finančnih popravkov in pravne varnosti ter enakega obravnavanja držav članic, ki izvajajo programe ESPR, je treba opredeliti merila za določitev stopnje finančnih popravkov, ki jo uporabi Komisija, ter merila za uporabo pavšalnih finančnih popravkov.

| (7) | Stopnja finančnih popravkov, o kateri odloči Komisija, kadar države članice ne spoštujejo pravil SRP, mora biti sorazmerna ob upoštevanju vrste, resnosti, trajanja in ponavljanja resne neskladnosti s pravili SRP. |
| --- | --- |

(7)

Stopnja finančnih popravkov, o kateri odloči Komisija, kadar države članice ne spoštujejo pravil SRP, mora biti sorazmerna ob upoštevanju vrste, resnosti, trajanja in ponavljanja resne neskladnosti s pravili SRP.

| (8) | Primerno je, da Komisija opredeli stopnje pavšalnih finančnih popravkov na podlagi stopenj finančnih popravkov, ki že obstajajo za nekatere vrste neskladnosti v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Prav tako je primerno zagotoviti dovolj postopen mehanizem, da se načelo sorazmernosti lahko pravilno uporablja. |
| --- | --- |

(8)

Primerno je, da Komisija opredeli stopnje pavšalnih finančnih popravkov na podlagi stopenj finančnih popravkov, ki že obstajajo za nekatere vrste neskladnosti v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Prav tako je primerno zagotoviti dovolj postopen mehanizem, da se načelo sorazmernosti lahko pravilno uporablja.

| (9) | Na področju zbiranja, upravljanja in uporabe podatkov bi morale določbe o pavšalnih finančnih popravkih iz te uredbe nadomestiti navedene določbe iz člena 6 Uredbe Komisije (ES) št. 665/2008 (4). Zato bi bilo treba navedeni člen črtati. |
| --- | --- |

(9)

Na področju zbiranja, upravljanja in uporabe podatkov bi morale določbe o pavšalnih finančnih popravkih iz te uredbe nadomestiti navedene določbe iz člena 6 Uredbe Komisije (ES) št. 665/2008 (4). Zato bi bilo treba navedeni člen črtati.

| (10) | Ta uredba ne bi smela vplivati na nadaljnje izvajanje ali spremembo pomoči, ki jo je Komisija odobrila na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 861/2006 (5). |
| --- | --- |

(10)

Ta uredba ne bi smela vplivati na nadaljnje izvajanje ali spremembo pomoči, ki jo je Komisija odobrila na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 861/2006 (5).

| (11) | Člen 8 Uredbe Sveta (ES) št. 199/2008 (6) določa, da zmanjšanje finančne pomoči Unije ne bi smelo presegati 25 % skupnih letnih stroškov nacionalnega programa. Posledično bi se morala na področju zbiranja, upravljanja in uporabe podatkov najvišja pavšalna stopnja finančnih popravkov iz te uredbe uporabljati šele po razveljavitvi člena 8 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(11)

Člen 8 Uredbe Sveta (ES) št. 199/2008 (6) določa, da zmanjšanje finančne pomoči Unije ne bi smelo presegati 25 % skupnih letnih stroškov nacionalnega programa. Posledično bi se morala na področju zbiranja, upravljanja in uporabe podatkov najvišja pavšalna stopnja finančnih popravkov iz te uredbe uporabljati šele po razveljavitvi člena 8 navedene uredbe.

| (12) | Glede na to, da je pomembno zagotoviti usklajeno in enako obravnavo držav članic po vsej Uniji od samega začetka programskega obdobja, bi ta uredba morala začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(12)

Glede na to, da je pomembno zagotoviti usklajeno in enako obravnavo držav članic po vsej Uniji od samega začetka programskega obdobja, bi ta uredba morala začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet

Ta uredba določa merila za določitev stopnje finančnih popravkov in merila za uporabo pavšalnih stopenj, kot je določeno v členu 105 Uredbe (EU) št. 508/2014.

Člen 2

Merila za določitev stopnje finančnih popravkov

Stopnja finančnega popravka v primerih neskladnosti s pravili SRP iz člena 105(1) Uredbe (EU) št. 508/2014 se določi v skladu z naslednjimi merili:

| (a) | pomen morebitnega vpliva na morske biološke vire, ki je posledica neskladnosti s pravili SRP; |
| --- | --- |

(a)

pomen morebitnega vpliva na morske biološke vire, ki je posledica neskladnosti s pravili SRP;

| (b) | pogostost neskladnosti s pravili SRP; |
| --- | --- |

(b)

pogostost neskladnosti s pravili SRP;

| (c) | trajanje neskladnosti s pravili SRP; |
| --- | --- |

(c)

trajanje neskladnosti s pravili SRP;

| (d) | ukrepi za izboljšanje, ki jih sprejme država članica. |
| --- | --- |

(d)

ukrepi za izboljšanje, ki jih sprejme država članica.

Člen 3

Merila za uporabo pavšalnih stopenj

1.   Pavšalne stopnje finančnega popravka iz člena 105(3) Uredbe (EU) št. 508/2014 so 2 %, 5 %, 10 %, 25 %, 50 % ali 100 % prispevka Unije, ki je dodeljen za ustrezne prednostne naloge Unije ali ustrezne dele navedenih prednostnih nalog v operativnem programu države članice.

2.   Razpon pavšalnih stopenj, ki se uporablja v posameznih primerih neskladnosti s pravili SRP, je določen v Prilogi.

3.   Kadar Komisija v povezavi z isto prednostno nalogo Unije opredeli več primerov neskladnosti s pravili SRP v enem izvedbenem aktu v skladu s členom 102 Uredbe (EU) št. 508/2014, se pavšalne stopnje ne seštevajo, pač pa se določi finančni popravek v najvišjem razponu, ki se uporablja v navedenih primerih.

4.   Če po finančnem popravku Komisije za določen primer neskladnosti s pravili SRP zadevna država članica ne sprejme ustreznih ukrepov za izboljšanje, se pavšalna stopnja lahko poveča na naslednjo najvišjo stopnjo znotraj razpona, ki se uporabi v navedenem primeru neskladnosti s pravili SRP.

5.   Pavšalna stopnja 100 % prispevka Unije, dodeljenega za ustrezne prednostne naloge Unije ali ustrezni del navedenih prednostnih nalog, se poleg primerov, v katerih je izrecno določena v Prilogi, lahko uporabi v operativnem programu države članice, če:

| (a) | je neskladnost s pravili SRP tako temeljna, pogosta in razširjena, da pomeni popolno odpoved zadevnega sistema in ogroža zakonitost ukrepov države članice ali pravilnost financiranja skupne ribiške politike; ali |
| --- | --- |

(a)

je neskladnost s pravili SRP tako temeljna, pogosta in razširjena, da pomeni popolno odpoved zadevnega sistema in ogroža zakonitost ukrepov države članice ali pravilnost financiranja skupne ribiške politike; ali

| (b) | obstajajo dokazi o namerni malomarnosti države članice pri odpravi neskladnosti s pravili SRP. |
| --- | --- |

(b)

obstajajo dokazi o namerni malomarnosti države članice pri odpravi neskladnosti s pravili SRP.

Člen 4

Prehodne določbe

Ta uredba ne vpliva na nadaljnje izvajanje ali spremembo pomoči, ki jo je Komisija odobrila v skladu z Uredbo (ES) št. 861/2006, vključno z delnim ali popolnim preklicem pomoči.

Člen 5

Spremembe Uredbe (ES) št. 665/2008

V Uredbi (ES) št. 665/2008 se črta člen 6.

Člen 6

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V primerih neskladnosti na področju zbiranja, upravljanja in uporabe podatkov, vključenih v kategorijo 4 Priloge, pa se člen 3(5) te uredbe uporablja od datuma razveljavitve člena 8 Uredbe (ES) št. 199/2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. julija 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Uredba (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2328/2003, (ES) št. 861/2006, (ES) št. 1198/2006 in (ES) št. 791/2007 in Uredbe (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 149, 20.5.2014, str. 1).

1

(2)  Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

3

(4)  Uredba Komisije (ES) št. 665/2008 z dne 14. julija 2008 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 199/2008 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v sektorju ribištva in podporo znanstvenemu svetovanju v zvezi s skupno ribiško politiko (UL L 186, 15.7.2008, str. 3).

4

(5)  Uredba Sveta (ES) št. 861/2006 z dne 22. maja 2006 o vzpostavitvi finančnih ukrepov Skupnosti za izvajanje skupne ribiške politike in na področju pomorskega prava (UL L 160, 14.6.2006, str. 1).

5

(6)  Uredba Sveta (ES) št. 199/2008 z dne 25. februarja 2008 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v sektorju ribištva in podporo znanstvenemu svetovanju v zvezi s skupno ribiško politiko (UL L 60, 5.3.2008, str. 1).

6

---

PRILOGA

| Primeri neskladnosti (1) | Razpon pavšalnih stopenj |
| --- | --- |
| Kategorija 1: Država članica ni prispevala k ciljem skupne ribiške politike iz člena 2(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013, ki so bistveni za ohranjanje morskih bioloških virov |
| 1.1 | Država članica ni zagotovila upoštevanja ribolovnih možnosti, ki so bile dodeljene državi članici v skladu s členoma 16 in 17 Uredbe (EU) št. 1380/2013. | 25–100 % |
| 1.2 | Država članica ni izpolnila zahtev, ki so določene z različnimi vrstami ohranitvenih ukrepov, navedenimi v členu 7 Uredbe (EU) št. 1380/2013. | 10–100 % |
| Kategorija 2: Država članica ni izpolnila mednarodnih obveznosti glede ohranjanja |
| 2.1 | Država članica ni izpolnila obveznosti, ki izhajajo iz člena 28 Uredbe (EU) št. 1380/2013. | 10–100 % |
| Kategorija 3: Država članica ni zagotovila, da je flota v ravnovesju z naravnimi viri |
| 3.1 | Država članica ni predložila poročila o ravnovesju med ribolovno zmogljivostjo flote in ribolovnimi možnostmi v skladu z vsemi zahtevami iz člena 22(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013. | 2–25 % |
| 3.2 | Država članica ni izvedla akcijskega načrta v skladu s členom 22(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013, če se takšen načrt vključi v poročilo, ki se predloži vsako leto. | 5–25 % |
| 3.3 | Država članica ni zagotovila predhodnega umika zadevnih dovoljenj za gospodarski ribolov in dovoljenj za ribolov v primeru ribolovne zmogljivosti, umaknjene z javnimi financami, zmogljivost pa se ne nadomesti, kot je navedeno v členu 22(5) in (6) Uredbe (EU) št. 1380/2013. | 10–50 % |
| 3.4 | Država članica ni zagotovila, da ribolovna zmogljivost nikoli ne preseže zgornjih mej, kot je določeno v členu 22(7) in Prilogi II k Uredbi (EU) št. 1380/2013. | 10–50 % |
| 3.5 | Država članica ni izvedla sistema vstopa/izstopa v skladu z zahtevami iz člena 23 Uredbe (EU) št. 1380/2013. | 10–25 % |
| 3.6 | Država članica ni upravljala registra ribiških flot v skladu s členom 24 Uredbe (EU) št. 1380/2013 in Uredbo Komisije (ES) št. 26/2004 (2). | 10–50 % |
| Kategorija 4: Država članica ni izvedla okvira Skupnosti za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v skladu s členom 25 Uredbe (EU) št. 1380/2013, kot je natančneje določeno v Uredbi (ES) št. 199/2008, kar vodi v pomanjkanje informacij o naravnih virih |
| 4.1 | Država članica ni zbrala in upravljala bioloških, okoljskih, tehničnih in socialno-ekonomskih podatkov, potrebnih za upravljanje ribištva, kot je določeno v členih 4, 13 in 17 Uredbe (ES) št. 199/2008. | 2–25 % |
| 4.2 | Država članica ni predložila letnega poročila o izvajanju nacionalnih programov zbiranja podatkov in tega poročila ni objavila, kot je določeno v členu 7 Uredbe (ES) št. 199/2008. | 2–10 % |
| 4.3 | Država članica ni zagotovila nacionalne uskladitve upravljanja in uporabe znanstvenih podatkov za upravljanje ribištva, kot je določeno v členu 4 Uredbe (ES) št. 199/2008. | 2–5 % |
| 4.4 | Država članica ni uskladila dejavnosti zbiranja podatkov z drugimi državami članicami v isti regiji, kot je določeno v členu 5 Uredbe (ES) št. 199/2008. | 2–25 % |
| 4.5 | Država članica ni pravočasno predložila podatkov končnim uporabnikom v skladu s členi 18 do 20 Uredbe (ES) št. 199/2008. | 2–25 % |
| Kategorija 5: Država članica ni uporabila učinkovitega sistema nadzora in izvrševanja |
| 5.1 | Država članica ni spoštovala splošnih načel nadzora in izvrševanja v skladu z naslovom II Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 (3). | 10–50 % |
| 5.2 | Država članica ni zagotovila spoštovanja splošnih pogojev za dostop do voda in virov v skladu z naslovom III Uredbe (ES) št. 1224/2009. | 10–50 % |
| 5.3 | Država članica ni nadzirala trženja, da bi zagotovila učinkovito sledljivost ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, v skladu z naslovom V Uredbe (ES) št. 1224/2009. | 10–50 % |
| 5.4 | Država članica ni izvedla učinkovitega nadzorovanja in inšpekcijskih pregledov ter zagotovila sistematičnega in ustreznega izvrševanja v zvezi s kršitvami pravil SRP v skladu z naslovi VI, VII in VIII Uredbe (ES) št. 1224/2009. | 10–50 % |
| 5.5 | Država članica ni vzpostavila in izvedla nacionalnih programov nadzora v skladu s členom 46 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in, kadar je to primerno, izvedla posebnih programov nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki jih je vzpostavila Komisija, v skladu z naslovom IX navedene uredbe. | 10–50 % |
| 5.6 | Država članica ni sodelovala s Komisijo, da bi olajšala izpolnjevanje nalog uradnikov Komisije v času njihovih misij preverjanj, neodvisnih inšpekcijskih pregledov in revizij v skladu z naslovom X Uredbe (ES) št. 1224/2009. | 2–50 % |
| 5.7 | Država članica ni izvedla ukrepov Komisije, kot so akcijski načrti in drugi ukrepi, s katerimi se zagotovi, da države članice izpolnjujejo cilje SRP v skladu z naslovom XI Uredbe (ES) št. 1224/2009. | 10–50 % |
| 5.8 | Država članica ni izpolnila zahtev glede analize, potrjevanja, dostopa in izmenjave podatkov in informacij v skladu z naslovom XII Uredbe (ES) št. 1224/2009. | 2–25 % |
| 5.9 | Država članica ni nadzirala izvajanja učinkovitega sistema potrdil o ulovu, kot je določeno tudi v poglavju III Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 (4). | 10–50 % |
| 5.10 | Država članica ni ukrepala v zvezi z domnevnimi ali prijavljenimi nezakonitimi, neprijavljenimi in nereguliranimi (IUU) ribolovnimi dejavnostmi v skladu s členi 26(3), 39 in 40 Uredbe (ES) št. 1005/2008. | 5–50 % |
| Kategorija 6: Država članica ni vzpostavila in vodila delujočega sistema učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih kazni |
| 6.1 | Država članica v primeru kršitve ni uradno obvestila države članice zastave, države članice, katere državljan je kršitelj, ali katere koli druge države članice, ki se zanima za nadaljnje ukrepe za zagotovitev spoštovanja pravil v skladu s členom 89(4) Uredbe (ES) št. 1224/2009. | 2–10 % |
| 6.2 | Država članica ni sprejela takojšnjih ukrepov v skladu s členom 91 Uredbe (ES) št. 1224/2009, da bi kapitanom ribiških plovil ali drugim fizičnim osebam in pravnim osebam, ki jih je zalotila pri dejanju, preprečila nadaljnjo hudo kršitev. | 10–50 % |
| 6.3 | Država članica ni vzpostavila meril za določitev resnosti kršitve pravil SRP v skladu s členom 42 Uredbe (ES) št. 1005/2008. | 10–50 % |
| 6.4 | Država članica ni zagotovila sistematične uporabe učinkovitih sankcij v primeru kršitev pravil SRP in ravni sankcij, ki bi bila dovolj stroga in sorazmerna resnosti takšnih kršitev, da se zagotovi odvračanje in storilcem učinkovito odvzamejo vsaj gospodarske koristi, pridobljene s kršitvijo, v skladu z naslovom VIII Uredbe (ES) št. 1224/2009. | 10–50 % |
| 6.5 | Država članica ni uporabila sistema točk za hude kršitve imetnikov dovoljenj za gospodarski ribolov in kapitanov v skladu s členom 92 Uredbe (ES) št. 1224/2009. | 10–50 % |
| 6.6 | Država članica ni vzpostavila in ustrezno upravljala nacionalnega registra kršitev v skladu s členom 93 Uredbe (ES) št. 1224/2009. | 10–50 % |

Primeri neskladnosti (1)

Razpon pavšalnih stopenj

Kategorija 1: Država članica ni prispevala k ciljem skupne ribiške politike iz člena 2(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013, ki so bistveni za ohranjanje morskih bioloških virov

1.1

Država članica ni zagotovila upoštevanja ribolovnih možnosti, ki so bile dodeljene državi članici v skladu s členoma 16 in 17 Uredbe (EU) št. 1380/2013.

25–100 %

1.2

Država članica ni izpolnila zahtev, ki so določene z različnimi vrstami ohranitvenih ukrepov, navedenimi v členu 7 Uredbe (EU) št. 1380/2013.

10–100 %

Kategorija 2: Država članica ni izpolnila mednarodnih obveznosti glede ohranjanja

2.1

Država članica ni izpolnila obveznosti, ki izhajajo iz člena 28 Uredbe (EU) št. 1380/2013.

10–100 %

Kategorija 3: Država članica ni zagotovila, da je flota v ravnovesju z naravnimi viri

3.1

Država članica ni predložila poročila o ravnovesju med ribolovno zmogljivostjo flote in ribolovnimi možnostmi v skladu z vsemi zahtevami iz člena 22(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

2–25 %

3.2

Država članica ni izvedla akcijskega načrta v skladu s členom 22(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013, če se takšen načrt vključi v poročilo, ki se predloži vsako leto.

5–25 %

3.3

Država članica ni zagotovila predhodnega umika zadevnih dovoljenj za gospodarski ribolov in dovoljenj za ribolov v primeru ribolovne zmogljivosti, umaknjene z javnimi financami, zmogljivost pa se ne nadomesti, kot je navedeno v členu 22(5) in (6) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

10–50 %

3.4

Država članica ni zagotovila, da ribolovna zmogljivost nikoli ne preseže zgornjih mej, kot je določeno v členu 22(7) in Prilogi II k Uredbi (EU) št. 1380/2013.

10–50 %

3.5

Država članica ni izvedla sistema vstopa/izstopa v skladu z zahtevami iz člena 23 Uredbe (EU) št. 1380/2013.

10–25 %

3.6

Država članica ni upravljala registra ribiških flot v skladu s členom 24 Uredbe (EU) št. 1380/2013 in Uredbo Komisije (ES) št. 26/2004 (2).

10–50 %

Kategorija 4: Država članica ni izvedla okvira Skupnosti za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v skladu s členom 25 Uredbe (EU) št. 1380/2013, kot je natančneje določeno v Uredbi (ES) št. 199/2008, kar vodi v pomanjkanje informacij o naravnih virih

4.1

Država članica ni zbrala in upravljala bioloških, okoljskih, tehničnih in socialno-ekonomskih podatkov, potrebnih za upravljanje ribištva, kot je določeno v členih 4, 13 in 17 Uredbe (ES) št. 199/2008.

2–25 %

4.2

Država članica ni predložila letnega poročila o izvajanju nacionalnih programov zbiranja podatkov in tega poročila ni objavila, kot je določeno v členu 7 Uredbe (ES) št. 199/2008.

2–10 %

4.3

Država članica ni zagotovila nacionalne uskladitve upravljanja in uporabe znanstvenih podatkov za upravljanje ribištva, kot je določeno v členu 4 Uredbe (ES) št. 199/2008.

2–5 %

4.4

Država članica ni uskladila dejavnosti zbiranja podatkov z drugimi državami članicami v isti regiji, kot je določeno v členu 5 Uredbe (ES) št. 199/2008.

2–25 %

4.5

Država članica ni pravočasno predložila podatkov končnim uporabnikom v skladu s členi 18 do 20 Uredbe (ES) št. 199/2008.

2–25 %

Kategorija 5: Država članica ni uporabila učinkovitega sistema nadzora in izvrševanja

5.1

Država članica ni spoštovala splošnih načel nadzora in izvrševanja v skladu z naslovom II Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 (3).

10–50 %

5.2

Država članica ni zagotovila spoštovanja splošnih pogojev za dostop do voda in virov v skladu z naslovom III Uredbe (ES) št. 1224/2009.

10–50 %

5.3

Država članica ni nadzirala trženja, da bi zagotovila učinkovito sledljivost ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, v skladu z naslovom V Uredbe (ES) št. 1224/2009.

10–50 %

5.4

Država članica ni izvedla učinkovitega nadzorovanja in inšpekcijskih pregledov ter zagotovila sistematičnega in ustreznega izvrševanja v zvezi s kršitvami pravil SRP v skladu z naslovi VI, VII in VIII Uredbe (ES) št. 1224/2009.

10–50 %

5.5

Država članica ni vzpostavila in izvedla nacionalnih programov nadzora v skladu s členom 46 Uredbe (ES) št. 1224/2009 in, kadar je to primerno, izvedla posebnih programov nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki jih je vzpostavila Komisija, v skladu z naslovom IX navedene uredbe.

10–50 %

5.6

Država članica ni sodelovala s Komisijo, da bi olajšala izpolnjevanje nalog uradnikov Komisije v času njihovih misij preverjanj, neodvisnih inšpekcijskih pregledov in revizij v skladu z naslovom X Uredbe (ES) št. 1224/2009.

2–50 %

5.7

Država članica ni izvedla ukrepov Komisije, kot so akcijski načrti in drugi ukrepi, s katerimi se zagotovi, da države članice izpolnjujejo cilje SRP v skladu z naslovom XI Uredbe (ES) št. 1224/2009.

10–50 %

5.8

Država članica ni izpolnila zahtev glede analize, potrjevanja, dostopa in izmenjave podatkov in informacij v skladu z naslovom XII Uredbe (ES) št. 1224/2009.

2–25 %

5.9

Država članica ni nadzirala izvajanja učinkovitega sistema potrdil o ulovu, kot je določeno tudi v poglavju III Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 (4).

10–50 %

5.10

Država članica ni ukrepala v zvezi z domnevnimi ali prijavljenimi nezakonitimi, neprijavljenimi in nereguliranimi (IUU) ribolovnimi dejavnostmi v skladu s členi 26(3), 39 in 40 Uredbe (ES) št. 1005/2008.

5–50 %

Kategorija 6: Država članica ni vzpostavila in vodila delujočega sistema učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih kazni

6.1

Država članica v primeru kršitve ni uradno obvestila države članice zastave, države članice, katere državljan je kršitelj, ali katere koli druge države članice, ki se zanima za nadaljnje ukrepe za zagotovitev spoštovanja pravil v skladu s členom 89(4) Uredbe (ES) št. 1224/2009.

2–10 %

6.2

Država članica ni sprejela takojšnjih ukrepov v skladu s členom 91 Uredbe (ES) št. 1224/2009, da bi kapitanom ribiških plovil ali drugim fizičnim osebam in pravnim osebam, ki jih je zalotila pri dejanju, preprečila nadaljnjo hudo kršitev.

10–50 %

6.3

Država članica ni vzpostavila meril za določitev resnosti kršitve pravil SRP v skladu s členom 42 Uredbe (ES) št. 1005/2008.

10–50 %

6.4

Država članica ni zagotovila sistematične uporabe učinkovitih sankcij v primeru kršitev pravil SRP in ravni sankcij, ki bi bila dovolj stroga in sorazmerna resnosti takšnih kršitev, da se zagotovi odvračanje in storilcem učinkovito odvzamejo vsaj gospodarske koristi, pridobljene s kršitvijo, v skladu z naslovom VIII Uredbe (ES) št. 1224/2009.

10–50 %

6.5

Država članica ni uporabila sistema točk za hude kršitve imetnikov dovoljenj za gospodarski ribolov in kapitanov v skladu s členom 92 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

10–50 %

6.6

Država članica ni vzpostavila in ustrezno upravljala nacionalnega registra kršitev v skladu s členom 93 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

10–50 %

---

(1)  Opredeljeni so v členu 102 Uredbe (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2328/2003, (ES) št. 861/2006, (ES) št. 1198/2006 in (ES) št. 791/2007 in Uredbe (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 149, 20.5.2014, str. 1).

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 26/2004 z dne 30. decembra 2003 o registru ribolovne flote Skupnosti (UL L 5, 9.1.2004, str. 25).

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006 (UL L 343, 22.12.2009, str. 1).

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje in o spremembi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1936/2001 in (ES) št. 601/2004 ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 1093/94 in (ES) št. 1447/1999 (UL L 286, 29.10.2008, str. 1).

---

| 28.10.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 282/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 282/9

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1931

z dne 23. oktobra 2015

o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Huile d'olive de Nice (ZOP))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 proučila zahtevek Francije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno označbo porekla „Huile d'olive de Nice“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) 2400/96 (2), kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 417/2006 (3). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 proučila zahtevek Francije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno označbo porekla „Huile d'olive de Nice“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) 2400/96 (2), kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 417/2006 (3).

| (2) | Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2)(a) navedene uredbe zahtevek za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (4). |
| --- | --- |

(2)

Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2)(a) navedene uredbe zahtevek za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (4).

| (3) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba spremembo specifikacije odobriti – |
| --- | --- |

(3)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba spremembo specifikacije odobriti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba specifikacije, objavljena v Uradnem listu Evropske unije v zvezi z imenom „Huile d'olive de Nice“ (ZOP), se odobri.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. oktobra 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 2400/96 z dne 17. decembra 1996 o vnosu nekaterih imen v „Register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih oznak“, določen v Uredbi Sveta (EGS) 2081/92 o zaščiti geografskih oznak in označb porekla za kmetijske pridelke in živila (UL L 327, 18.12.1996, str. 11).

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 417/2006 z dne 10. marca 2006 o dopolnitvi Priloge k Uredbi (ES) št. 2400/96 glede vnosa nekaterih imen v Register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih oznak (Pimiento Asado del Bierzo (ZGO), Fico bianco del Cilento (ZOP), Melannurca Campana (ZGO), Montes de Granada (ZOP), Huile d'olive de Nice (ZOP), Aceite de la Rioja (ZOP), Antequera (ZOP)) (UL L 72, 11.3.2006, str. 8).

3

(4)  UL C 204, 20.6.2015, str. 24.

4

---

| 28.10.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 282/10 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 282/10

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1932

z dne 26. oktobra 2015

o odložitvi vlaganja zahtevkov za uvozna dovoljenja v okviru tarifnih kvot, ki so z Uredbo Komisije (ES) št. 1918/2006 odprte za oljčno olje s poreklom iz Tunizije, do konca kvotnega leta 2015

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1), in zlasti člena 188(1) in (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1918/2006 (2) je odprla letno tarifno kvoto za uvoz deviškega oljčnega olja iz oznak KN 1509 10 10 in KN 1509 10 90, ki je v celoti pridobljeno v Tuniziji in pripeljano neposredno iz te države v Unijo. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1918/2006 (2) je odprla letno tarifno kvoto za uvoz deviškega oljčnega olja iz oznak KN 1509 10 10 in KN 1509 10 90, ki je v celoti pridobljeno v Tuniziji in pripeljano neposredno iz te države v Unijo.

| (2) | Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. januarja 2015 do 4. avgusta 2015, so višje od letnega obsega tarifne kvote 56 700 ton iz člena 2(1) Uredbe (ES) št. 1918/2006. Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1371 (3) je določila koeficient dodelitve, ki se uporabi za količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 3. do 4. avgusta 2015, in odložila vlaganje novih zahtevkov za mesec avgust 2015. Vlaganje novih zahtevkov bi bilo treba odložiti do konca tekočega kvotnega leta. |
| --- | --- |

(2)

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. januarja 2015 do 4. avgusta 2015, so višje od letnega obsega tarifne kvote 56 700 ton iz člena 2(1) Uredbe (ES) št. 1918/2006. Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1371 (3) je določila koeficient dodelitve, ki se uporabi za količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 3. do 4. avgusta 2015, in odložila vlaganje novih zahtevkov za mesec avgust 2015. Vlaganje novih zahtevkov bi bilo treba odložiti do konca tekočega kvotnega leta.

| (3) | Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(3)

Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vlaganje novih zahtevkov za uvozna dovoljenja v okviru kvote iz člena 2(1) Uredbe (ES) št. 1918/2006 se odloži do konca tekočega kvotnega leta od 28. oktobra 2015.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. oktobra 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 1918/2006 z dne 20. decembra 2006 o odprtju in zagotavljanju upravljanja tarifnih kvot za olivno olje s poreklom iz Tunizije (UL L 365, 21.12.2006, str. 84).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1371 z dne 7. avgusta 2015 o določitvi koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 3. do 4. avgusta 2015 v okviru tarifnih kvot, ki so z Uredbo (ES) št. 1918/2006 odprte za oljčno olje s poreklom iz Tunizije, ter o odložitvi vlaganja zahtevkov za takšna dovoljenja za mesec avgust 2015 (UL L 211, 8.8.2015, str. 32).

3

---

| 28.10.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 282/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 282/11

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1933

z dne 27. oktobra 2015

o spremembi Uredbe (ES) št. 1881/2006 glede mejnih vrednosti policikličnih aromatskih ogljikovodikov v kakavovih vlaknih, bananinem čipsu, prehranskih dopolnilih, posušenih zeliščih in posušenih začimbah

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 315/93 z dne 8. februarja 1993 o določitvi postopkov Skupnosti za kontaminate v hrani (1) in zlasti člena 2(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1881/2006 (2) določa mejne vrednosti nekaterih onesnaževal v živilih. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1881/2006 (2) določa mejne vrednosti nekaterih onesnaževal v živilih.

| (2) | V skladu z navedeno uredbo morajo biti mejne vrednosti policikličnih aromatskih ogljikovodikov (v nadaljnjem besedilu: PAH) varne in tako nizko določene, da jih je še mogoče razumno doseči z uporabo dobrih proizvodnih, sušilnih in kmetijskih/ribiških praks. |
| --- | --- |

(2)

V skladu z navedeno uredbo morajo biti mejne vrednosti policikličnih aromatskih ogljikovodikov (v nadaljnjem besedilu: PAH) varne in tako nizko določene, da jih je še mogoče razumno doseči z uporabo dobrih proizvodnih, sušilnih in kmetijskih/ribiških praks.

| (3) | Kakavova vlakna so poseben kakavov izdelek, proizveden iz lupin kakavovih zrn, in vsebujejo višje vrednosti PAH kot kakavovi izdelki, proizvedeni iz kakavovih zrn. Kakavova vlakna in iz njih pridobljeni proizvodi so vmesni proizvodi v prehranski verigi in se uporabljajo kot sestavina pri pripravi nizkokaloričnih živil z visoko vsebnostjo vlaknin. Primerno je določiti posebne vrednosti PAH v kakavovih vlaknih in iz njih pridobljenih proizvodih. Ker imajo ti proizvodi nizko vsebnost maščobe, je primerno določiti mejne vrednosti na podlagi mokre teže. |
| --- | --- |

(3)

Kakavova vlakna so poseben kakavov izdelek, proizveden iz lupin kakavovih zrn, in vsebujejo višje vrednosti PAH kot kakavovi izdelki, proizvedeni iz kakavovih zrn. Kakavova vlakna in iz njih pridobljeni proizvodi so vmesni proizvodi v prehranski verigi in se uporabljajo kot sestavina pri pripravi nizkokaloričnih živil z visoko vsebnostjo vlaknin. Primerno je določiti posebne vrednosti PAH v kakavovih vlaknih in iz njih pridobljenih proizvodih. Ker imajo ti proizvodi nizko vsebnost maščobe, je primerno določiti mejne vrednosti na podlagi mokre teže.

| (4) | Bananin čips se uporablja v žitnih kosmičih za zajtrk in slaščicah, uživa pa se tudi kot prigrizek. V bananinem čipsu so bile nedavno ugotovljene visoke vrednosti PAH. Te ugotovitve so povezane s cvrtjem bananinega čipsa v kokosovem olju. Zato je primerno določiti mejne vrednosti za PAH v bananinem čipsu. Kot prvi korak – ker ni dovolj podatkov o prisotnosti – te mejne vrednosti ustrezajo mejnim vrednostim za kokosovo olje, namenjeno neposredno za prehrano ljudi ali uporabo kot sestavina v živilih. Mejne vrednosti bi bilo treba pregledati v dveh letih ob upoštevanju razpoložljivih podatkov o prisotnosti. |
| --- | --- |

(4)

Bananin čips se uporablja v žitnih kosmičih za zajtrk in slaščicah, uživa pa se tudi kot prigrizek. V bananinem čipsu so bile nedavno ugotovljene visoke vrednosti PAH. Te ugotovitve so povezane s cvrtjem bananinega čipsa v kokosovem olju. Zato je primerno določiti mejne vrednosti za PAH v bananinem čipsu. Kot prvi korak – ker ni dovolj podatkov o prisotnosti – te mejne vrednosti ustrezajo mejnim vrednostim za kokosovo olje, namenjeno neposredno za prehrano ljudi ali uporabo kot sestavina v živilih. Mejne vrednosti bi bilo treba pregledati v dveh letih ob upoštevanju razpoložljivih podatkov o prisotnosti.

| (5) | Visoke vrednosti PAH so bile ugotovljene v nekaterih prehranskih dopolnilih, ki vsebujejo rastlinske sestavine ali so iz njih izdelana. Vzpostavljena je bila povezava med visokimi vrednostmi v teh prehranskih dopolnilih in slabimi sušilnimi praksami, ki se uporabljajo za te rastlinske sestavine. Tem visokim vrednostim se je mogoče izogniti z uporabo dobrih praks. Zato je primerno, da se določijo mejne vrednosti PAH v teh proizvodih, ki se jih lahko doseže z uporabo dobrih sušilnih praks in ki zagotavljajo visoko raven varovanja zdravja ljudi. |
| --- | --- |

(5)

Visoke vrednosti PAH so bile ugotovljene v nekaterih prehranskih dopolnilih, ki vsebujejo rastlinske sestavine ali so iz njih izdelana. Vzpostavljena je bila povezava med visokimi vrednostmi v teh prehranskih dopolnilih in slabimi sušilnimi praksami, ki se uporabljajo za te rastlinske sestavine. Tem visokim vrednostim se je mogoče izogniti z uporabo dobrih praks. Zato je primerno, da se določijo mejne vrednosti PAH v teh proizvodih, ki se jih lahko doseže z uporabo dobrih sušilnih praks in ki zagotavljajo visoko raven varovanja zdravja ljudi.

| (6) | Tudi v prehranskih dopolnilih, ki vsebujejo propolis, matični mleček in spirulino ali so iz njih izdelana, so bile v nekaterih primerih ugotovljene visoke vrednosti PAH, ki so bile povezane z uporabo slabih praks. Ker je z uporabo dobrih praks mogoče doseči nižje vrednosti, je primerno določiti mejne vrednosti PAH v teh proizvodih. |
| --- | --- |

(6)

Tudi v prehranskih dopolnilih, ki vsebujejo propolis, matični mleček in spirulino ali so iz njih izdelana, so bile v nekaterih primerih ugotovljene visoke vrednosti PAH, ki so bile povezane z uporabo slabih praks. Ker je z uporabo dobrih praks mogoče doseči nižje vrednosti, je primerno določiti mejne vrednosti PAH v teh proizvodih.

| (7) | Tudi v posušenih zeliščih in posušenih začimbah so bile ugotovljene visoke vrednosti PAH, ki so bile prav tako povezane z uporabo slabih sušilnih praks. Zato je primerno določiti mejne vrednosti PAH v posušenih zeliščih in posušenih začimbah. Tradicionalne metode prekajevanja in predelave, ki se uporabljajo za prekajeno papriko in kardamom, povzročijo visoke vrednosti PAH. Ker je poraba teh začimb nizka in da bi lahko ti prekajeni proizvodi ostali na trgu, je primerno, da se te začimbe izvzamejo iz mejnih vrednosti. |
| --- | --- |

(7)

Tudi v posušenih zeliščih in posušenih začimbah so bile ugotovljene visoke vrednosti PAH, ki so bile prav tako povezane z uporabo slabih sušilnih praks. Zato je primerno določiti mejne vrednosti PAH v posušenih zeliščih in posušenih začimbah. Tradicionalne metode prekajevanja in predelave, ki se uporabljajo za prekajeno papriko in kardamom, povzročijo visoke vrednosti PAH. Ker je poraba teh začimb nizka in da bi lahko ti prekajeni proizvodi ostali na trgu, je primerno, da se te začimbe izvzamejo iz mejnih vrednosti.

| (8) | Treba bi bilo določiti primeren rok, da se lahko države članice in nosilci živilske dejavnosti prilagodijo novim zahtevam iz te uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Treba bi bilo določiti primeren rok, da se lahko države članice in nosilci živilske dejavnosti prilagodijo novim zahtevam iz te uredbe.

| (9) | Uredbo (ES) št. 1881/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(9)

Uredbo (ES) št. 1881/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (10) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Uredbi (ES) št. 1881/2006 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Živila iz Priloge k tej uredbi, razen tistih iz točke 6.1.11, zakonito dana na trg pred 1. aprilom 2016, lahko ostanejo na trgu po navedenem datumu do minimalnega roka trajanja oziroma roka uporabnosti.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. aprila 2016, razen za živila iz točke 6.1.11, za katera se mejna vrednosti uporablja od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. oktobra 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 37, 13.2.1993, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 1881/2006 z dne 19. decembra 2006 o določitvi mejnih vrednosti nekaterih onesnaževal v živilih (UL L 364, 20.12.2006, str. 5).

2

---

PRILOGA

Oddelek 6: „Policiklični aromatski ogljikovodiki“ Priloge k Uredbi (ES) št. 1881/2006 se spremeni:

| (1) | Točka 6.1.2 se nadomesti z naslednjim:








  „6.1.2 | kakavova zrna in iz njih pridobljeni proizvodi razen proizvodov iz točke 6.1.11 | 5,0 μg/kg maščobe od 1.4.2013 | 35,0 μg/kg maščobe od 1.4.2013 do 31.3.2015
  30,0 μg/kg maščobe od 1.4.2015“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(1)

Točka 6.1.2 se nadomesti z naslednjim:

„6.1.2

kakavova zrna in iz njih pridobljeni proizvodi razen proizvodov iz točke 6.1.11

5,0 μg/kg maščobe od 1.4.2013

35,0 μg/kg maščobe od 1.4.2013 do 31.3.2015

30,0 μg/kg maščobe od 1.4.2015“

| (2) | Dodajo se naslednje točke 6.1.11, 6.1.12, 6.1.13, 6.1.14 in 6.1.15:








  „6.1.11 | kakavova vlakna in iz njih pridobljeni proizvodi, namenjeni za uporabo kot sestavina živil | 3,0 | 15,0 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 6.1.12 | bananin čips | 2,0 | 20,0 |
| 6.1.13 | prehranska dopolnila, ki vsebujejo rastlinske sestavine in njihove pripravke (39) (1)
   (2)

  prehranska dopolnila, ki vsebujejo propolis, matični mleček, spirulino ali njihove pripravke (39) | 10,0 | 50,0 |
| 6.1.14 | posušena zelišča | 10,0 | 50,0 |
| 6.1.15 | posušene začimbe razen kardamona in prekajenih Capsicum spp. | 10,0 | 50,0 |

(2)

Dodajo se naslednje točke 6.1.11, 6.1.12, 6.1.13, 6.1.14 in 6.1.15:

„6.1.11

kakavova vlakna in iz njih pridobljeni proizvodi, namenjeni za uporabo kot sestavina živil

3,0

15,0

6.1.12

bananin čips

2,0

20,0

6.1.13

prehranska dopolnila, ki vsebujejo rastlinske sestavine in njihove pripravke (39) (1)
   (2)

prehranska dopolnila, ki vsebujejo propolis, matični mleček, spirulino ali njihove pripravke (39)

10,0

50,0

6.1.14

posušena zelišča

10,0

50,0

6.1.15

posušene začimbe razen kardamona in prekajenih Capsicum spp.

10,0

50,0

---

(1)  Rastlinski pripravki so pripravki, pridobljeni iz rastlinskih sestavin (npr. cele rastline, deli rastlin, razdrobljene ali razrezane rastline) z različnimi postopki (npr. iztiskanje, stiskanje, ekstrakcija, frakcioniranje, destilacija, koncentriranje, sušenje in fermentacija). Ta opredelitev vključuje zdrobljene rastline ali rastline v prahu, dele rastlin, alge, glive, lišaje, tinkture, ekstrakte, eterična olja (razen rastlinskih olj iz točke 6.1.1.), iztisnjene sokove in predelane eksudate.

(2)  Mejna vrednost se ne uporablja za prehranska dopolnila, ki vsebujejo rastlinska olja. Rastlinska olja, ki se uporabljajo kot sestavine prehranskih dopolnil, bi morala biti v skladu z mejno vrednostjo iz točke 6.1.1.“

---

| 28.10.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 282/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 282/14

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1934

z dne 27. oktobra 2015

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterega železnega ali jeklenega pribora (fitingov) za cevi s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Veljavni ukrepi

| (1) | Protidampinški ukrepi za uvoz nekaterega pribora (fitingov) za cevi („pribor za cevi“ ali „zadevni izdelek“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („zadevna država“ ali „Kitajska“) in Tajske so bili prvotno uvedeni z Uredbo Sveta (ES) št. 584/96 (2) („prvotni ukrepi“) ter nazadnje razširjeni z Uredbo Sveta (ES) št. 803/2009 (3) („veljavni ukrepi“). |
| --- | --- |

(1)

Protidampinški ukrepi za uvoz nekaterega pribora (fitingov) za cevi („pribor za cevi“ ali „zadevni izdelek“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („zadevna država“ ali „Kitajska“) in Tajske so bili prvotno uvedeni z Uredbo Sveta (ES) št. 584/96 (2) („prvotni ukrepi“) ter nazadnje razširjeni z Uredbo Sveta (ES) št. 803/2009 (3) („veljavni ukrepi“).

| (2) | Prvotni ukrepi so bili v skladu s členom 13(3) osnovne uredbe razširjeni na uvoz, ki je poslan s Tajvana, iz Indonezije, s Šrilanke in Filipinov in se prijavi kot uvoz s poreklom s Tajvana, iz Indonezije, s Šrilanke in Filipinov ali ne, z uredbami Sveta (ES) št. 964/2003 (4), (ES) št. 2052/2004 (5), (ES) št. 2053/2004 (6) in (ES) št. 655/2006 (7). |
| --- | --- |

(2)

Prvotni ukrepi so bili v skladu s členom 13(3) osnovne uredbe razširjeni na uvoz, ki je poslan s Tajvana, iz Indonezije, s Šrilanke in Filipinov in se prijavi kot uvoz s poreklom s Tajvana, iz Indonezije, s Šrilanke in Filipinov ali ne, z uredbami Sveta (ES) št. 964/2003 (4), (ES) št. 2052/2004 (5), (ES) št. 2053/2004 (6) in (ES) št. 655/2006 (7).

| (3) | Za vse družbe velja 58,6-odstotna protidampinška dajatev. |
| --- | --- |

(3)

Za vse družbe velja 58,6-odstotna protidampinška dajatev.

1.2   Ukrepi, ki veljajo za druge tretje države

| (4) | Trenutno veljavni ukrepi so protidampinške dajatve na uvoz pribora (fitingov) za cevi s poreklom iz Rusije in Turčije (8) ter uvoz pribora za cevi s poreklom iz Republike Koreje in Malezije (9). Ukrepi zoper Tajsko so se iztekli 4. septembra 2014 (10). |
| --- | --- |

(4)

Trenutno veljavni ukrepi so protidampinške dajatve na uvoz pribora (fitingov) za cevi s poreklom iz Rusije in Turčije (8) ter uvoz pribora za cevi s poreklom iz Republike Koreje in Malezije (9). Ukrepi zoper Tajsko so se iztekli 4. septembra 2014 (10).

1.3   Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa

| (5) | Evropska komisija („Komisija“) je 14. decembra 2013 objavila obvestilo o bližnjem izteku (11) protidampinških ukrepov za uvoz nekaterega pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajske ter uvoz takega pribora, poslanega s Tajvana, iz Indonezije, s Šrilanke in Filipinov, ki se prijavi kot izdelki s poreklom s Tajvana, iz Indonezije, s Šrilanke in Filipinov ali ne. |
| --- | --- |

(5)

Evropska komisija („Komisija“) je 14. decembra 2013 objavila obvestilo o bližnjem izteku (11) protidampinških ukrepov za uvoz nekaterega pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajske ter uvoz takega pribora, poslanega s Tajvana, iz Indonezije, s Šrilanke in Filipinov, ki se prijavi kot izdelki s poreklom s Tajvana, iz Indonezije, s Šrilanke in Filipinov ali ne.

| (6) | Komisija je 2. junija 2014 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka veljavnih ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 2. junija 2014 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka veljavnih ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

| (7) | Zahtevek je vložil Odbor za zaščito interesov industrije fitingov iz jekla za čelno varjenje Evropske unije („vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 50 % celotne proizvodnje v Uniji. Zahtevek je temeljil na izhodišču, da bi iztek ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje dampinga in škode industriji Unije. |
| --- | --- |

(7)

Zahtevek je vložil Odbor za zaščito interesov industrije fitingov iz jekla za čelno varjenje Evropske unije („vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 50 % celotne proizvodnje v Uniji. Zahtevek je temeljil na izhodišču, da bi iztek ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje dampinga in škode industriji Unije.

| (8) | Komisija je 3. septembra 2014 začela pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (12). |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 3. septembra 2014 začela pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (12).

1.4   Zainteresirane strani

| (9) | Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa posebej obvestila vložnika, druge znane proizvajalce Unije, uporabnike in uvoznike, proizvajalce izvoznike v zadevni državi in kitajske organe ter jih pozvala k sodelovanju. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa posebej obvestila vložnika, druge znane proizvajalce Unije, uporabnike in uvoznike, proizvajalce izvoznike v zadevni državi in kitajske organe ter jih pozvala k sodelovanju.

| (10) | Vse zainteresirane strani so imele možnost predložiti pripombe o začetku pregleda ter zahtevati, da jih zasliši Komisija in/ali pooblaščenec za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(10)

Vse zainteresirane strani so imele možnost predložiti pripombe o začetku pregleda ter zahtevati, da jih zasliši Komisija in/ali pooblaščenec za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

1.4.1   Vzorčenje

| (11) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

(a)   Vzorčenje proizvajalcev Unije

| (12) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije, in zainteresirane strani pozvala k predložitvi pripomb. Vzorec je bil izbran na podlagi obsega proizvodnje in prodaje podobnega izdelka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v Uniji, tako da se je hkrati zagotovila zemljepisna porazdelitev, ter je obsegal tri družbe/skupine družb s proizvodnimi obrati v Avstriji, Franciji, Nemčiji in Italiji. Ker ni bilo nobenih pripomb, so začasno izbrane družbe ostale v končnem vzorcu. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije, in zainteresirane strani pozvala k predložitvi pripomb. Vzorec je bil izbran na podlagi obsega proizvodnje in prodaje podobnega izdelka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v Uniji, tako da se je hkrati zagotovila zemljepisna porazdelitev, ter je obsegal tri družbe/skupine družb s proizvodnimi obrati v Avstriji, Franciji, Nemčiji in Italiji. Ker ni bilo nobenih pripomb, so začasno izbrane družbe ostale v končnem vzorcu.

| (13) | Eden od vzorčenih proizvajalcev Unije pozneje ni mogel predložiti v celoti izpolnjenega vprašalnika, zato ga je nadomestil drug proizvajalec Unije. Končni vzorec je bil sestavljen iz treh družb/skupin družb, ki so predstavljale 57 % proizvodnje Unije in 58 % prodaje industrije Unije na trgu Unije ter imajo proizvodne obrate v štirih različnih državah članicah (Avstriji, Franciji, Nemčiji in Italiji). Zainteresirane strani so bile o tem ustrezno obveščene. Spremenjeni vzorec se je obravnaval kot reprezentativen za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(13)

Eden od vzorčenih proizvajalcev Unije pozneje ni mogel predložiti v celoti izpolnjenega vprašalnika, zato ga je nadomestil drug proizvajalec Unije. Končni vzorec je bil sestavljen iz treh družb/skupin družb, ki so predstavljale 57 % proizvodnje Unije in 58 % prodaje industrije Unije na trgu Unije ter imajo proizvodne obrate v štirih različnih državah članicah (Avstriji, Franciji, Nemčiji in Italiji). Zainteresirane strani so bile o tem ustrezno obveščene. Spremenjeni vzorec se je obravnaval kot reprezentativen za industrijo Unije.

(b)   Vzorčenje uvoznikov

| (14) | Da bi se lahko Komisija odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi lahko v tem primeru izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Od dvanajstih uvoznikov, ki so predložili informacije, jih je samo šest uvažalo zadevni izdelek iz Kitajske. Med temi šestimi družbami je bil izbran vzorec na podlagi obsega uvoza zadevnega izdelka v Unijo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, pri čemer se je hkrati zagotovila zemljepisna porazdelitev, vzorec pa je bil sestavljen iz treh uvoznikov s sedežem v Nemčiji, Grčiji in Italiji. |
| --- | --- |

(14)

Da bi se lahko Komisija odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi lahko v tem primeru izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Od dvanajstih uvoznikov, ki so predložili informacije, jih je samo šest uvažalo zadevni izdelek iz Kitajske. Med temi šestimi družbami je bil izbran vzorec na podlagi obsega uvoza zadevnega izdelka v Unijo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, pri čemer se je hkrati zagotovila zemljepisna porazdelitev, vzorec pa je bil sestavljen iz treh uvoznikov s sedežem v Nemčiji, Grčiji in Italiji.

| (15) | Vsi uvozniki, ki so se javili, so bili obveščeni o predlaganem vzorcu. Predložili niso nobenih pripomb. Vzorec je predstavljal 15 % celotnega uvoza zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(15)

Vsi uvozniki, ki so se javili, so bili obveščeni o predlaganem vzorcu. Predložili niso nobenih pripomb. Vzorec je predstavljal 15 % celotnega uvoza zadevnega izdelka.

(c)   Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov na Kitajskem

| (16) | Da bi se lahko Komisija odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi lahko v tem primeru izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike na Kitajskem pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je misijo Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji prosila, naj opredeli druge proizvajalce izvoznike, če ti obstajajo, ki bi morda želeli sodelovati v preiskavi, in/ali stopi v stik z njimi. |
| --- | --- |

(16)

Da bi se lahko Komisija odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi lahko v tem primeru izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike na Kitajskem pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je misijo Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji prosila, naj opredeli druge proizvajalce izvoznike, če ti obstajajo, ki bi morda želeli sodelovati v preiskavi, in/ali stopi v stik z njimi.

| (17) | Na začetku se je javil samo en kitajski proizvajalec izvoznik, ki je predložil informacije, zahtevane na obrazcu za vzorčenje. Zato vzorčenje ni bilo potrebno. Kot je navedeno v uvodni izjavi 20, je ta proizvajalec izvoznik pozneje prenehal sodelovati. |
| --- | --- |

(17)

Na začetku se je javil samo en kitajski proizvajalec izvoznik, ki je predložil informacije, zahtevane na obrazcu za vzorčenje. Zato vzorčenje ni bilo potrebno. Kot je navedeno v uvodni izjavi 20, je ta proizvajalec izvoznik pozneje prenehal sodelovati.

1.4.2   Izpolnjeni vprašalniki

| (18) | Komisija je poslala vprašalnike vsem vzorčenim proizvajalcem Unije, vzorčenim uvoznikom v Unijo in navedenemu kitajskemu proizvajalcu izvozniku. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je poslala vprašalnike vsem vzorčenim proizvajalcem Unije, vzorčenim uvoznikom v Unijo in navedenemu kitajskemu proizvajalcu izvozniku.

| (19) | Izpolnjene vprašalnike so predložili trije vzorčeni proizvajalci/skupine proizvajalcev Unije in trije vzorčeni nepovezani uvozniki. |
| --- | --- |

(19)

Izpolnjene vprašalnike so predložili trije vzorčeni proizvajalci/skupine proizvajalcev Unije in trije vzorčeni nepovezani uvozniki.

| (20) | Kitajski proizvajalec izvoznik ni predložil izpolnjenega vprašalnika. |
| --- | --- |

(20)

Kitajski proizvajalec izvoznik ni predložil izpolnjenega vprašalnika.

1.4.3   Preveritveni obiski

| (21) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode ter za oceno, ali bi bila uvedba ukrepov v nasprotju z interesom Unije. Preveritveni obiski iz člena 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:






  (a) | Proizvajalci Unije:






  — | Erne Fittings GmbH in povezana družba Siekmann Fittings GmbH, Schlins, Avstrija, |
| --- | --- | --- | --- |

(21)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode ter za oceno, ali bi bila uvedba ukrepov v nasprotju z interesom Unije. Preveritveni obiski iz člena 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

(a)

Proizvajalci Unije:

—

Erne Fittings GmbH in povezana družba Siekmann Fittings GmbH, Schlins, Avstrija,

| — | Vallourec Fittings S.A., Maubeuge, Francija, |
| --- | --- |

—

Vallourec Fittings S.A., Maubeuge, Francija,

| — | Virgilio Cena & Figli S.P.A., Brescia, Italija. |
| --- | --- |

—

Virgilio Cena & Figli S.P.A., Brescia, Italija.

| (b) | Uvozniki:






  — | Biagini Piero & C., Altedo di Malalbergo, Italija, |
| --- | --- | --- |

(b)

Uvozniki:

—

Biagini Piero & C., Altedo di Malalbergo, Italija,

| — | General Commercial & Industrial S.A., Athens, Grčija, |
| --- | --- |

—

General Commercial & Industrial S.A., Athens, Grčija,

| — | Manfred Geldbach Flansch und Fitting GmbH, Gelsenkirchen, Nemčija. |
| --- | --- |

—

Manfred Geldbach Flansch und Fitting GmbH, Gelsenkirchen, Nemčija.

1.5   Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

| (22) | Preiskava v zvezi z verjetnostjo ponovitve dampinga je zajemala obdobje od 1. julija 2013 do 30. junija 2014 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). |
| --- | --- |

(22)

Preiskava v zvezi z verjetnostjo ponovitve dampinga je zajemala obdobje od 1. julija 2013 do 30. junija 2014 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“).

| (23) | Proučitev gibanja, pomembnega za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2011 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(23)

Proučitev gibanja, pomembnega za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2011 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“).

1.6   Razkritje

| (24) | Komisija je vsem zainteresiranim stranem razkrila bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala ohraniti veljavne protidampinške ukrepe, ter vse zainteresirane strani pozvala k predložitvi pripomb. Predložena ni bila nobena pripomba. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je vsem zainteresiranim stranem razkrila bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala ohraniti veljavne protidampinške ukrepe, ter vse zainteresirane strani pozvala k predložitvi pripomb. Predložena ni bila nobena pripomba.

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Zadevni izdelek

| (25) | Izdelek, ki se pregleduje, je isti izdelek, ki se je obravnaval v pregledu zaradi izteka ukrepa, ki se je končal avgusta 2009 (13), tj. pribor (fitingi) za cevi (razen litega pribora, prirobnic in fitingov z navojem) iz železa ali jekla (razen nerjavnega jekla) z največjim zunanjim premerom do vključno 609,6 mm, ki se uporablja za čelno varjenje ali druge namene, s poreklom iz Kitajske, trenutno uvrščen pod oznake KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 in ex 7307 99 80. |
| --- | --- |

(25)

Izdelek, ki se pregleduje, je isti izdelek, ki se je obravnaval v pregledu zaradi izteka ukrepa, ki se je končal avgusta 2009 (13), tj. pribor (fitingi) za cevi (razen litega pribora, prirobnic in fitingov z navojem) iz železa ali jekla (razen nerjavnega jekla) z največjim zunanjim premerom do vključno 609,6 mm, ki se uporablja za čelno varjenje ali druge namene, s poreklom iz Kitajske, trenutno uvrščen pod oznake KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 in ex 7307 99 80.

2.2   Podobni izdelek

| (26) | Preiskava je pokazala, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti ter enake osnovne uporabe:






  — | zadevni izdelek, |
| --- | --- | --- |

(26)

Preiskava je pokazala, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti ter enake osnovne uporabe:

—

zadevni izdelek,

| — | izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Saudove Arabije, tj. primerljive države, in |
| --- | --- |

—

izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Saudove Arabije, tj. primerljive države, in

| — | izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije. |
| --- | --- |

—

izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije.

| (27) | Komisija je sklenila, da so ti izdelki podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(27)

Komisija je sklenila, da so ti izdelki podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

3.   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA

3.1   Uvodne opombe

| (28) | V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali je damping prisoten in ali obstaja verjetnost, da se bo zaradi izteka veljavnosti obstoječih ukrepov nadaljeval ali ponovil. |
| --- | --- |

(28)

V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali je damping prisoten in ali obstaja verjetnost, da se bo zaradi izteka veljavnosti obstoječih ukrepov nadaljeval ali ponovil.

| (29) | Kot je navedeno v uvodnih izjavah 18 in 19, kitajski proizvajalec izvoznik, ki se je med vzorčenjem javil in mu je bil poslan vprašalnik, pozneje ni predložil izpolnjenega vprašalnika. V sedanji preiskavi torej ni sodeloval noben kitajski proizvajalec izvoznik, zato je morala Komisija v skladu s členom 18 osnovne uredbe uporabiti razpoložljiva dejstva. |
| --- | --- |

(29)

Kot je navedeno v uvodnih izjavah 18 in 19, kitajski proizvajalec izvoznik, ki se je med vzorčenjem javil in mu je bil poslan vprašalnik, pozneje ni predložil izpolnjenega vprašalnika. V sedanji preiskavi torej ni sodeloval noben kitajski proizvajalec izvoznik, zato je morala Komisija v skladu s členom 18 osnovne uredbe uporabiti razpoložljiva dejstva.

| (30) | V zvezi s tem so bili kitajski organi in navedeni kitajski proizvajalec izvoznik, ki se je javil med vzorčenjem, ustrezno obveščeni, da bo Komisija nepredložitev izpolnjenega vprašalnika štela za nesodelovanje, zato bi lahko uporabila člen 18 osnovne uredbe v zvezi z ugotovitvami o uvozu iz Kitajske. Kot je navedeno v uvodni izjavi 20, Komisija ni prejela izpolnjenega vprašalnika. |
| --- | --- |

(30)

V zvezi s tem so bili kitajski organi in navedeni kitajski proizvajalec izvoznik, ki se je javil med vzorčenjem, ustrezno obveščeni, da bo Komisija nepredložitev izpolnjenega vprašalnika štela za nesodelovanje, zato bi lahko uporabila člen 18 osnovne uredbe v zvezi z ugotovitvami o uvozu iz Kitajske. Kot je navedeno v uvodni izjavi 20, Komisija ni prejela izpolnjenega vprašalnika.

| (31) | Na tej podlagi in v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe spodaj navedene ugotovitve v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve dampinga temeljijo na razpoložljivih dejstvih, zlasti na informacijah iz zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepov in na razpoložljivih statističnih podatkih Eurostata, ki so bili navzkrižno preverjeni s statističnimi podatki o uvozu, zbranimi v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe („zbirka podatkov iz člena 14(6)“), in informacijami, zbranimi med preveritvenimi obiski na kraju samem v prostorih nepovezanih uvoznikov. Analizirana je bila tudi kitajska zbirka statističnih podatkov o izvozu. Vendar je analiza pokazala, da so kitajski podatki o obsegu uvoza bistveno presegali podatke, zabeležene v drugih razpoložljivih virih, zlasti v zbirki podatkov, zbranih v skladu s členom 14(6). Prav tako so kitajski podatki o povprečnih cenah bistveno presegali povprečne cene iz drugih virov, vključno s povprečno ceno, ki so jo sporočili sodelujoči nepovezani uvozniki. Medtem ko so bile med podatki, pridobljenimi od vseh drugih razpoložljivih virov, zanemarljive razlike, je bilo ugotovljeno, da so se podatki iz kitajske zbirke podatkov bistveno razlikovali od podatkov, ki jih je Komisija pridobila iz vseh drugih virov in jih analizirala. Zato so se podatki iz kitajske zbirke statističnih podatkov o izvozu v tem primeru šteli za nezanesljive. |
| --- | --- |

(31)

Na tej podlagi in v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe spodaj navedene ugotovitve v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve dampinga temeljijo na razpoložljivih dejstvih, zlasti na informacijah iz zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepov in na razpoložljivih statističnih podatkih Eurostata, ki so bili navzkrižno preverjeni s statističnimi podatki o uvozu, zbranimi v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe („zbirka podatkov iz člena 14(6)“), in informacijami, zbranimi med preveritvenimi obiski na kraju samem v prostorih nepovezanih uvoznikov. Analizirana je bila tudi kitajska zbirka statističnih podatkov o izvozu. Vendar je analiza pokazala, da so kitajski podatki o obsegu uvoza bistveno presegali podatke, zabeležene v drugih razpoložljivih virih, zlasti v zbirki podatkov, zbranih v skladu s členom 14(6). Prav tako so kitajski podatki o povprečnih cenah bistveno presegali povprečne cene iz drugih virov, vključno s povprečno ceno, ki so jo sporočili sodelujoči nepovezani uvozniki. Medtem ko so bile med podatki, pridobljenimi od vseh drugih razpoložljivih virov, zanemarljive razlike, je bilo ugotovljeno, da so se podatki iz kitajske zbirke podatkov bistveno razlikovali od podatkov, ki jih je Komisija pridobila iz vseh drugih virov in jih analizirala. Zato so se podatki iz kitajske zbirke statističnih podatkov o izvozu v tem primeru šteli za nezanesljive.

3.2   Damping uvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom

(a)   Primerljiva država

| (32) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je treba normalno vrednost določiti na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom. Zato je bilo treba izbrati tretjo državo s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“). |
| --- | --- |

(32)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je treba normalno vrednost določiti na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom. Zato je bilo treba izbrati tretjo državo s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“).

| (33) | Tajska je bila v prvotni preiskavi izbrana za primerljivo državo. V prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa so bile zaradi nesodelovanja tajskih proizvajalcev kot primerljiva država uporabljene Združene države Amerike. |
| --- | --- |

(33)

Tajska je bila v prvotni preiskavi izbrana za primerljivo državo. V prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa so bile zaradi nesodelovanja tajskih proizvajalcev kot primerljiva država uporabljene Združene države Amerike.

| (34) | Komisija je za namen sedanje preiskave zainteresirane strani v obvestilu o začetku obvestila, da je Republiko Korejo predvidela kot mogočo primerljivo državo, saj Republika Koreja v nasprotju z Združenimi državami Amerike ni imela veljavnih ukrepov trgovinske zaščite, korejski proizvajalec izvoznik pa je sodeloval v pregledu zaradi izteka ukrepa v zvezi z veljavnimi ukrepi za uvoz pribora za cevi iz Malezije in Republike Koreje, navedenimi v uvodni izjavi 4. Komisija je zainteresirane strani pozvala k predložitvi pripomb o primernosti te izbire, vendar ni prejela nobene pripombe. |
| --- | --- |

(34)

Komisija je za namen sedanje preiskave zainteresirane strani v obvestilu o začetku obvestila, da je Republiko Korejo predvidela kot mogočo primerljivo državo, saj Republika Koreja v nasprotju z Združenimi državami Amerike ni imela veljavnih ukrepov trgovinske zaščite, korejski proizvajalec izvoznik pa je sodeloval v pregledu zaradi izteka ukrepa v zvezi z veljavnimi ukrepi za uvoz pribora za cevi iz Malezije in Republike Koreje, navedenimi v uvodni izjavi 4. Komisija je zainteresirane strani pozvala k predložitvi pripomb o primernosti te izbire, vendar ni prejela nobene pripombe.

| (35) | Komisija je zbrala informacije v zvezi s proizvajalci pribora (fitingov) za cevi v drugih morebitnih primerljivih državah, in sicer v Bosni in Hercegovini, Indiji, Izraelu, na Japonskem, v Saudovi Arabiji, na Tajvanu in Tajskem, vse znane proizvajalce pribora za cevi v teh državah, vključno s proizvajalcem v Republiki Koreji, pa pozvala k predložitvi potrebnih informacij. Sodeloval je samo en proizvajalec v Saudovi Arabiji, ki je predložil izpolnjen vprašalnik. |
| --- | --- |

(35)

Komisija je zbrala informacije v zvezi s proizvajalci pribora (fitingov) za cevi v drugih morebitnih primerljivih državah, in sicer v Bosni in Hercegovini, Indiji, Izraelu, na Japonskem, v Saudovi Arabiji, na Tajvanu in Tajskem, vse znane proizvajalce pribora za cevi v teh državah, vključno s proizvajalcem v Republiki Koreji, pa pozvala k predložitvi potrebnih informacij. Sodeloval je samo en proizvajalec v Saudovi Arabiji, ki je predložil izpolnjen vprašalnik.

| (36) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 26, je preiskava pokazala, da je imel pribor za cevi, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu v Saudovi Arabiji, enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti ter enako osnovno uporabo kot izdelek, ki ga proizvajajo in v Unijo izvažajo kitajski proizvajalci izvozniki. |
| --- | --- |

(36)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 26, je preiskava pokazala, da je imel pribor za cevi, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu v Saudovi Arabiji, enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti ter enako osnovno uporabo kot izdelek, ki ga proizvajajo in v Unijo izvažajo kitajski proizvajalci izvozniki.

| (37) | Preiskava ni pokazala nobenega izkrivljanja na domačem trgu v Saudovi Arabiji. Čeprav je sodeloval samo en proizvajalec, ni bilo veljavnih ukrepov trgovinske zaščite, domači proizvajalec pa je konkuriral uvozu iz Kitajske, Južne Koreje, Tajske in Japonske. Na tej podlagi je bilo ugotovljeno, da je stopnja konkurence na trgu v Saudovi Arabiji zadovoljiva. |
| --- | --- |

(37)

Preiskava ni pokazala nobenega izkrivljanja na domačem trgu v Saudovi Arabiji. Čeprav je sodeloval samo en proizvajalec, ni bilo veljavnih ukrepov trgovinske zaščite, domači proizvajalec pa je konkuriral uvozu iz Kitajske, Južne Koreje, Tajske in Japonske. Na tej podlagi je bilo ugotovljeno, da je stopnja konkurence na trgu v Saudovi Arabiji zadovoljiva.

| (38) | V preiskavi je bilo na podlagi podatkov Eurostata ugotovljeno tudi, da so bile količine izdelkov, proizvedenih in prodanih na domačem trgu Saudove Arabije, reprezentativne v primerjavi s celotnim izvozom iz Kitajske v Unijo. |
| --- | --- |

(38)

V preiskavi je bilo na podlagi podatkov Eurostata ugotovljeno tudi, da so bile količine izdelkov, proizvedenih in prodanih na domačem trgu Saudove Arabije, reprezentativne v primerjavi s celotnim izvozom iz Kitajske v Unijo.

| (39) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 45, je preiskava pokazala, da je domača prodaja pribora za cevi proizvajalcev v Saudovi Arabiji v povprečju prinašala izgube. Kljub temu je bilo ugotovljeno, da so bili povprečni stroški proizvodnje v istem razponu kot stroški proizvodnje industrije Unije in da so bili revidirani računovodski izkazi pripravljeni ob predpostavki delujočega podjetja. Na podlagi tega se je štelo, da bo družba v bližnji prihodnosti še naprej uspešno poslovala. |
| --- | --- |

(39)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 45, je preiskava pokazala, da je domača prodaja pribora za cevi proizvajalcev v Saudovi Arabiji v povprečju prinašala izgube. Kljub temu je bilo ugotovljeno, da so bili povprečni stroški proizvodnje v istem razponu kot stroški proizvodnje industrije Unije in da so bili revidirani računovodski izkazi pripravljeni ob predpostavki delujočega podjetja. Na podlagi tega se je štelo, da bo družba v bližnji prihodnosti še naprej uspešno poslovala.

| (40) | Ob upoštevanju navedenega se je štelo, da je Saudova Arabija ustrezna primerljiva država v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(40)

Ob upoštevanju navedenega se je štelo, da je Saudova Arabija ustrezna primerljiva država v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.

(b)   Normalna vrednost

| (41) | Informacije, prejete od sodelujočega proizvajalca v Saudovi Arabiji, so se uporabile kot podlaga za določitev normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike na Kitajskem. |
| --- | --- |

(41)

Informacije, prejete od sodelujočega proizvajalca v Saudovi Arabiji, so se uporabile kot podlaga za določitev normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike na Kitajskem.

| (42) | Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej proučila, ali je bil celotni obseg domače prodaje v obdobju preiskave v zvezi s pregledom reprezentativen za sodelujočega proizvajalca v Saudovi Arabiji. |
| --- | --- |

(42)

Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej proučila, ali je bil celotni obseg domače prodaje v obdobju preiskave v zvezi s pregledom reprezentativen za sodelujočega proizvajalca v Saudovi Arabiji.

| (43) | Domača prodaja se je štela za reprezentativno, če je celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave v zvezi s pregledom predstavljal najmanj 5 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. Celotni obseg izvoza se je določil na podlagi statističnih podatkov Eurostata, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 31. Na tej podlagi se je domača prodaja v Saudovi Arabiji štela za reprezentativno. |
| --- | --- |

(43)

Domača prodaja se je štela za reprezentativno, če je celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave v zvezi s pregledom predstavljal najmanj 5 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. Celotni obseg izvoza se je določil na podlagi statističnih podatkov Eurostata, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 31. Na tej podlagi se je domača prodaja v Saudovi Arabiji štela za reprezentativno.

| (44) | Komisija je nadalje proučila, ali se lahko domača prodaja podobnega izdelka šteje za prodajo v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(44)

Komisija je nadalje proučila, ali se lahko domača prodaja podobnega izdelka šteje za prodajo v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe.

| (45) | V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je bila tehtana povprečna domača prodajna cena dalj časa nižja od tehtanih povprečnih stroškov proizvodnje. Zato ni bilo mogoče šteti, da je bila domača prodaja opravljena v običajnem poteku trgovine. Normalna vrednost je bila zato v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe konstruirana na podlagi proizvodnih stroškov, povečanih za razumne zneske za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA-stroški“) ter za dobiček. |
| --- | --- |

(45)

V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je bila tehtana povprečna domača prodajna cena dalj časa nižja od tehtanih povprečnih stroškov proizvodnje. Zato ni bilo mogoče šteti, da je bila domača prodaja opravljena v običajnem poteku trgovine. Normalna vrednost je bila zato v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe konstruirana na podlagi proizvodnih stroškov, povečanih za razumne zneske za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA-stroški“) ter za dobiček.

| (46) | PSA-stroški so se v skladu z uvodnim stavkom člena 2(6) osnovne uredbe določili na podlagi podatkov sodelujočega proizvajalca v primerljivi državi. Ker ni bilo informacij v zvezi z dejanskim dobičkom proizvajalca izvoznika, se je v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe uporabila razumna stopnja dobička. 5-odstotna stopnja dobička se je štela za primerno za kovinskopredelovalno industrijo. Stopnja dampinga je znašala 136 %. |
| --- | --- |

(46)

PSA-stroški so se v skladu z uvodnim stavkom člena 2(6) osnovne uredbe določili na podlagi podatkov sodelujočega proizvajalca v primerljivi državi. Ker ni bilo informacij v zvezi z dejanskim dobičkom proizvajalca izvoznika, se je v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe uporabila razumna stopnja dobička. 5-odstotna stopnja dobička se je štela za primerno za kovinskopredelovalno industrijo. Stopnja dampinga je znašala 136 %.

(c)   Izvozna cena

| (47) | Izvozna cena je v skladu s členom 18 osnovne uredbe temeljila na razpoložljivih dejstvih, tj. na statističnih podatkih Eurostata, ki so bili navzkrižno preverjeni z informacijami, ki jih je vložnik predložil v zahtevku, podatki iz zbirke podatkov iz člena 14(6) in podatki, pridobljenimi od sodelujočih nepovezanih uvoznikov. |
| --- | --- |

(47)

Izvozna cena je v skladu s členom 18 osnovne uredbe temeljila na razpoložljivih dejstvih, tj. na statističnih podatkih Eurostata, ki so bili navzkrižno preverjeni z informacijami, ki jih je vložnik predložil v zahtevku, podatki iz zbirke podatkov iz člena 14(6) in podatki, pridobljenimi od sodelujočih nepovezanih uvoznikov.

(d)   Primerjava

| (48) | Komisija je primerjala normalno vrednost in izvozno ceno na podlagi franko tovarna. Kadar je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe izvozno ceno in normalno vrednost prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Prilagoditve so bile izvedene za stroške prevoza (čezmorski prevoz), stroške zavarovanja in carinske dajatve na podlagi preverjenih informacij, ki so jih zagotovili nepovezani uvozniki. |
| --- | --- |

(48)

Komisija je primerjala normalno vrednost in izvozno ceno na podlagi franko tovarna. Kadar je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe izvozno ceno in normalno vrednost prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Prilagoditve so bile izvedene za stroške prevoza (čezmorski prevoz), stroške zavarovanja in carinske dajatve na podlagi preverjenih informacij, ki so jih zagotovili nepovezani uvozniki.

(e)   Stopnja dampinga

| (49) | Komisija je v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe primerjala tehtano povprečno normalno vrednost in tehtano povprečno izvozno ceno, kakor je določena zgoraj. Ker kitajski proizvajalci izvozniki niso sodelovali, vrst izdelka, izvoženih iz Kitajske, ni bilo mogoče določiti. Zato primerjava po vrsti izdelka ni bila mogoča. |
| --- | --- |

(49)

Komisija je v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe primerjala tehtano povprečno normalno vrednost in tehtano povprečno izvozno ceno, kakor je določena zgoraj. Ker kitajski proizvajalci izvozniki niso sodelovali, vrst izdelka, izvoženih iz Kitajske, ni bilo mogoče določiti. Zato primerjava po vrsti izdelka ni bila mogoča.

| (50) | Na podlagi tega je tehtana povprečna stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene stroškov, zavarovanja in prevoznine („CIF“) meja Unije brez plačane dajatve, znašala več kot 136 %. |
| --- | --- |

(50)

Na podlagi tega je tehtana povprečna stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene stroškov, zavarovanja in prevoznine („CIF“) meja Unije brez plačane dajatve, znašala več kot 136 %.

3.3   Razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov

(a)   Uvodna opomba

| (51) | Komisija je po ugotovitvi prisotnosti dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom proučila verjetnost nadaljevanja dampinga v odsotnosti ukrepov. Analizirala je naslednje elemente: proizvodno in prosto zmogljivost na Kitajskem, kitajsko izvozno politiko v drugih tretjih državah ter privlačnost trga Unije. |
| --- | --- |

(51)

Komisija je po ugotovitvi prisotnosti dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom proučila verjetnost nadaljevanja dampinga v odsotnosti ukrepov. Analizirala je naslednje elemente: proizvodno in prosto zmogljivost na Kitajskem, kitajsko izvozno politiko v drugih tretjih državah ter privlačnost trga Unije.

(b)   Proizvodna zmogljivost in prosta zmogljivost na Kitajskem

| (52) | Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in prosta zmogljivost na Kitajskem so bile določene na podlagi ocen, ki jih je predložil vložnik. Na tej podlagi je bil celotni obseg proizvodnje na Kitajskem ocenjen na 435 000 ton, skupna proizvodna zmogljivost pa na 612 000 ton. Zato je bila skupna prosta zmogljivost na Kitajskem v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ocenjena na 177 000 ton, torej je bila skoraj trikrat večja od potrošnje Unije. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 53 do 56, je verjetno, da se bo velik del te proste zmogljivosti preusmeril v Unijo. |
| --- | --- |

(52)

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in prosta zmogljivost na Kitajskem so bile določene na podlagi ocen, ki jih je predložil vložnik. Na tej podlagi je bil celotni obseg proizvodnje na Kitajskem ocenjen na 435 000 ton, skupna proizvodna zmogljivost pa na 612 000 ton. Zato je bila skupna prosta zmogljivost na Kitajskem v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ocenjena na 177 000 ton, torej je bila skoraj trikrat večja od potrošnje Unije. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 53 do 56, je verjetno, da se bo velik del te proste zmogljivosti preusmeril v Unijo.

(c)   Kitajska izvozna politika v drugih tretjih državah

| (53) | Ravni povprečnih kitajskih izvoznih cen za uvoz na trge drugih tretjih držav ni bilo mogoče določiti, saj ni bilo javno dostopnih informacij, kitajski proizvajalci izvozniki pa niso sodelovali. Vendar so kitajski proizvajalci izvozniki izvajali nepoštene trgovinske prakse na trgu ZDA, kjer protidampinški ukrepi zoper uvoz pribora (fitingov) za cevi veljajo od leta 1992. Na tej podlagi ter ob upoštevanju preteklih in sedanjih dampinških praks na trgu Unije ni razloga za domnevo, da bodo kitajski izvozniki v bližnji prihodnosti spremenili svojo politiko glede določanja izvoznih cen. |
| --- | --- |

(53)

Ravni povprečnih kitajskih izvoznih cen za uvoz na trge drugih tretjih držav ni bilo mogoče določiti, saj ni bilo javno dostopnih informacij, kitajski proizvajalci izvozniki pa niso sodelovali. Vendar so kitajski proizvajalci izvozniki izvajali nepoštene trgovinske prakse na trgu ZDA, kjer protidampinški ukrepi zoper uvoz pribora (fitingov) za cevi veljajo od leta 1992. Na tej podlagi ter ob upoštevanju preteklih in sedanjih dampinških praks na trgu Unije ni razloga za domnevo, da bodo kitajski izvozniki v bližnji prihodnosti spremenili svojo politiko glede določanja izvoznih cen.

(d)   Privlačnost trga Unije

| (54) | Kitajski proizvajalci izvozniki so kljub dajatvam povečali svoj obseg izvoza v Unijo in tržni delež v Uniji, kar kaže na stalno zanimanje kitajskih proizvajalcev izvoznikov za trg Unije. To potrjujejo tudi pretekle prakse izogibanja s pretovarjanjem pribora (fitingov) za cevi prek Tajvana, Indonezije, Šrilanke in Filipinov (glej uvodno izjavo 2). |
| --- | --- |

(54)

Kitajski proizvajalci izvozniki so kljub dajatvam povečali svoj obseg izvoza v Unijo in tržni delež v Uniji, kar kaže na stalno zanimanje kitajskih proizvajalcev izvoznikov za trg Unije. To potrjujejo tudi pretekle prakse izogibanja s pretovarjanjem pribora (fitingov) za cevi prek Tajvana, Indonezije, Šrilanke in Filipinov (glej uvodno izjavo 2).

| (55) | Tudi če se upošteva, da bi se lahko domača potrošnja na Kitajskem in v drugih tretjih državah povečala, visoka raven presežne zmogljivosti na Kitajskem, ki je bistveno večja od skupne potrošnje Unije, kaže, da bodo imeli kitajski proizvajalci izvozniki še naprej na voljo velike količine za izvoz na trg Unije, če bodo ukrepi prenehali veljati. Glede na to, da v ZDA, ki je še en velik trg za pribor za cevi, veljajo visoke protidampinške dajatve na uvoz takega pribora iz Kitajske, je verjetno, da bodo velike količine teh prostih zmogljivosti preusmerjene v Unijo, če bodo ukrepi prenehali veljati. |
| --- | --- |

(55)

Tudi če se upošteva, da bi se lahko domača potrošnja na Kitajskem in v drugih tretjih državah povečala, visoka raven presežne zmogljivosti na Kitajskem, ki je bistveno večja od skupne potrošnje Unije, kaže, da bodo imeli kitajski proizvajalci izvozniki še naprej na voljo velike količine za izvoz na trg Unije, če bodo ukrepi prenehali veljati. Glede na to, da v ZDA, ki je še en velik trg za pribor za cevi, veljajo visoke protidampinške dajatve na uvoz takega pribora iz Kitajske, je verjetno, da bodo velike količine teh prostih zmogljivosti preusmerjene v Unijo, če bodo ukrepi prenehali veljati.

| (56) | Ob upoštevanju preteklih in sedanjih dampinških praks kitajskih proizvajalcev izvoznikov, kot so pojasnjene v uvodni izjavi 50, in dejstva, da za uvoz pribora za cevi iz Kitajske na trg ZDA veljajo protidampinški ukrepi, se šteje, da bo trg Unije ostal privlačen za kitajske proizvajalce izvoznike. |
| --- | --- |

(56)

Ob upoštevanju preteklih in sedanjih dampinških praks kitajskih proizvajalcev izvoznikov, kot so pojasnjene v uvodni izjavi 50, in dejstva, da za uvoz pribora za cevi iz Kitajske na trg ZDA veljajo protidampinški ukrepi, se šteje, da bo trg Unije ostal privlačen za kitajske proizvajalce izvoznike.

3.4   Sklep v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja dampinga

| (57) | Preiskava je pokazala, da se je uvoz zadevnega izdelka iz Kitajske na trg Unije po izredno dampinških cenah nadaljeval v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Komisija je ob upoštevanju znatnih prostih zmogljivosti na Kitajskem (ki so skoraj trikrat večje od potrošnje Unije), izvozne politike pri izvažanju na trg ZDA in privlačnosti trga Unije sklenila, da obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga, če se bodo ukrepi razveljavili. |
| --- | --- |

(57)

Preiskava je pokazala, da se je uvoz zadevnega izdelka iz Kitajske na trg Unije po izredno dampinških cenah nadaljeval v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Komisija je ob upoštevanju znatnih prostih zmogljivosti na Kitajskem (ki so skoraj trikrat večje od potrošnje Unije), izvozne politike pri izvažanju na trg ZDA in privlačnosti trga Unije sklenila, da obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga, če se bodo ukrepi razveljavili.

4.   VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE

4.1   Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

| (58) | V industriji Unije se niso zgodile večje strukturne spremembe v primerjavi z obdobjem preiskave zadnjega pregleda zaradi izteka ukrepov iz uvodne izjave 1. V OPP je podobni izdelek proizvajalo 22 znanih proizvajalcev v Uniji. Ti pomenijo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(58)

V industriji Unije se niso zgodile večje strukturne spremembe v primerjavi z obdobjem preiskave zadnjega pregleda zaradi izteka ukrepov iz uvodne izjave 1. V OPP je podobni izdelek proizvajalo 22 znanih proizvajalcev v Uniji. Ti pomenijo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

| (59) | Celotna proizvodnja Unije v OPP je znašala 48 868 ton. Komisija je ta podatek določila na podlagi podatkov, ki jih je predložil vložnik in ki jih je navzkrižno preverila s preverjenimi podatki vzorčenih družb. |
| --- | --- |

(59)

Celotna proizvodnja Unije v OPP je znašala 48 868 ton. Komisija je ta podatek določila na podlagi podatkov, ki jih je predložil vložnik in ki jih je navzkrižno preverila s preverjenimi podatki vzorčenih družb.

| (60) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 11, so bili v končni vzorec izbrani trije proizvajalci/skupine proizvajalcev v Uniji. Vzorčene družbe/skupine družb so predstavljale 57 % proizvodnje Unije in 58 % prodaje Unije (glej uvodno izjavo 13). Vzorec se je štel za reprezentativnega za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(60)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 11, so bili v končni vzorec izbrani trije proizvajalci/skupine proizvajalcev v Uniji. Vzorčene družbe/skupine družb so predstavljale 57 % proizvodnje Unije in 58 % prodaje Unije (glej uvodno izjavo 13). Vzorec se je štel za reprezentativnega za industrijo Unije.

4.2   Potrošnja Unije

| (61) | Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi (i) obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije na podlagi podatkov, ki jih je predložil vložnik, in (ii) uvoza iz tretjih držav, določenega glede na podatke Eurostata. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 31, je bilo ugotovljeno, da so podatki iz kitajske zbirke statističnih podatkov o izvozu nezanesljivi, zato se niso uporabili za določitev obsega izvoza iz Kitajske. |
| --- | --- |

(61)

Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi (i) obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije na podlagi podatkov, ki jih je predložil vložnik, in (ii) uvoza iz tretjih držav, določenega glede na podatke Eurostata. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 31, je bilo ugotovljeno, da so podatki iz kitajske zbirke statističnih podatkov o izvozu nezanesljivi, zato se niso uporabili za določitev obsega izvoza iz Kitajske.

| (62) | Potrošnja Unije se je gibala, kot sledi:

  Preglednica 1


  Potrošnja Unije (v tonah) | 2011 | 2012 | 2013 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celotna potrošnja Unije | 57 897 | 59 916 | 60 503 | 58 113 |
| Indeks | 100 | 103 | 104 | 100 |
| Vir: Podatki, ki jih je zagotovil vložnik, in Eurostat. |

(62)

Potrošnja Unije se je gibala, kot sledi:

Preglednica 1

Potrošnja Unije (v tonah)

2011

2012

2013

OPP

Celotna potrošnja Unije

57 897

59 916

60 503

58 113

Indeks

100

103

104

100

Vir: Podatki, ki jih je zagotovil vložnik, in Eurostat.

| (63) | Potrošnja se je leta 2012 in 2013 nekoliko povečala, in sicer za 3 % oziroma 4 % v primerjavi z letom 2011, ter leta 2012 dosegla 59 916 ton, leta 2013 pa 60 503 tone. V OPP se je zmanjšala na nekoliko višjo raven kot leta 2011, in sicer na 58 113 ton. Potrošnja Unije je v obravnavanem obdobju torej na splošno ostala stabilna. |
| --- | --- |

(63)

Potrošnja se je leta 2012 in 2013 nekoliko povečala, in sicer za 3 % oziroma 4 % v primerjavi z letom 2011, ter leta 2012 dosegla 59 916 ton, leta 2013 pa 60 503 tone. V OPP se je zmanjšala na nekoliko višjo raven kot leta 2011, in sicer na 58 113 ton. Potrošnja Unije je v obravnavanem obdobju torej na splošno ostala stabilna.

4.3   Uvoz iz zadevne države

4.3.1   Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države

| (64) | Komisija je obseg uvoza določila na podlagi podatkov Eurostata. Celotni obseg uvoza iz Kitajske, kot je prikazan v spodnji preglednici, vključuje uvoz pribora za cevi s poreklom iz Kitajske ter uvoz pribora za cevi, poslanega iz Tajske, Indonezije, s Šrilanke in Filipinov, ob upoštevanju razširitve ukrepov na uvoz, poslan iz teh držav, kot je navedeno v uvodni izjavi 2. |
| --- | --- |

(64)

Komisija je obseg uvoza določila na podlagi podatkov Eurostata. Celotni obseg uvoza iz Kitajske, kot je prikazan v spodnji preglednici, vključuje uvoz pribora za cevi s poreklom iz Kitajske ter uvoz pribora za cevi, poslanega iz Tajske, Indonezije, s Šrilanke in Filipinov, ob upoštevanju razširitve ukrepov na uvoz, poslan iz teh držav, kot je navedeno v uvodni izjavi 2.

| (65) | Uvoz v Unijo iz Kitajske se je gibal, kot sledi:

  Preglednica 2


  Obseg uvoza (v tonah) in tržni delež | 2011 | 2012 | 2013 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pribor za cevi s poreklom iz Kitajske | 3 739 | 6 789 | 7 091 | 8 058 |
| Pribor za cevi, poslan s Tajvana, iz Indonezije, s Šrilanke in Filipinov | 1 051 | 1 168 | 1 342 | 1 377 |
| Celotni obseg uvoza iz Kitajske | 4 790 | 7 957 | 8 433 | 9 435 |
| Indeks | 100 | 166 | 176 | 197 |
| Tržni delež | 8 % | 13 % | 14 % | 16 % |
| Vir: Eurostat. |

(65)

Uvoz v Unijo iz Kitajske se je gibal, kot sledi:

Preglednica 2

Obseg uvoza (v tonah) in tržni delež

2011

2012

2013

OPP

Pribor za cevi s poreklom iz Kitajske

3 739

6 789

7 091

8 058

Pribor za cevi, poslan s Tajvana, iz Indonezije, s Šrilanke in Filipinov

1 051

1 168

1 342

1 377

Celotni obseg uvoza iz Kitajske

4 790

7 957

8 433

9 435

Indeks

100

166

176

197

Tržni delež

8 %

13 %

14 %

16 %

Vir: Eurostat.

| (66) | Celotni obseg uvoza iz Kitajske se je v obravnavanem obdobju nenehno povečeval in se skoraj podvojil s 4 790 ton leta 2011 na 9 435 ton v OPP. Kitajski tržni delež je sledil enakemu gibanju in se v obravnavanem obdobju podvojil z 8 % leta 2011 na 16 % v OPP. |
| --- | --- |

(66)

Celotni obseg uvoza iz Kitajske se je v obravnavanem obdobju nenehno povečeval in se skoraj podvojil s 4 790 ton leta 2011 na 9 435 ton v OPP. Kitajski tržni delež je sledil enakemu gibanju in se v obravnavanem obdobju podvojil z 8 % leta 2011 na 16 % v OPP.

4.3.2   Cene uvoza iz zadevne države in nelojalno nižanje prodajnih cen

| (67) | Komisija je cene uvoza določila na podlagi podatkov Eurostata. Povprečna uvozna cena, kot je prikazana v spodnji preglednici, vključuje pribor za cevi s poreklom iz Kitajske ter pribor za cevi, poslan s Tajvana, iz Indonezije, s Šrilanke in Filipinov, iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi 64. Na tej podlagi se je povprečna cena uvoza iz zadevne države v Unijo gibala, kot sledi:

  Preglednica 3


  Uvozne cene (EUR/tono) | 2011 | 2012 | 2013 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pribor za cevi s poreklom iz Kitajske | 1 347 | 1 646 | 1 299 | 1 179 |
| Pribor za cevi, poslan s Tajvana, iz Indonezije, s Šrilanke in Filipinov | 2 200 | 2 700 | 2 633 | 2 623 |
| Povprečje – Kitajska | 1 534 | 1 801 | 1 511 | 1 388 |
| Indeks | 100 | 117 | 98 | 90 |
| Vir: Eurostat. |

(67)

Komisija je cene uvoza določila na podlagi podatkov Eurostata. Povprečna uvozna cena, kot je prikazana v spodnji preglednici, vključuje pribor za cevi s poreklom iz Kitajske ter pribor za cevi, poslan s Tajvana, iz Indonezije, s Šrilanke in Filipinov, iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi 64. Na tej podlagi se je povprečna cena uvoza iz zadevne države v Unijo gibala, kot sledi:

Preglednica 3

Uvozne cene (EUR/tono)

2011

2012

2013

OPP

Pribor za cevi s poreklom iz Kitajske

1 347

1 646

1 299

1 179

Pribor za cevi, poslan s Tajvana, iz Indonezije, s Šrilanke in Filipinov

2 200

2 700

2 633

2 623

Povprečje – Kitajska

1 534

1 801

1 511

1 388

Indeks

100

117

98

90

Vir: Eurostat.

| (68) | Povprečna uvozna cena je v obravnavanem obdobju znatno nihala. Najprej se je cena povišala za 17 % s 1 534 EUR/tono leta 2011 na 1 801 EUR/tono leta 2012. Nato se je leta 2013 znižala na 1 511 EUR/tono, v OPP pa na 1 388 EUR/tono. Uvozna cena se je v obravnavanem obdobju na splošno znižala za 10 %. |
| --- | --- |

(68)

Povprečna uvozna cena je v obravnavanem obdobju znatno nihala. Najprej se je cena povišala za 17 % s 1 534 EUR/tono leta 2011 na 1 801 EUR/tono leta 2012. Nato se je leta 2013 znižala na 1 511 EUR/tono, v OPP pa na 1 388 EUR/tono. Uvozna cena se je v obravnavanem obdobju na splošno znižala za 10 %.

| (69) | Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave določila tako, da je primerjala tehtano povprečno prodajno ceno vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunano nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojeno na raven cene franko tovarna, ter povprečno ceno uvoza iz zadevne države, zaračunano prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določeno na podlagi CIF glede na podatke Eurostata z ustreznimi prilagoditvami za carinske dajatve in stroške po uvozu. |
| --- | --- |

(69)

Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave določila tako, da je primerjala tehtano povprečno prodajno ceno vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunano nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojeno na raven cene franko tovarna, ter povprečno ceno uvoza iz zadevne države, zaračunano prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določeno na podlagi CIF glede na podatke Eurostata z ustreznimi prilagoditvami za carinske dajatve in stroške po uvozu.

| (70) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 49, vrst izdelka, izvoženih iz Kitajske, ni bilo mogoče določiti, ker kitajski proizvajalci izvozniki niso sodelovali. Zato primerjava po vrsti izdelka ni bila mogoča. Primerjava cen je bila izvedena za transakcije na isti ravni trgovine ter po ustrezni prilagoditvi cen ter odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek prihodkov od prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije v obdobju preiskave. Pokazal je 20,5-odstotno tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen. |
| --- | --- |

(70)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 49, vrst izdelka, izvoženih iz Kitajske, ni bilo mogoče določiti, ker kitajski proizvajalci izvozniki niso sodelovali. Zato primerjava po vrsti izdelka ni bila mogoča. Primerjava cen je bila izvedena za transakcije na isti ravni trgovine ter po ustrezni prilagoditvi cen ter odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek prihodkov od prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije v obdobju preiskave. Pokazal je 20,5-odstotno tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen.

4.3.3   Uvoz iz tretjih držav

| (71) | V spodnji preglednici so prikazani razvoj obsega in tržnega deleža uvoza v Unijo iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju ter povprečna cena tega uvoza.

  Preglednica 4


  Uvoz iz tretjih držav | | 2011 | 2012 | 2013 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvoz iz tretjih držav | Obseg v tonah | 9 078 | 11 560 | 11 273 | 11 556 |
| Indeks | 100 | 127 | 124 | 127 |
| Tržni delež | 16 % | 19 % | 19 % | 20 % |
| Povprečna cena (EUR/tono) | 2 596 | 2 473 | 2 584 | 2 442 |
| Indeks | 100 | 95 | 100 | 94 |
| Vir: Eurostat. |

(71)

V spodnji preglednici so prikazani razvoj obsega in tržnega deleža uvoza v Unijo iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju ter povprečna cena tega uvoza.

Preglednica 4

Uvoz iz tretjih držav

2011

2012

2013

OPP

Uvoz iz tretjih držav

Obseg v tonah

9 078

11 560

11 273

11 556

Indeks

100

127

124

127

Tržni delež

16 %

19 %

19 %

20 %

Povprečna cena (EUR/tono)

2 596

2 473

2 584

2 442

Indeks

100

95

100

94

Vir: Eurostat.

| (72) | Obseg uvoza iz drugih tretjih držav se je s približno 9 078 ton leta 2011 povečal na približno 11 556 ton v OPP, tj. za 27 %. Povečal se je predvsem v obdobju 2011–2012, po tem pa je ostal razmeroma stabilen do konca OPP. Zaradi takega povečanja se je tržni delež tega uvoza s 16 % leta 2011 povečal na 19 % leta 2012, nato pa je ostal razmeroma stabilen in se je v OPP le nekoliko povečal na 20 %. Povprečna uvozna cena se je leta 2012 znižala za 5 %, leta 2013 pa se je povišala za 5 %. V OPP se je spet znižala za 6 %. Te cene so bile v povprečju nižje od cen industrije Unije. |
| --- | --- |

(72)

Obseg uvoza iz drugih tretjih držav se je s približno 9 078 ton leta 2011 povečal na približno 11 556 ton v OPP, tj. za 27 %. Povečal se je predvsem v obdobju 2011–2012, po tem pa je ostal razmeroma stabilen do konca OPP. Zaradi takega povečanja se je tržni delež tega uvoza s 16 % leta 2011 povečal na 19 % leta 2012, nato pa je ostal razmeroma stabilen in se je v OPP le nekoliko povečal na 20 %. Povprečna uvozna cena se je leta 2012 znižala za 5 %, leta 2013 pa se je povišala za 5 %. V OPP se je spet znižala za 6 %. Te cene so bile v povprečju nižje od cen industrije Unije.

| (73) | V OPP je uvoz prihajal predvsem iz Vietnama, Kambodže, Tajske in Izraela. Gibal se je, kot je prikazano v spodnji preglednici.

  Preglednica 5


  Obseg uvoza (v tonah) iz glavnih drugih tretjih držav










  Obseg uvoza po državah | 2011 | 2012 | 2013 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vietnam | 1 158 | 1 602 | 2 635 | 2 562 |
| Indeks | 100 | 138 | 228 | 221 |
| Kambodža | 0 | 0 | 365 | 1 368 |
| Indeks | 100 | 100 | 365 | 1 368 |
| Tajska | 2 520 | 2 559 | 1 974 | 1 357 |
| Indeks | 100 | 102 | 78 | 54 |
| Izrael | 128 | 547 | 745 | 973 |
| Indeks | 100 | 427 | 582 | 760 |
| Vir: Eurostat. |

(73)

V OPP je uvoz prihajal predvsem iz Vietnama, Kambodže, Tajske in Izraela. Gibal se je, kot je prikazano v spodnji preglednici.

Preglednica 5

Obseg uvoza (v tonah) iz glavnih drugih tretjih držav

Obseg uvoza po državah

2011

2012

2013

OPP

Vietnam

1 158

1 602

2 635

2 562

Indeks

100

138

228

221

Kambodža

0

0

365

1 368

Indeks

100

100

365

1 368

Tajska

2 520

2 559

1 974

1 357

Indeks

100

102

78

54

Izrael

128

547

745

973

Indeks

100

427

582

760

Vir: Eurostat.

| (74) | Uvoz iz Vietnama se je v obravnavanem obdobju podvojil in v OPP dosegel približno 2 562 ton. Uvoz iz Tajske se je od leta 2011 bistveno zmanjšal (za 47 %), v OPP pa je dosegel 1 357 ton. Nazadnje, uvoz iz Kambodže in Izraela se je v obravnavanem obdobju bistveno povečal in v OPP dosegel 1 368 ton oziroma 973 ton. |
| --- | --- |

(74)

Uvoz iz Vietnama se je v obravnavanem obdobju podvojil in v OPP dosegel približno 2 562 ton. Uvoz iz Tajske se je od leta 2011 bistveno zmanjšal (za 47 %), v OPP pa je dosegel 1 357 ton. Nazadnje, uvoz iz Kambodže in Izraela se je v obravnavanem obdobju bistveno povečal in v OPP dosegel 1 368 ton oziroma 973 ton.

4.4   Gospodarski položaj industrije Unije

4.4.1   Splošne opombe

| (75) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(75)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.

| (76) | Komisija je za analizo škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Makroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov iz zahtevka za pregled, ki se nanašajo na vse znane proizvajalce Unije. Mikroekonomske kazalnike pa je ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije in podatkov, ki se nanašajo na vzorčene proizvajalce Unije. Za oba sklopa podatkov je bilo ugotovljeno, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(76)

Komisija je za analizo škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Makroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov iz zahtevka za pregled, ki se nanašajo na vse znane proizvajalce Unije. Mikroekonomske kazalnike pa je ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije in podatkov, ki se nanašajo na vzorčene proizvajalce Unije. Za oba sklopa podatkov je bilo ugotovljeno, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije.

| (77) | Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlovanje, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga. |
| --- | --- |

(77)

Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlovanje, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga.

| (78) | Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala. Podatki, ki se nanašajo na mikroekonomske kazalnike, temeljijo le na preverjenih podatkih vzorčenih družb ali skupin družb. |
| --- | --- |

(78)

Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala. Podatki, ki se nanašajo na mikroekonomske kazalnike, temeljijo le na preverjenih podatkih vzorčenih družb ali skupin družb.

4.4.2   Makroekonomski kazalniki

4.4.2.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (79) | Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi:

  Preglednica 6


  Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti | 2011 | 2012 | 2013 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg proizvodnje (v tonah) | 53 797 | 54 951 | 54 572 | 48 868 |
| Indeks | 100 | 102 | 101 | 90 |
| Proizvodna zmogljivost (v tonah) | 184 220 | 164 220 | 164 220 | 164 220 |
| Indeks | 100 | 89 | 89 | 89 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 29 % | 33 % | 33 % | 29 % |
| Vir: Zahtevek. |

(79)

Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi:

Preglednica 6

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

2011

2012

2013

OPP

Obseg proizvodnje (v tonah)

53 797

54 951

54 572

48 868

Indeks

100

102

101

90

Proizvodna zmogljivost (v tonah)

184 220

164 220

164 220

164 220

Indeks

100

89

89

89

Izkoriščenost zmogljivosti

29 %

33 %

33 %

29 %

Vir: Zahtevek.

| (80) | Obseg proizvodnje je v obdobju 2011–2013 ostal razmeroma stabilen, v OPP pa se je zmanjšal za 10 % na 48 868 ton. |
| --- | --- |

(80)

Obseg proizvodnje je v obdobju 2011–2013 ostal razmeroma stabilen, v OPP pa se je zmanjšal za 10 % na 48 868 ton.

| (81) | Proizvodna zmogljivost proizvajalcev Unije je od leta 2012 ostala na ravni 164 220 ton po zmanjšanju za 11 % leta 2011. Sporočena zmogljivost iz zgornje preglednice je v skladu z običajno prakso te industrije in metodo, uporabljeno v prejšnjih preiskavah iz uvodne izjave 4, temeljila na teoretični največji zmogljivosti na podlagi treh izmen na dan, 6 dni na teden in 48 tednov na leto. Vendar industrija dejansko deluje na podlagi dveh izmen na dan, 5 dni na teden in 48 tednov na leto. Zato ni nujno, da sporočena zmogljivost natančno izraža dejansko zmogljivost v OPP. |
| --- | --- |

(81)

Proizvodna zmogljivost proizvajalcev Unije je od leta 2012 ostala na ravni 164 220 ton po zmanjšanju za 11 % leta 2011. Sporočena zmogljivost iz zgornje preglednice je v skladu z običajno prakso te industrije in metodo, uporabljeno v prejšnjih preiskavah iz uvodne izjave 4, temeljila na teoretični največji zmogljivosti na podlagi treh izmen na dan, 6 dni na teden in 48 tednov na leto. Vendar industrija dejansko deluje na podlagi dveh izmen na dan, 5 dni na teden in 48 tednov na leto. Zato ni nujno, da sporočena zmogljivost natančno izraža dejansko zmogljivost v OPP.

| (82) | Izkoriščenost zmogljivosti je v OPP ostala na nizki 29-odstotni ravni. V obravnavanem obdobju se je povečala ter leta 2012 in 2013 dosegla 33 %. To kaže na rahlo povečanje obsega proizvodnje v teh letih. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 81, je nizka raven izkoriščenosti zmogljivosti delno posledica metode, uporabljene za izračun skupne zmogljivosti. |
| --- | --- |

(82)

Izkoriščenost zmogljivosti je v OPP ostala na nizki 29-odstotni ravni. V obravnavanem obdobju se je povečala ter leta 2012 in 2013 dosegla 33 %. To kaže na rahlo povečanje obsega proizvodnje v teh letih. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 81, je nizka raven izkoriščenosti zmogljivosti delno posledica metode, uporabljene za izračun skupne zmogljivosti.

4.4.2.2   Obseg prodaje in tržni delež

| (83) | Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala, kot sledi:

  Preglednica 7


  Obseg prodaje in tržni delež | 2011 | 2012 | 2013 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje na trgu Unije (v tonah) | 44 030 | 40 399 | 40 797 | 37 121 |
| Indeks | 100 | 92 | 93 | 84 |
| Tržni delež | 76 % | 67 % | 67 % | 64 % |
| Vir: Zahtevek. |

(83)

Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala, kot sledi:

Preglednica 7

Obseg prodaje in tržni delež

2011

2012

2013

OPP

Obseg prodaje na trgu Unije (v tonah)

44 030

40 399

40 797

37 121

Indeks

100

92

93

84

Tržni delež

76 %

67 %

67 %

64 %

Vir: Zahtevek.

| (84) | Obseg prodaje na trgu Unije se je leta 2012 v primerjavi z obsegom prodaje iz leta 2011 zmanjšal za 8 %. Leta 2013 se je nekoliko povečal, v OPP pa se je spet zmanjšal in dosegel 37 121 ton, kar pomeni, da se je obseg prodaje v primerjavi z obsegom iz leta 2011 na splošno zmanjšal za 16 %. |
| --- | --- |

(84)

Obseg prodaje na trgu Unije se je leta 2012 v primerjavi z obsegom prodaje iz leta 2011 zmanjšal za 8 %. Leta 2013 se je nekoliko povečal, v OPP pa se je spet zmanjšal in dosegel 37 121 ton, kar pomeni, da se je obseg prodaje v primerjavi z obsegom iz leta 2011 na splošno zmanjšal za 16 %.

| (85) | Zaradi zmanjšanja prodaje industrije Unije se je njen tržni delež v obravnavanem obdobju zmanjšal za 12 odstotnih točk, in sicer s 76 % leta 2011 na 64 % v OPP. |
| --- | --- |

(85)

Zaradi zmanjšanja prodaje industrije Unije se je njen tržni delež v obravnavanem obdobju zmanjšal za 12 odstotnih točk, in sicer s 76 % leta 2011 na 64 % v OPP.

4.4.2.3   Zaposlenost in produktivnost

| (86) | Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi:

  Preglednica 8


  Zaposlenost in produktivnost | 2011 | 2012 | 2013 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih | 1 092 | 1 006 | 962 | 947 |
| Indeks | 100 | 92 | 88 | 86 |
| Produktivnost (enota/zaposlenega) | 49 | 55 | 57 | 52 |
| Indeks | 100 | 112 | 116 | 106 |
| Vir: Zahtevek. |

(86)

Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi:

Preglednica 8

Zaposlenost in produktivnost

2011

2012

2013

OPP

Število zaposlenih

1 092

1 006

962

947

Indeks

100

92

88

86

Produktivnost (enota/zaposlenega)

49

55

57

52

Indeks

100

112

116

106

Vir: Zahtevek.

| (87) | Število zaposlenih se je v obravnavanem obdobju postopoma zmanjšalo za 14 %, in sicer s 1 092 zaposlenih leta 2011 na 947 zaposlenih v OPP. Ker je proizvodnja leta 2012 in 2013 ostala nespremenjena, se je produktivnost delovne sile proizvajalcev Unije, merjena s proizvodnjo (v tonah) na zaposleno osebo na leto, v primerjavi z letom 2011 leta 2012 povečala za 12 %, leta 2013 pa za 16 %. Produktivnost se je v OPP zmanjšala zaradi zmanjšanja proizvodnje, vendar je bila za 6 % večja od produktivnosti iz leta 2011. |
| --- | --- |

(87)

Število zaposlenih se je v obravnavanem obdobju postopoma zmanjšalo za 14 %, in sicer s 1 092 zaposlenih leta 2011 na 947 zaposlenih v OPP. Ker je proizvodnja leta 2012 in 2013 ostala nespremenjena, se je produktivnost delovne sile proizvajalcev Unije, merjena s proizvodnjo (v tonah) na zaposleno osebo na leto, v primerjavi z letom 2011 leta 2012 povečala za 12 %, leta 2013 pa za 16 %. Produktivnost se je v OPP zmanjšala zaradi zmanjšanja proizvodnje, vendar je bila za 6 % večja od produktivnosti iz leta 2011.

4.4.3   Mikroekonomski kazalniki

4.4.3.1   Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene

| (88) | Tehtano povprečje prodajnih cen na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo, kot sledi:

  Preglednica 9


  Prodajne cene v Uniji in stroški na enoto | 2011 | 2012 | 2013 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji na celotnem trgu (v EUR/tono) | 2 774 | 2 902 | 2 808 | 2 892 |
| Indeks | 100 | 105 | 101 | 104 |
| Stroški proizvodnje na enoto (v EUR/tono) | 3 081 | 3 100 | 3 042 | 3 118 |
| Indeks | 100 | 101 | 99 | 101 |
| Vir: Preverjeni podatki vzorčenih družb. |

(88)

Tehtano povprečje prodajnih cen na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo, kot sledi:

Preglednica 9

Prodajne cene v Uniji in stroški na enoto

2011

2012

2013

OPP

Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji na celotnem trgu (v EUR/tono)

2 774

2 902

2 808

2 892

Indeks

100

105

101

104

Stroški proizvodnje na enoto (v EUR/tono)

3 081

3 100

3 042

3 118

Indeks

100

101

99

101

Vir: Preverjeni podatki vzorčenih družb.

| (89) | Prodajne cene v Uniji so ostale razmeroma stabilne in so kazale samo manjša nihanja. Tako so se leta 2012 povišale za 5 %, leta 2013 znižale za 4 %, v OPP pa spet povišale za 3 %. Cene so se v obravnavanem obdobju skupaj povišale za 4 %. Stroški proizvodnje na enoto so sledili enakemu gibanju, tj. leta 2012 so se najprej povišali, leta 2013 znižali, v OPP pa spet povišali. Vendar so bila ta nihanja majhna, in sicer med 1 in 2 %. Stroški proizvodnje na enoto so se v obravnavanem obdobju skupaj povišali za 1 %. Zato je nekoliko večje povišanje prodajnih cen v obravnavanem obdobju omogočilo izboljšanje dobičkonosnosti proizvajalcev Unije, ki je kljub temu ostala negativna v celotnem obravnavanem obdobju, kot je prikazano v uvodni izjavi 94. |
| --- | --- |

(89)

Prodajne cene v Uniji so ostale razmeroma stabilne in so kazale samo manjša nihanja. Tako so se leta 2012 povišale za 5 %, leta 2013 znižale za 4 %, v OPP pa spet povišale za 3 %. Cene so se v obravnavanem obdobju skupaj povišale za 4 %. Stroški proizvodnje na enoto so sledili enakemu gibanju, tj. leta 2012 so se najprej povišali, leta 2013 znižali, v OPP pa spet povišali. Vendar so bila ta nihanja majhna, in sicer med 1 in 2 %. Stroški proizvodnje na enoto so se v obravnavanem obdobju skupaj povišali za 1 %. Zato je nekoliko večje povišanje prodajnih cen v obravnavanem obdobju omogočilo izboljšanje dobičkonosnosti proizvajalcev Unije, ki je kljub temu ostala negativna v celotnem obravnavanem obdobju, kot je prikazano v uvodni izjavi 94.

4.4.3.2   Stroški dela

| (90) | Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi:

  Preglednica 10


  Povprečni stroški dela na zaposlenega | 2011 | 2012 | 2013 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR) | 53 347 | 54 409 | 55 868 | 55 715 |
| Indeks | 100 | 102 | 105 | 104 |
| Vir: Preverjeni podatki vzorčenih družb. |

(90)

Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi:

Preglednica 10

Povprečni stroški dela na zaposlenega

2011

2012

2013

OPP

Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR)

53 347

54 409

55 868

55 715

Indeks

100

102

105

104

Vir: Preverjeni podatki vzorčenih družb.

| (91) | Povprečni stroški dela na zaposlenega so se v obravnavanem obdobju počasi višali. Od leta 2011 do OPP so se povišali za 4 % na 55 715 EUR. Zmanjšanje osebja za 14 % v obravnavanem obdobju družbam ni prineslo takojšnjih prihrankov, saj so imele stroške zaradi prekinitve pogodb o zaposlitvi. |
| --- | --- |

(91)

Povprečni stroški dela na zaposlenega so se v obravnavanem obdobju počasi višali. Od leta 2011 do OPP so se povišali za 4 % na 55 715 EUR. Zmanjšanje osebja za 14 % v obravnavanem obdobju družbam ni prineslo takojšnjih prihrankov, saj so imele stroške zaradi prekinitve pogodb o zaposlitvi.

4.4.3.3   Zaloge

| (92) | Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi:

  Preglednica 11


  Zaloge | 2011 | 2012 | 2013 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge (v tonah) | 6 657 | 6 851 | 6 807 | 5 749 |
| Indeks | 100 | 103 | 102 | 86 |
| Končne zaloge kot delež proizvodnje | 22 % | 21 % | 29 % | 21 % |
| Vir: Preverjeni podatki vzorčenih družb. |

(92)

Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi:

Preglednica 11

Zaloge

2011

2012

2013

OPP

Končne zaloge (v tonah)

6 657

6 851

6 807

5 749

Indeks

100

103

102

86

Končne zaloge kot delež proizvodnje

22 %

21 %

29 %

21 %

Vir: Preverjeni podatki vzorčenih družb.

| (93) | Končne zaloge so se leta 2012 najprej nekoliko povečale, nato pa so se v obdobju 2012–2013 zmanjšale za 1 %, od leta 2013 do OPP pa za 16 %. Zaloge so se v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšale za 14 %. Končne zaloge so se v primerjavi z ravnjo proizvodnje od leta 2011 do OPP zmanjšale za eno odstotno točko. |
| --- | --- |

(93)

Končne zaloge so se leta 2012 najprej nekoliko povečale, nato pa so se v obdobju 2012–2013 zmanjšale za 1 %, od leta 2013 do OPP pa za 16 %. Zaloge so se v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšale za 14 %. Končne zaloge so se v primerjavi z ravnjo proizvodnje od leta 2011 do OPP zmanjšale za eno odstotno točko.

4.4.3.4   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

| (94) | Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi:

  Preglednica 12


  Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb | 2011 | 2012 | 2013 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (v % prihodka od prodaje) | – 11,2 % | – 5,5 % | – 8,3 % | – 9,1 % |
| Denarni tok (v EUR) | – 7 791 330 | – 518 192 | – 2 540 656 | – 1 790 761 |
| Indeks | 100 | 1 504 | 307 | 435 |
| Naložbe (v EUR) | 2 388 945 | 3 111 518 | 4 339 627 | 3 362 845 |
| Indeks | 100 | 130 | 182 | 141 |
| Donosnost naložb | – 21,4 % | – 18,8 % | – 13,6 % | – 15,3 % |
| Vir: Preverjeni podatki vzorčenih družb. |

(94)

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi:

Preglednica 12

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

2011

2012

2013

OPP

Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (v % prihodka od prodaje)

– 11,2 %

– 5,5 %

– 8,3 %

– 9,1 %

Denarni tok (v EUR)

– 7 791 330

– 518 192

– 2 540 656

– 1 790 761

Indeks

100

1 504

307

435

Naložbe (v EUR)

2 388 945

3 111 518

4 339 627

3 362 845

Indeks

100

130

182

141

Donosnost naložb

– 21,4 %

– 18,8 %

– 13,6 %

– 15,3 %

Vir: Preverjeni podatki vzorčenih družb.

| (95) | Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. |
| --- | --- |

(95)

Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje.

| (96) | Industrija Unije je v obravnavanem obdobju utrpela precejšnje izgube. Industrija je leta 2011 zabeležila – 11,2-odstotno izgubo, ki se je leta 2012 zmanjšala na – 5,5 %, leta 2013 in v OPP pa povečala na – 8,3 % oziroma – 9,1 %. |
| --- | --- |

(96)

Industrija Unije je v obravnavanem obdobju utrpela precejšnje izgube. Industrija je leta 2011 zabeležila – 11,2-odstotno izgubo, ki se je leta 2012 zmanjšala na – 5,5 %, leta 2013 in v OPP pa povečala na – 8,3 % oziroma – 9,1 %.

| (97) | Neto denarni tok je zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Denarni tok je v obravnavanem obdobju kljub izboljšanju, zlasti leta 2012, ostal negativen. |
| --- | --- |

(97)

Neto denarni tok je zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Denarni tok je v obravnavanem obdobju kljub izboljšanju, zlasti leta 2012, ostal negativen.

| (98) | Naložbe so se povečevale, namenjene pa so bile povečanju varnosti proizvodnega procesa, znižanju porabe energije ter povečanju konkurenčnosti in izboljšanju kakovosti pribora za cevi. Naložbe so se leta 2012 in 2013 povečale, v OPP pa so se zmanjšale. V primerjavi z letom 2011 so se naložbe leta 2012 povečale za 30 %, leta 2013 za 82 %, v OPP pa za 41 %. Vendar tako povečanje naložb ni prineslo pozitivne donosnosti naložb, ki je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. Donosnost naložb se je gibala od – 21,4 % leta 2011 do – 15,3 % v OPP. |
| --- | --- |

(98)

Naložbe so se povečevale, namenjene pa so bile povečanju varnosti proizvodnega procesa, znižanju porabe energije ter povečanju konkurenčnosti in izboljšanju kakovosti pribora za cevi. Naložbe so se leta 2012 in 2013 povečale, v OPP pa so se zmanjšale. V primerjavi z letom 2011 so se naložbe leta 2012 povečale za 30 %, leta 2013 za 82 %, v OPP pa za 41 %. Vendar tako povečanje naložb ni prineslo pozitivne donosnosti naložb, ki je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. Donosnost naložb se je gibala od – 21,4 % leta 2011 do – 15,3 % v OPP.

4.4.3.5   Višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga

| (99) | Stopnja dampinga, ugotovljena v preiskavi, je precej nad stopnjo de minimis. Višina dejanske stopnje dampinga glede na obseg in cene uvoza iz zadevne države znatno vpliva na industrijo Unije. |
| --- | --- |

(99)

Stopnja dampinga, ugotovljena v preiskavi, je precej nad stopnjo de minimis. Višina dejanske stopnje dampinga glede na obseg in cene uvoza iz zadevne države znatno vpliva na industrijo Unije.

| (100) | Industrija Unije je bila še vedno v fazi okrevanja od učinkov preteklega škodljivega dampinga, ki ga je povzročil uvoz pribora za cevi s poreklom iz Rusije, Turčije, Republike Koreje in Malezije. |
| --- | --- |

(100)

Industrija Unije je bila še vedno v fazi okrevanja od učinkov preteklega škodljivega dampinga, ki ga je povzročil uvoz pribora za cevi s poreklom iz Rusije, Turčije, Republike Koreje in Malezije.

4.5   Sklep o položaju industrije Unije

| (101) | Skoraj vsi glavni kazalniki škode so pokazali negativno gibanje. Obseg proizvodnje se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 9 %, proizvodna zmogljivost pa za 11 %. Industrija Unije je imela v celotnem obravnavanem obdobju precejšnje izgube. Čeprav so se izgube industrije Unije nekoliko zmanjšale, so v OPP dosegle – 9,1 %. Poleg tega je bil denarni tok industrije Unije v obravnavanem obdobju stalno negativen, zaposlenost pa se je zmanjšala za približno 11 %. Prodaja proizvajalcev Unije se je zmanjšala za 16 %, njihov tržni delež pa za 12 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(101)

Skoraj vsi glavni kazalniki škode so pokazali negativno gibanje. Obseg proizvodnje se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 9 %, proizvodna zmogljivost pa za 11 %. Industrija Unije je imela v celotnem obravnavanem obdobju precejšnje izgube. Čeprav so se izgube industrije Unije nekoliko zmanjšale, so v OPP dosegle – 9,1 %. Poleg tega je bil denarni tok industrije Unije v obravnavanem obdobju stalno negativen, zaposlenost pa se je zmanjšala za približno 11 %. Prodaja proizvajalcev Unije se je zmanjšala za 16 %, njihov tržni delež pa za 12 odstotnih točk.

| (102) | Zaloge so se v obravnavanem obdobju nekoliko izboljšale, saj so se zmanjšale za 14 %, naložbe pa so se povečale za 41 %. Vendar so bile te naložbe potrebne, med drugim zato, da so lahko proizvajalci Unije konkurirali na trgu. Taka rast sama po sebi ne izključuje obstoja škode in bi jo bilo treba obravnavati kot del tekočega postopka prestrukturiranja industrije Unije. |
| --- | --- |

(102)

Zaloge so se v obravnavanem obdobju nekoliko izboljšale, saj so se zmanjšale za 14 %, naložbe pa so se povečale za 41 %. Vendar so bile te naložbe potrebne, med drugim zato, da so lahko proizvajalci Unije konkurirali na trgu. Taka rast sama po sebi ne izključuje obstoja škode in bi jo bilo treba obravnavati kot del tekočega postopka prestrukturiranja industrije Unije.

| (103) | Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(103)

Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

5.   VERJETNOST NADALJEVANJA ŠKODE

5.1   Vpliv predvidenega obsega uvoza in učinki cen v primeru razveljavitve ukrepov

| (104) | Komisija je v uvodni izjavi 57 ugotovila, da bi razveljavitev ukrepov po vsej verjetnosti povzročila nadaljevanje dampinškega uvoza iz zadevne države. |
| --- | --- |

(104)

Komisija je v uvodni izjavi 57 ugotovila, da bi razveljavitev ukrepov po vsej verjetnosti povzročila nadaljevanje dampinškega uvoza iz zadevne države.

| (105) | Preiskava je pokazala, da je industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom utrpela znatno škodo, ki se je med drugim pokazala v zmanjšanju proizvodnje, obsega prodaje, tržnega deleža in zaposlenosti ter v stalnih prenizkih stopnjah dobička, kot je navedeno v uvodni izjavi 101. |
| --- | --- |

(105)

Preiskava je pokazala, da je industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom utrpela znatno škodo, ki se je med drugim pokazala v zmanjšanju proizvodnje, obsega prodaje, tržnega deleža in zaposlenosti ter v stalnih prenizkih stopnjah dobička, kot je navedeno v uvodni izjavi 101.

| (106) | Obseg uvoza iz Kitajske se je v obravnavanem obdobju kljub uvedenim visokim dajatvam znatno povečal, zato se je kitajski tržni delež podvojil (glej uvodno izjavo 65). Glede na znatne stopnje nelojalnega nižanja cen, ugotovljene v OPP, je cenovni pritisk na trgu Unije ostal zelo velik. |
| --- | --- |

(106)

Obseg uvoza iz Kitajske se je v obravnavanem obdobju kljub uvedenim visokim dajatvam znatno povečal, zato se je kitajski tržni delež podvojil (glej uvodno izjavo 65). Glede na znatne stopnje nelojalnega nižanja cen, ugotovljene v OPP, je cenovni pritisk na trgu Unije ostal zelo velik.

| (107) | Poleg tega je bila, kot je navedeno v uvodni izjavi 52, razpoložljiva prosta proizvodna zmogljivost na Kitajskem v obdobju preiskave v zvezi s pregledom skoraj trikrat večja od potrošnje Unije. Zato je verjetno, da bi v primeru razveljavitve ukrepov na trg Unije prodrle velike količine zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(107)

Poleg tega je bila, kot je navedeno v uvodni izjavi 52, razpoložljiva prosta proizvodna zmogljivost na Kitajskem v obdobju preiskave v zvezi s pregledom skoraj trikrat večja od potrošnje Unije. Zato je verjetno, da bi v primeru razveljavitve ukrepov na trg Unije prodrle velike količine zadevnega izdelka.

| (108) | Glede na preteklo in sedanje določanje cen proizvajalcev izvoznikov v zadevni državi se pričakuje, da se bo uvoz nadaljeval po dampinških cenah in da bo tako znatno nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije. Dampinški uvoz bi nedvomno negativno vplival na industrijo Unije. Povzročil bi še večji pritisk na cene industrije Unije in tako prispeval k nadaljnjemu poslabšanju finančnih rezultatov industrije Unije. Ta uvoz bi še naprej prevzemal tržni delež na trgu Unije na račun industrije Unije. Zaradi tega bi lahko industrija Unije dosegla celo manjšo izkoriščenost zmogljivosti, kar je eden od bistvenih elementov, ki prispevajo k negativnim rezultatom industrije Unije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(108)

Glede na preteklo in sedanje določanje cen proizvajalcev izvoznikov v zadevni državi se pričakuje, da se bo uvoz nadaljeval po dampinških cenah in da bo tako znatno nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije. Dampinški uvoz bi nedvomno negativno vplival na industrijo Unije. Povzročil bi še večji pritisk na cene industrije Unije in tako prispeval k nadaljnjemu poslabšanju finančnih rezultatov industrije Unije. Ta uvoz bi še naprej prevzemal tržni delež na trgu Unije na račun industrije Unije. Zaradi tega bi lahko industrija Unije dosegla celo manjšo izkoriščenost zmogljivosti, kar je eden od bistvenih elementov, ki prispevajo k negativnim rezultatom industrije Unije v obravnavanem obdobju.

| (109) | Komisija je zato sklenila, da bi razveljavitev veljavnih ukrepov najverjetneje povzročila nadaljevanje škode industriji Unije v smislu člena 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(109)

Komisija je zato sklenila, da bi razveljavitev veljavnih ukrepov najverjetneje povzročila nadaljevanje škode industriji Unije v smislu člena 11(2) osnovne uredbe.

6.   INTERES UNIJE

| (110) | Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali bi bila ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov zoper Kitajsko v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov. |
| --- | --- |

(110)

Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali bi bila ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov zoper Kitajsko v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov.

| (111) | Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo svoja stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(111)

Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo svoja stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe.

| (112) | Na podlagi tega se je proučilo, ali kljub sklepom o verjetnosti nadaljevanja dampinga in verjetnosti nadaljevanja škode obstajajo nujni razlogi, na podlagi katerih bi bilo mogoče skleniti, da ohranitev veljavnih ukrepov ni v interesu Unije. |
| --- | --- |

(112)

Na podlagi tega se je proučilo, ali kljub sklepom o verjetnosti nadaljevanja dampinga in verjetnosti nadaljevanja škode obstajajo nujni razlogi, na podlagi katerih bi bilo mogoče skleniti, da ohranitev veljavnih ukrepov ni v interesu Unije.

6.1   Interes industrije Unije

| (113) | Veljavni protidampinški ukrepi niso preprečili dampinškega uvoza na trg Unije, industrija Unije pa je v obravnavanem obdobju utrpela znatno škodo. |
| --- | --- |

(113)

Veljavni protidampinški ukrepi niso preprečili dampinškega uvoza na trg Unije, industrija Unije pa je v obravnavanem obdobju utrpela znatno škodo.

| (114) | Industrija Unije je dokazala, da je strukturno sposobna preživeti. Zaradi prizadevanj za racionalizacijo proizvodnega postopka ter povečanje konkurenčnosti in izboljšanje kakovosti se je produktivnost v OPP povečala (za 6 %), proizvodna zmogljivost pa zmanjšala (za 11 %). Ta prizadevanja so bila razvidna tudi iz naložb (glej uvodno izjavo 98). Nazadnje, dobičkonosna izvozna dejavnost industrije Unije se je razvijala pozitivno in dokazala, da je konkurenčna na trgih tretjih držav (izvoz vzorčenih proizvajalcev se je v obravnavanem obdobju povečal za 10 %). |
| --- | --- |

(114)

Industrija Unije je dokazala, da je strukturno sposobna preživeti. Zaradi prizadevanj za racionalizacijo proizvodnega postopka ter povečanje konkurenčnosti in izboljšanje kakovosti se je produktivnost v OPP povečala (za 6 %), proizvodna zmogljivost pa zmanjšala (za 11 %). Ta prizadevanja so bila razvidna tudi iz naložb (glej uvodno izjavo 98). Nazadnje, dobičkonosna izvozna dejavnost industrije Unije se je razvijala pozitivno in dokazala, da je konkurenčna na trgih tretjih držav (izvoz vzorčenih proizvajalcev se je v obravnavanem obdobju povečal za 10 %).

| (115) | Če bi ukrepi prenehali veljati, bi verjetni pritok velikih količin dampinškega uvoza iz zadevne države povzročil nadaljnje poslabšanje položaja industrije Unije. Ta pritok bi med drugim verjetno povzročil nadaljnjo izgubo tržnega deleža, znižanje prodajnih cen, zmanjšanje izkoriščenosti zmogljivosti in na splošno nadaljnje resno poslabšanje finančnega položaja industrije Unije. |
| --- | --- |

(115)

Če bi ukrepi prenehali veljati, bi verjetni pritok velikih količin dampinškega uvoza iz zadevne države povzročil nadaljnje poslabšanje položaja industrije Unije. Ta pritok bi med drugim verjetno povzročil nadaljnjo izgubo tržnega deleža, znižanje prodajnih cen, zmanjšanje izkoriščenosti zmogljivosti in na splošno nadaljnje resno poslabšanje finančnega položaja industrije Unije.

| (116) | Komisija je zato sklenila, da bi bila ohranitev protidampinških ukrepov zoper Kitajsko v interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(116)

Komisija je zato sklenila, da bi bila ohranitev protidampinških ukrepov zoper Kitajsko v interesu industrije Unije.

6.2   Interes nepovezanih uvoznikov in uporabnikov

| (117) | V sedanji preiskavi je sodelovalo dvanajst uvoznikov, vendar jih je samo šest poročalo o uvozu pribora za cevi iz zadevne države. Izbran je bil vzorec treh nepovezanih uvoznikov, ki so predstavljali 15 % celotnega uvoza iz Kitajske v OPP. Zadevni izdelek je v povprečju predstavljal samo približno 10 % celotne prodaje teh uvoznikov. Njihova poslovna dejavnost, povezana z zadevnim izdelkom, je bila dobičkonosna. Glede na navedeno veljavni ukrepi niso bistveno vplivali na preverjene uvoznike. |
| --- | --- |

(117)

V sedanji preiskavi je sodelovalo dvanajst uvoznikov, vendar jih je samo šest poročalo o uvozu pribora za cevi iz zadevne države. Izbran je bil vzorec treh nepovezanih uvoznikov, ki so predstavljali 15 % celotnega uvoza iz Kitajske v OPP. Zadevni izdelek je v povprečju predstavljal samo približno 10 % celotne prodaje teh uvoznikov. Njihova poslovna dejavnost, povezana z zadevnim izdelkom, je bila dobičkonosna. Glede na navedeno veljavni ukrepi niso bistveno vplivali na preverjene uvoznike.

| (118) | Preiskava je pokazala tudi, da so uvozniki še naprej uvažali znatne količine zadevnega izdelka in v obravnavanem obdobju celo povečali obseg uvoza. Zato ni verjetno, da bi podaljšanje veljavnosti ukrepov v prihodnosti povzročilo poslabšanje njihovega gospodarskega položaja. |
| --- | --- |

(118)

Preiskava je pokazala tudi, da so uvozniki še naprej uvažali znatne količine zadevnega izdelka in v obravnavanem obdobju celo povečali obseg uvoza. Zato ni verjetno, da bi podaljšanje veljavnosti ukrepov v prihodnosti povzročilo poslabšanje njihovega gospodarskega položaja.

| (119) | V sedanji preiskavi ni sodeloval ali se javil noben uporabnik. Zdi se, da njihovo pomanjkanje sodelovanja potrjuje ugotovitve iz prvotne preiskave, da pribor (fitingi) za cevi pomeni zelo majhen del njihovih celotnih proizvodnih stroškov in da zaradi veljavnih ukrepov očitno nikakor niso izgubili konkurenčnosti. |
| --- | --- |

(119)

V sedanji preiskavi ni sodeloval ali se javil noben uporabnik. Zdi se, da njihovo pomanjkanje sodelovanja potrjuje ugotovitve iz prvotne preiskave, da pribor (fitingi) za cevi pomeni zelo majhen del njihovih celotnih proizvodnih stroškov in da zaradi veljavnih ukrepov očitno nikakor niso izgubili konkurenčnosti.

6.3   Sklep o interesu Unije

| (120) | Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali podaljšanju veljavnih protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(120)

Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali podaljšanju veljavnih protidampinških ukrepov.

7.   PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (121) | Iz zgoraj navedenega izhaja, da bi bilo treba v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ohraniti protidampinške dajatve na uvoz nekaterega pribora (fitingov) za cevi s poreklom iz Kitajske. |
| --- | --- |

(121)

Iz zgoraj navedenega izhaja, da bi bilo treba v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ohraniti protidampinške dajatve na uvoz nekaterega pribora (fitingov) za cevi s poreklom iz Kitajske.

| (122) | Zato bi bilo treba ohraniti tudi razširitev ukrepov za zadevni izdelek s poreklom iz Kitajske na uvoz, poslan s Tajvana (14), iz Indonezije (15), s Šrilanke (16) in Filipinov (17), ki se prijavi kot izdelki s poreklom s Tajvana, iz Indonezije, s Šrilanke in Filipinov ali ne. |
| --- | --- |

(122)

Zato bi bilo treba ohraniti tudi razširitev ukrepov za zadevni izdelek s poreklom iz Kitajske na uvoz, poslan s Tajvana (14), iz Indonezije (15), s Šrilanke (16) in Filipinov (17), ki se prijavi kot izdelki s poreklom s Tajvana, iz Indonezije, s Šrilanke in Filipinov ali ne.

| (123) | Ta uredba je v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 15(1) osnovne uredbe – |
| --- | --- |

(123)

Ta uredba je v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 15(1) osnovne uredbe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz pribora (fitingov) za cevi (razen litega pribora (fitingov), prirobnic in pribora (fitingov) z navojem) iz železa ali jekla (razen nerjavnega jekla) z največjim zunanjim premerom do vključno 609,6 mm, ki se uporablja za čelno varjenje ali druge namene in je trenutno uvrščen pod oznake KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 in ex 7307 99 80 (oznake TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 in 7307998098) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

2.   Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo spodaj navedene družbe, je:

| Država | Družba | Stopnja dajatve (v %) | Dodatne oznake TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Kitajska | vse družbe | 58,6 | — |

Država

Družba

Stopnja dajatve (v %)

Dodatne oznake TARIC

Kitajska

vse družbe

58,6

—

3.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. oktobra 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 584/96 z dne 11. marca 1996 o uvedbi dokončnih protidampiških dajatev na uvoz nekaterega železnega ali jeklenega pribora (fitingov) za cevi s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Hrvaške in Tajske ter dokončnem pobiranju uvedenih začasnih dajatev (UL L 84, 3.4.1996, str. 1).

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 803/2009 z dne 27. avgusta 2009 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterega pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajske, in tistih, poslanih s Tajvana, ki se prijavijo kot izdelki s poreklom s Tajvana ali ne, in razveljavitvi izvzetja, odobrenega družbama Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. in Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. (UL L 233, 4.9.2009, str. 1).

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 964/2003 z dne 2. junija 2003 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev za uvoz določenega pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajske in tistih, poslanih s Tajvana, ki se prijavijo kot izdelki s poreklom s Tajvana ali ne (UL L 139, 6.6.2003, str. 1).

4

(5)  Uredba Sveta (ES) št. 2052/2004 z dne 22. novembra 2004 o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 964/2003 za uvoz pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla, poslanega iz Indonezije, ki se prijavijo kot izdelki s poreklom iz Indonezije ali ne (UL L 355, 1.12.2004, str. 4).

5

(6)  Uredba Sveta (ES) št. 2053/2004 z dne 22. novembra 2004 o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 964/2003 za uvoz določenega pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla, poslanega s Šrilanke, ki se prijavijo kot izdelki s poreklom s Šrilanke ali ne (UL L 355, 1.12.2004, str. 9).

6

(7)  Uredba Sveta (ES) št. 655/2006 z dne 27. aprila 2006 o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 964/2003 na uvoz pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla, poslanega s Filipinov, ne glede na to, ali je njegovo poreklo deklarirano na Filipinih ali ne (UL L 116, 29.4.2006, str. 1).

7

(8)  Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 78/2013 z dne 17. januarja 2013 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterega pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Rusije in Turčije (UL L 27, 29.1.2013, str. 1).

8

(9)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1283/2014 z dne 2. decembra 2014 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterega železnega ali jeklenega pribora (fitingov) za cevi s poreklom iz Republike Koreje in Malezije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 (UL L 347, 3.12.2014, str. 17).

9

(10)  UL C 297, 4.9.2014, str. 12.

10

(11)  UL C 366, 14.12.2013, str. 35.

11

(12)  UL C 295, 3.9.2014, str. 6.

12

(13)  Uredba Sveta (ES) št. 803/2009 z dne 27. avgusta 2009 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterega pribora (fitingov) za cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajske, in tistih, poslanih s Tajvana, ki se prijavijo kot izdelki s poreklom s Tajvana ali ne, in razveljavitvi izvzetja, odobrenega družbama Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. in Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. (UL L 233, 4.9.2009, str. 1).

13

(14)  Uredba (ES) št. 964/2003.

14

(15)  Uredba (ES) št. 2052/2004.

15

(16)  Uredba (ES) št. 2053/2004.

16

(17)  Uredba (ES) št. 655/2006.

17

---

| 28.10.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 282/32 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 282/32

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1935

z dne 27. oktobra 2015

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. oktobra 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 43,6 |
| MA | 95,1 |
| MK | 86,8 |
| TR | 112,1 |
| ZZ | 84,4 |
| 0707 00 05 | AL | 32,3 |
| TR | 112,1 |
| ZZ | 72,2 |
| 0709 93 10 | MA | 116,3 |
| TR | 144,3 |
| ZZ | 130,3 |
| 0805 50 10 | AR | 130,2 |
| TR | 107,0 |
| UY | 83,2 |
| ZA | 133,8 |
| ZZ | 113,6 |
| 0806 10 10 | BR | 251,7 |
| EG | 210,4 |
| LB | 234,5 |
| MK | 88,0 |
| PE | 75,0 |
| TR | 177,3 |
| ZZ | 172,8 |
| 0808 10 80 | AL | 23,1 |
| CL | 85,3 |
| NZ | 143,1 |
| ZA | 138,5 |
| ZZ | 97,5 |
| 0808 30 90 | TR | 135,8 |
| ZZ | 135,8 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

43,6

MA

95,1

MK

86,8

TR

112,1

ZZ

84,4

0707 00 05

AL

32,3

TR

112,1

ZZ

72,2

0709 93 10

MA

116,3

TR

144,3

ZZ

130,3

0805 50 10

AR

130,2

TR

107,0

UY

83,2

ZA

133,8

ZZ

113,6

0806 10 10

BR

251,7

EG

210,4

LB

234,5

MK

88,0

PE

75,0

TR

177,3

ZZ

172,8

0808 10 80

AL

23,1

CL

85,3

NZ

143,1

ZA

138,5

ZZ

97,5

0808 30 90

TR

135,8

ZZ

135,8

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 28.10.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 282/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 282/34

---

DELEGIRANI SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/1936

z dne 8. julija 2015

o veljavnih sistemih za ocenjevanje in preverjanje nespremenljivosti lastnosti prezračevalnih vodov in cevi v skladu z Uredbo (EU) št. 305/2011 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 305/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o določitvi usklajenih pogojev za trženje gradbenih proizvodov in razveljavitvi Direktive Sveta 89/106/EGS (1) ter zlasti člena 60(h) Uredbe;

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ocenjevanje in preverjanje nespremenljivosti lastnosti prezračevalnih vodov in cevi, namenjenih za prezračevanje, bi bilo treba izvajati v skladu s sistemi iz Priloge V k Uredbi (EU) št. 305/2011. |
| --- | --- |

(1)

Ocenjevanje in preverjanje nespremenljivosti lastnosti prezračevalnih vodov in cevi, namenjenih za prezračevanje, bi bilo treba izvajati v skladu s sistemi iz Priloge V k Uredbi (EU) št. 305/2011.

| (2) | Zato je treba določiti, kateri sistemi ocenjevanja in preverjanja nespremenljivosti lastnosti se lahko uporabljajo za prezračevalne vode in cevi, namenjene za prezračevanje. To naj bi proizvajalcem omogočilo učinkovitejši dostop do notranjega trga, s čimer bi lahko prispevali k večji konkurenčnosti gradbene industrije kot celote. |
| --- | --- |

(2)

Zato je treba določiti, kateri sistemi ocenjevanja in preverjanja nespremenljivosti lastnosti se lahko uporabljajo za prezračevalne vode in cevi, namenjene za prezračevanje. To naj bi proizvajalcem omogočilo učinkovitejši dostop do notranjega trga, s čimer bi lahko prispevali k večji konkurenčnosti gradbene industrije kot celote.

| (3) | Ta sklep bi se moral uporabljati samo za proizvode, ki ne spadajo na področje uporabe drugih ustreznih pravnih aktov Unije. Zato se ne bi smel uporabljati za vode in cevi, ki se uporabljajo za nepremične protipožarne sisteme, saj so ti že zajeti v Odločbi Komisije 96/577/ES (2) in Odločbi Komisije 1999/472/ES (3) – |
| --- | --- |

(3)

Ta sklep bi se moral uporabljati samo za proizvode, ki ne spadajo na področje uporabe drugih ustreznih pravnih aktov Unije. Zato se ne bi smel uporabljati za vode in cevi, ki se uporabljajo za nepremične protipožarne sisteme, saj so ti že zajeti v Odločbi Komisije 96/577/ES (2) in Odločbi Komisije 1999/472/ES (3) –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Ta sklep se uporablja za prezračevalne vode in cevi, namenjene za prezračevanje v gradbenih objektih, kakor je določeno v Prilogi I.

Člen 2

Ocenjevanje in preverjanje nespremenljivosti lastnosti proizvodov iz člena 1 se opravi glede na njihove bistvene značilnosti v skladu s sistemi iz Priloge II.

Člen 3

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 8. julija 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 88, 4.4.2011, str. 5.

1

(2)  Odločba Komisije 96/577/ES z dne 24. junija 1996 o postopkih potrjevanja skladnosti gradbenih proizvodov v skladu s členom 20(2) Direktive Sveta 89/106/EGS v zvezi z vgrajenimi protipožarnimi sistemi (UL L 254, 8.10.1996, str. 44).

2

(3)  Odločba Komisije 1999/472/ES z dne 1. julija 1999 o postopkih potrjevanja skladnosti gradbenih proizvodov v skladu s členom 20(2) Direktive Sveta št. 89/106/EGS v zvezi s cevmi, rezervoarji in pomožnimi proizvodi, ki niso v stiku s pitno vodo (UL L 184, 17.7.1999, str. 42).

3

---

PRILOGA I

ZAJETI PROIZVODI

Ta sklep se uporablja za:

| 1. | prezračevalne vode in cevi, namenjene za prezračevanje v gradbenih objektih. |
| --- | --- |

1.

prezračevalne vode in cevi, namenjene za prezračevanje v gradbenih objektih.

---

PRILOGA II

SISTEMI OCENJEVANJA IN PREVERJANJA NESPREMENLJIVOSTI LASTNOSTI

Za proizvode, ki jih zajema ta sklep, se ob upoštevanju njihovih bistvenih značilnosti sistemi za ocenjevanje in preverjanje nespremenljivosti lastnosti uporabljajo, kot sledi:

Tabela 1

Za vse bistvene značilnosti, razen požarne odpornosti

| Proizvodi | Bistvene značilnosti | Veljavni sistem za ocenjevanje in preverjanje nespremenljivosti lastnosti iz Priloge V k Uredbi (EU) št. 305/2011 |
| --- | --- | --- |
| Prezračevalni vodi in cevi, namenjeni za prezračevanje v gradbenih objektih | Za vse bistvene značilnosti, razen požarne odpornosti | 3 |

Proizvodi

Bistvene značilnosti

Veljavni sistem za ocenjevanje in preverjanje nespremenljivosti lastnosti iz Priloge V k Uredbi (EU) št. 305/2011

Prezračevalni vodi in cevi, namenjeni za prezračevanje v gradbenih objektih

Za vse bistvene značilnosti, razen požarne odpornosti

3

Tabela 2

Samo za požarno odpornost

Za vse proizvode iz prvega stolpca tabele 1 se sistemi za ocenjevanje in preverjanje nespremenljivosti lastnosti določijo glede na njihove poddružine, kot sledi:

| Poddružine proizvodov | Veljavni sistem za ocenjevanje in preverjanje nespremenljivosti lastnosti iz Priloge V k Uredbi (EU) št. 305/2011 |
| --- | --- |
| Proizvodi, katerih jasno ugotovljena stopnja v proizvodnem procesu ima za posledico izboljšanje lastnosti glede požarne odpornosti (npr. dodajanje zaščitnih sredstev proti požaru ali omejevanje organskih snovi) | 1 |
| Proizvodi, za katere obstaja veljavna evropska pravna podlaga za klasifikacijo njihovih lastnosti glede požarne odpornosti brez preskušanja | 4 |
| Proizvodi, ki ne spadajo v poddružini iz vrstic 1 in 2 | 3 |

Poddružine proizvodov

Veljavni sistem za ocenjevanje in preverjanje nespremenljivosti lastnosti iz Priloge V k Uredbi (EU) št. 305/2011

Proizvodi, katerih jasno ugotovljena stopnja v proizvodnem procesu ima za posledico izboljšanje lastnosti glede požarne odpornosti (npr. dodajanje zaščitnih sredstev proti požaru ali omejevanje organskih snovi)

1

Proizvodi, za katere obstaja veljavna evropska pravna podlaga za klasifikacijo njihovih lastnosti glede požarne odpornosti brez preskušanja

4

Proizvodi, ki ne spadajo v poddružini iz vrstic 1 in 2

3

---

| 28.10.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 282/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 282/37

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/1937

z dne 21. oktobra 2015

o vzpostavitvi neodvisnega svetovalnega Evropskega fiskalnega odbora

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pakt za stabilnost in rast je namenjen zagotovitvi proračunske discipline po vsej Uniji ter določa okvir za preprečevanje in odpravljanje čezmernih javnofinančnih primanjkljajev, medtem ko se okrepljeno nadzorovanje proračunskih politik uporablja za države članice, katerih valuta je euro. |
| --- | --- |

(1)

Pakt za stabilnost in rast je namenjen zagotovitvi proračunske discipline po vsej Uniji ter določa okvir za preprečevanje in odpravljanje čezmernih javnofinančnih primanjkljajev, medtem ko se okrepljeno nadzorovanje proračunskih politik uporablja za države članice, katerih valuta je euro.

| (2) | Ustrezne pristojnosti, podeljene Komisiji in Svetu glede okvira večstranskega nadzora, izhajajo iz Pogodb in sekundarne zakonodaje Unije. |
| --- | --- |

(2)

Ustrezne pristojnosti, podeljene Komisiji in Svetu glede okvira večstranskega nadzora, izhajajo iz Pogodb in sekundarne zakonodaje Unije.

| (3) | Poročilo petih predsednikov o dokončnem oblikovanju evropske ekonomske in monetarne unije predlaga okrepitev sedanjega okvira ekonomskega upravljanja z vzpostavitvijo svetovalnega Evropskega fiskalnega odbora. Odbor naj bi v svetovalni vlogi prispeval k izvajanju nalog Komisije v okviru večstranskega nadzora v euroobmočju. Navedeno ne posega v pristojnosti Komisije, določene v Pogodbi. |
| --- | --- |

(3)

Poročilo petih predsednikov o dokončnem oblikovanju evropske ekonomske in monetarne unije predlaga okrepitev sedanjega okvira ekonomskega upravljanja z vzpostavitvijo svetovalnega Evropskega fiskalnega odbora. Odbor naj bi v svetovalni vlogi prispeval k izvajanju nalog Komisije v okviru večstranskega nadzora v euroobmočju. Navedeno ne posega v pristojnosti Komisije, določene v Pogodbi.

| (4) | Odbor bi moral Komisiji zagotavljati oceno izvajanja fiskalnega okvira Unije, zlasti v zvezi s horizontalno usklajenostjo odločitev in izvajanja proračunskega nadzora, primeri posebno resnega nespoštovanja pravil ter ustreznostjo dejanske fiskalne naravnanosti na ravni euroobmočja in na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

(4)

Odbor bi moral Komisiji zagotavljati oceno izvajanja fiskalnega okvira Unije, zlasti v zvezi s horizontalno usklajenostjo odločitev in izvajanja proračunskega nadzora, primeri posebno resnega nespoštovanja pravil ter ustreznostjo dejanske fiskalne naravnanosti na ravni euroobmočja in na nacionalni ravni.

| (5) | Pakt za stabilnost in rast je osredotočen na nacionalne proračune in ne določa skupne fiskalne naravnanosti, zato bi moral odbor prispevati tudi k bolj informirani razpravi znotraj Komisije o splošnem vplivu proračunskih politik na ravni euroobmočja in na nacionalni ravni, da se doseže ustrezna fiskalna naravnanost v euroobmočju, in sicer v skladu s pravili Pakta za stabilnost in rast. |
| --- | --- |

(5)

Pakt za stabilnost in rast je osredotočen na nacionalne proračune in ne določa skupne fiskalne naravnanosti, zato bi moral odbor prispevati tudi k bolj informirani razpravi znotraj Komisije o splošnem vplivu proračunskih politik na ravni euroobmočja in na nacionalni ravni, da se doseže ustrezna fiskalna naravnanost v euroobmočju, in sicer v skladu s pravili Pakta za stabilnost in rast.

| (6) | Evropski fiskalni odbor bi moral izvajati svoje naloge samostojno, svoja mnenja pa pripravljati neodvisno od kakršne koli nacionalne ali evropske institucije, organa, urada ali agencije. Njegov sekretariat bi moral biti upravno del Generalnega sekretariata Komisije – |
| --- | --- |

(6)

Evropski fiskalni odbor bi moral izvajati svoje naloge samostojno, svoja mnenja pa pripravljati neodvisno od kakršne koli nacionalne ali evropske institucije, organa, urada ali agencije. Njegov sekretariat bi moral biti upravno del Generalnega sekretariata Komisije –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Vzpostavitev

Vzpostavi se neodvisni Evropski fiskalni odbor (v nadaljnjem besedilu: odbor).

Člen 2

Namen delovanja in naloge

1.   Odbor v svetovalni vlogi prispeva k izvajanju nalog Komisije v okviru večstranskega fiskalnega nadzora v skladu s členi 121, 126 in 136 PDEU v delu, ki zadeva euroobmočje.

2.   Za namene odstavka 1 odbor opravlja naslednje naloge:

| (a) | odbor Komisiji zagotavlja oceno izvajanja fiskalnega okvira Unije, zlasti v zvezi s horizontalno usklajenostjo odločitev in izvajanja proračunskega nadzora, primeri posebno resnega nespoštovanja pravil ter ustreznostjo dejanske fiskalne naravnanosti na ravni euroobmočja in na nacionalni ravni. V tej oceni lahko odbor poda tudi predloge za nadaljnji razvoj fiskalnega okvira Unije; |
| --- | --- |

(a)

odbor Komisiji zagotavlja oceno izvajanja fiskalnega okvira Unije, zlasti v zvezi s horizontalno usklajenostjo odločitev in izvajanja proračunskega nadzora, primeri posebno resnega nespoštovanja pravil ter ustreznostjo dejanske fiskalne naravnanosti na ravni euroobmočja in na nacionalni ravni. V tej oceni lahko odbor poda tudi predloge za nadaljnji razvoj fiskalnega okvira Unije;

| (b) | odbor na podlagi ekonomske presoje Komisiji svetuje glede prihodnje fiskalne naravnanosti, ki je primerna za euroobmočje kot celoto. Komisiji lahko svetuje tudi glede ustreznih nacionalnih fiskalnih naravnanosti, ki so skladne z njegovim svetovalnim mnenjem glede skupne fiskalne naravnanosti euroobmočja, in sicer v skladu s pravili Pakta za stabilnost in rast. Če odbor ugotovi tveganja, ki ogrožajo pravilno delovanje ekonomske in monetarne unije, svojemu svetovalnemu mnenju priloži posebno oceno možnih ukrepov, ki so na voljo v okviru Pakta za stabilnost in rast. |
| --- | --- |

(b)

odbor na podlagi ekonomske presoje Komisiji svetuje glede prihodnje fiskalne naravnanosti, ki je primerna za euroobmočje kot celoto. Komisiji lahko svetuje tudi glede ustreznih nacionalnih fiskalnih naravnanosti, ki so skladne z njegovim svetovalnim mnenjem glede skupne fiskalne naravnanosti euroobmočja, in sicer v skladu s pravili Pakta za stabilnost in rast. Če odbor ugotovi tveganja, ki ogrožajo pravilno delovanje ekonomske in monetarne unije, svojemu svetovalnemu mnenju priloži posebno oceno možnih ukrepov, ki so na voljo v okviru Pakta za stabilnost in rast.

| (c) | Odbor sodeluje z nacionalnimi fiskalnimi sveti v skladu s členom 6(1)(b) Direktive Sveta 2011/85/EU (1). Sodelovanje odbora in nacionalnih fiskalnih svetov je namenjeno zlasti izmenjavi dobrih praks in spodbujanju skupnega razumevanja zadev, povezanih s fiskalnim okvirom Unije. |
| --- | --- |

(c)

Odbor sodeluje z nacionalnimi fiskalnimi sveti v skladu s členom 6(1)(b) Direktive Sveta 2011/85/EU (1). Sodelovanje odbora in nacionalnih fiskalnih svetov je namenjeno zlasti izmenjavi dobrih praks in spodbujanju skupnega razumevanja zadev, povezanih s fiskalnim okvirom Unije.

| (d) | Na zahtevo predsednika Komisije odbor zagotovi ad hoc mnenje. |
| --- | --- |

(d)

Na zahtevo predsednika Komisije odbor zagotovi ad hoc mnenje.

Člen 3

Sestava

1.   Odbor sestavljajo predsednik in štirje člani.

2.   Predsednik je odgovoren za nadzorovanje izvajanja odboru zaupanih nalog in zagotavljanje njegovega pravilnega delovanja. Predsednik skliče sestanke odbora in jim predseduje. Predsednika in enega člana imenuje Komisija na predlog predsednika Komisije po posvetovanju s podpredsednikom za euro in socialni dialog ter komisarjem za gospodarske in finančne zadeve, obdavčenje in carino. Ostale tri člane imenuje Komisija na predlog predsednika Komisije po posvetovanju z nacionalnimi fiskalnimi sveti, Evropsko centralno banko in delovno skupino Euroskupine. Za vse člane odbora, vključno s predsednikom, velja politika enakih možnosti.

3.   Predsednik in člani odbora so ugledni mednarodni strokovnjaki, imenovani na podlagi dosežkov, sposobnosti, poznavanja makroekonomije in javnih financ ter izkušenj na področju fiskalne politike in upravljanja proračuna.

4.   Člani odbora so imenovani za obdobje treh let, ki se lahko enkrat podaljša.

5.   Predsednik in člani odbora so imenovani kot posebni svetovalci, njihov status in plačilo pa sta opredeljena v skladu s členi 5, 123 in 124 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije.

6.   Potne stroške in dnevnice predsednika in članov povrne Komisija v skladu s svojimi veljavnimi predpisi. Navedeni stroški se povrnejo v mejah razpoložljivih odobrenih sredstev, dodeljenih v okviru letnega postopka dodelitve sredstev.

7.   Odboru pomaga sekretariat, ki ga sestavljajo vodja sekretariata in uslužbenci, dodeljeni za zagotavljanje podpore odboru. Sekretariat je za upravne namene del Generalnega sekretariata in je odgovoren za naslednje dejavnosti:

| (a) | pomaga pri postopku odločanja odbora, tako da pripravlja sestanke odbora, pregleduje dokumente, ki se bodo obravnavali, in spremlja napredovanje dela glede na prednostne naloge, ki jih je določil odbor; |
| --- | --- |

(a)

pomaga pri postopku odločanja odbora, tako da pripravlja sestanke odbora, pregleduje dokumente, ki se bodo obravnavali, in spremlja napredovanje dela glede na prednostne naloge, ki jih je določil odbor;

| (b) | pod vodstvom predsednika odboru zagotavlja visoko kakovostno analitično, statistično, upravno in logistično podporo; |
| --- | --- |

(b)

pod vodstvom predsednika odboru zagotavlja visoko kakovostno analitično, statistično, upravno in logistično podporo;

| (c) | zagotavlja potrebno sodelovanje z nacionalnimi fiskalnimi sveti v podporo namenu delovanja in nalogam odbora v skladu s členom 2. |
| --- | --- |

(c)

zagotavlja potrebno sodelovanje z nacionalnimi fiskalnimi sveti v podporo namenu delovanja in nalogam odbora v skladu s členom 2.

8.   Funkcijo vodje sekretariata opravlja glavni ekonomski analitik, vzpostavljen s Sklepom C(2015) 2665. Njegove naloge vključujejo pripravo vzpostavitve odbora. Drugi člani sekretariata so uradniki, začasni uslužbenci, pogodbeni uslužbenci in napoteni nacionalni strokovnjaki, ki jih izbere vodja sekretariata v soglasju s predsednikom. Vsi člani sekretariata so izbrani na podlagi visoke ravni usposobljenosti in izkušenj na področjih, ki so pomembna za dejavnosti odbora, ter so dodeljeni ali napoteni.

Člen 4

Neodvisnost

1.   Člani odbora pri izvajanju svojih nalog delujejo neodvisno ter ne zahtevajo in ne sprejemajo navodil institucij ali organov Unije, vlad držav članic ali drugih javnih ali zasebnih organov. Člani sekretariata sprejemajo navodila samo od odbora.

2.   Člani odbora razkrijejo vsako morebitno navzkrižje interesov v zvezi z določeno oceno ali mnenjem predsedniku, ki ustrezno ukrepa in lahko odloči, da zadevni član ne sodeluje pri pripravi in sprejetju zadevne ocene ali mnenja. Kar zadeva predsednika, o vsaki taki težavi odloči odbor.

Člen 5

Delovanje

1.   Odbor sprejme svetovalno mnenje samo, če so navzoči vsaj trije člani, vključno s predsednikom. Odbor si prizadeva svetovalna mnenja v največji možni meri sprejemati soglasno. Če soglasja ni mogoče doseči, odbor odloči z navadno večino članov, prisotnih na sestanku, vključno s predsednikom, pri čemer se vzdržani glasovi ne štejejo kot oddani. V primeru neodločenega izida je odločilen glas predsednika.

2.   Odbor sprejme svoj poslovnik.

3.   Odbor deluje v skladu s svojim poslovnikom. Sestanki odbora niso odprti za javnost.

4.   Odbor in ustrezne službe Komisije sklenejo memorandum o soglasju, ki določa praktične podrobnosti o obsegu in načinih sodelovanja, zlasti dostop do ustreznih informacij.

Člen 6

Preglednost

Odbor objavi letno poročilo o svojih dejavnostih, ki vsebuje povzetke svetovalnih mnenj in ocen, predloženih Komisiji.

Člen 7

Končne določbe

Ta sklep začne učinkovati s 1. novembrom 2015.

V Bruslju, 21. oktobra 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Direktiva Sveta 2011/85/EU z dne 8. novembra 2011 o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic (UL L 306, 23.11.2011, str. 41).

1

---

SMERNICE

| 28.10.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 282/41 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 282/41

---

SMERNICA EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2015/1938

z dne 27. avgusta 2015

o spremembah Smernice Evropske centralne banke (EU) 2015/510 o izvajanju okvira denarne politike Eurosistema (ECB/2015/27)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prve alinee člena 127(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti prve alinee člena 3.1, členov 9.2, 12.1, 14.3 in 18.2 in prvega odstavka člena 20 Statuta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Enotna denarna politika zahteva opredelitev orodij, instrumentov in postopkov, ki jih uporablja Eurosistem, ki ga sestavljajo Evropska centralna banka (ECB) in nacionalne centralne banke tistih držav članic, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: NCB), da bi se ta politika izvajala na enoten način v vseh državah članicah, katerih valuta je euro. |
| --- | --- |

(1)

Enotna denarna politika zahteva opredelitev orodij, instrumentov in postopkov, ki jih uporablja Eurosistem, ki ga sestavljajo Evropska centralna banka (ECB) in nacionalne centralne banke tistih držav članic, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: NCB), da bi se ta politika izvajala na enoten način v vseh državah članicah, katerih valuta je euro.

| (2) | Izvajanje okvira denarne politike Eurosistema bi moralo zagotoviti, da lahko sodeluje širok krog nasprotnih strank na podlagi enotnih kriterijev primernosti. Ti kriteriji so določeni s ciljem, da se zagotovi enaka obravnava nasprotnih strank v vseh državah članicah, katerih valuta je euro, in da nasprotne stranke izpolnjujejo določene bonitetne in operativne zahteve. |
| --- | --- |

(2)

Izvajanje okvira denarne politike Eurosistema bi moralo zagotoviti, da lahko sodeluje širok krog nasprotnih strank na podlagi enotnih kriterijev primernosti. Ti kriteriji so določeni s ciljem, da se zagotovi enaka obravnava nasprotnih strank v vseh državah članicah, katerih valuta je euro, in da nasprotne stranke izpolnjujejo določene bonitetne in operativne zahteve.

| (3) | Svet ECB je zaradi nedavne spremembe zakonodaje v zvezi z izvajanjem bančne unije odločil, da natančneje opredeli pravila, ki se uporabljajo za nasprotne stranke pri operacijah denarne politike Eurosistema. |
| --- | --- |

(3)

Svet ECB je zaradi nedavne spremembe zakonodaje v zvezi z izvajanjem bančne unije odločil, da natančneje opredeli pravila, ki se uporabljajo za nasprotne stranke pri operacijah denarne politike Eurosistema.

| (4) | Svet ECB je odločil, da v okvir zavarovanj Eurosistema uvede novo kategorijo primernega netržnega finančnega premoženja, in sicer netržne dolžniške instrumente, zavarovane s primernimi bančnimi posojili. |
| --- | --- |

(4)

Svet ECB je odločil, da v okvir zavarovanj Eurosistema uvede novo kategorijo primernega netržnega finančnega premoženja, in sicer netržne dolžniške instrumente, zavarovane s primernimi bančnimi posojili.

| (5) | Zato je treba Smernico ECB/2014/60 (1) ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Zato je treba Smernico ECB/2014/60 (1) ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO SMERNICO:

Člen 1

Smernica ECB/2014/60 se spremeni:

| 1. | naslov Smernice ECB/2014/60 se nadomesti z naslednjim:
  „Smernica Evropske centralne banke (EU) 2015/510 z dne 19. decembra 2014 o izvajanju okvira denarne politike Eurosistema (Smernica o splošni dokumentaciji) (ECB/2014/60)“; |
| --- | --- |

1.

naslov Smernice ECB/2014/60 se nadomesti z naslednjim:

„Smernica Evropske centralne banke (EU) 2015/510 z dne 19. decembra 2014 o izvajanju okvira denarne politike Eurosistema (Smernica o splošni dokumentaciji) (ECB/2014/60)“;

| 2. | v členu 2 se točka 10 nadomesti z naslednjim:






  „(10) | ‚pristojni organ‘ pomeni javni organ ali telo, ki je v skladu z nacionalnim pravom uradno priznan in pooblaščen za nadzor institucij kot del sistema nadzora v zadevni državi članici, vključno z ECB v zvezi z nalogami, ki so nanjo prenesene z Uredbo Sveta (EU) št. 1024/2013 (2); |
| --- | --- | --- |

2.

v členu 2 se točka 10 nadomesti z naslednjim:

„(10)

‚pristojni organ‘ pomeni javni organ ali telo, ki je v skladu z nacionalnim pravom uradno priznan in pooblaščen za nadzor institucij kot del sistema nadzora v zadevni državi članici, vključno z ECB v zvezi z nalogami, ki so nanjo prenesene z Uredbo Sveta (EU) št. 1024/2013 (2);

(2)  Uredba Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (UL L 287, 29.10.2013, str. 63).“;"

| 3. | v členu 2 se točka 23 nadomesti z naslednjim:






  „(23) | ‚domača uporaba‘ pomeni, da nasprotna stranka, ustanovljena v državi članici, katere valuta je euro, kot zavarovanje predloži:






  (a) | tržno finančno premoženje, ki je izdano in se hrani v državi članici domače NCB; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

v členu 2 se točka 23 nadomesti z naslednjim:

„(23)

‚domača uporaba‘ pomeni, da nasprotna stranka, ustanovljena v državi članici, katere valuta je euro, kot zavarovanje predloži:

(a)

tržno finančno premoženje, ki je izdano in se hrani v državi članici domače NCB;

| (b) | bančna posojila, pri čemer posojilno pogodbo ureja pravo države članice domače NCB; |
| --- | --- |

(b)

bančna posojila, pri čemer posojilno pogodbo ureja pravo države članice domače NCB;

| (c) | hipotekarne dolžniške instrumente, ki jih izdajo subjekti, ustanovljeni v državi članici domače NCB; |
| --- | --- |

(c)

hipotekarne dolžniške instrumente, ki jih izdajo subjekti, ustanovljeni v državi članici domače NCB;

| (d) | netržne dolžniške instrumente, zavarovane s primernimi bančnimi posojili, ki so izdani in se hranijo v državi članici domače NCB;“; |
| --- | --- |

(d)

netržne dolžniške instrumente, zavarovane s primernimi bančnimi posojili, ki so izdani in se hranijo v državi članici domače NCB;“;

| 4. | v členu 2 se vstavi naslednja točka 42a:






  „(42a) | ‚dokapitalizacija s stvarnimi vložki v obliki državnih dolžniških instrumentov‘ pomeni kakršno koli povečanje vpisanega kapitala kreditne institucije, pri čemer se celotni vložek ali njegov del kreditni instituciji zagotovi neposredno z dolžniškimi instrumenti države ali javnega sektorja, ki jih izda država ali subjekt javnega sektorja, ki kreditni instituciji zagotavlja svež kapital;“; |
| --- | --- | --- |

4.

v členu 2 se vstavi naslednja točka 42a:

„(42a)

‚dokapitalizacija s stvarnimi vložki v obliki državnih dolžniških instrumentov‘ pomeni kakršno koli povečanje vpisanega kapitala kreditne institucije, pri čemer se celotni vložek ali njegov del kreditni instituciji zagotovi neposredno z dolžniškimi instrumenti države ali javnega sektorja, ki jih izda država ali subjekt javnega sektorja, ki kreditni instituciji zagotavlja svež kapital;“;

| 5. | v členu 2 se točka 70 nadomesti z naslednjim:






  „(70) | ‚netržno finančno premoženje‘ pomeni katero koli naslednje finančno premoženje: vezane depozite, bančna posojila, hipotekarne dolžniške instrumente in netržne dolžniške instrumente, zavarovane s primernimi bančnimi posojili;“; |
| --- | --- | --- |

5.

v členu 2 se točka 70 nadomesti z naslednjim:

„(70)

‚netržno finančno premoženje‘ pomeni katero koli naslednje finančno premoženje: vezane depozite, bančna posojila, hipotekarne dolžniške instrumente in netržne dolžniške instrumente, zavarovane s primernimi bančnimi posojili;“;

| 6. | v členu 2 se vstavi naslednja točka 70a:






  „(70a) | ‚netržni dolžniški instrumenti, zavarovani s primernimi bančnimi posojili‘ pomenijo dolžniške instrumente:






  (a) | ki so neposredno ali posredno zavarovani z bančnimi posojili, ki ustrezajo vsem kriterijem primernosti Eurosistema za bančna posojila v skladu z oddelkom 1 poglavja 1 naslova III v delu 4, ob upoštevanju določb člena 107f; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

v členu 2 se vstavi naslednja točka 70a:

„(70a)

‚netržni dolžniški instrumenti, zavarovani s primernimi bančnimi posojili‘ pomenijo dolžniške instrumente:

(a)

ki so neposredno ali posredno zavarovani z bančnimi posojili, ki ustrezajo vsem kriterijem primernosti Eurosistema za bančna posojila v skladu z oddelkom 1 poglavja 1 naslova III v delu 4, ob upoštevanju določb člena 107f;

| (b) | ki nudijo dvojno zavarovanje: (i) s strani kreditne institucije, ki je originator bančnih posojil, ki služijo kot zavarovanje, in (ii) z dinamičnim kritnim skladom bančnih posojil iz točke (a), ki služijo kot zavarovanje; |
| --- | --- |

(b)

ki nudijo dvojno zavarovanje: (i) s strani kreditne institucije, ki je originator bančnih posojil, ki služijo kot zavarovanje, in (ii) z dinamičnim kritnim skladom bančnih posojil iz točke (a), ki služijo kot zavarovanje;

| (c) | pri katerih ni nobenega tranširanja tveganj;“; |
| --- | --- |

(c)

pri katerih ni nobenega tranširanja tveganj;“;

| 7. | člen 8(3) se nadomesti z naslednjim:
  „3.   ECB lahko izvaja operacije finega uravnavanja na kateri koli delovni dan Eurosistema z namenom uravnavanja likvidnostnih neravnovesij v obdobju izpolnjevanja obveznih rezerv. Če trgovalni dan, dan poravnave in dan vračila niso delovni dnevi NCB, zadevni NCB ni treba izvajati teh operacij.“; |
| --- | --- |

7.

člen 8(3) se nadomesti z naslednjim:

„3.   ECB lahko izvaja operacije finega uravnavanja na kateri koli delovni dan Eurosistema z namenom uravnavanja likvidnostnih neravnovesij v obdobju izpolnjevanja obveznih rezerv. Če trgovalni dan, dan poravnave in dan vračila niso delovni dnevi NCB, zadevni NCB ni treba izvajati teh operacij.“;

| 8. | člen 55 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 55
  Kriteriji primernosti za sodelovanje pri operacijah denarne politike Eurosistema
  Ob upoštevanju člena 57 Eurosistem dovoli sodelovanje pri operacijah denarne politike Eurosistema samo institucijam, ki izpolnjujejo naslednje kriterije:






  (a) | so obvezniki v sistemu obveznih rezerv Eurosistema v skladu s členom 19.1 Statuta ESCB in niso izvzete iz obveznosti v okviru sistema obveznih rezerv Eurosistema v skladu z Uredbo (ES) št. 2531/98 in Uredbo (ES) št. 1745/2003 (ECB/2003/9); |
| --- | --- | --- |

8.

člen 55 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 55

Kriteriji primernosti za sodelovanje pri operacijah denarne politike Eurosistema

Ob upoštevanju člena 57 Eurosistem dovoli sodelovanje pri operacijah denarne politike Eurosistema samo institucijam, ki izpolnjujejo naslednje kriterije:

(a)

so obvezniki v sistemu obveznih rezerv Eurosistema v skladu s členom 19.1 Statuta ESCB in niso izvzete iz obveznosti v okviru sistema obveznih rezerv Eurosistema v skladu z Uredbo (ES) št. 2531/98 in Uredbo (ES) št. 1745/2003 (ECB/2003/9);

| (b) | so eno od naslednjega:






  (i) | pod najmanj eno obliko harmoniziranega nadzora Unije/EGP s strani pristojnih organov v skladu z Direktivo 2013/36/EU in Uredbo (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- | --- |

(b)

so eno od naslednjega:

(i)

pod najmanj eno obliko harmoniziranega nadzora Unije/EGP s strani pristojnih organov v skladu z Direktivo 2013/36/EU in Uredbo (EU) št. 575/2013;

| (ii) | kreditne institucije v javni lasti v smislu člena 123(2) Pogodbe, ki so pod nadzorom, ki je po standardu primerljiv nadzoru pristojnih organov v skladu z Direktivo 2013/36/EU in Uredbo (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(ii)

kreditne institucije v javni lasti v smislu člena 123(2) Pogodbe, ki so pod nadzorom, ki je po standardu primerljiv nadzoru pristojnih organov v skladu z Direktivo 2013/36/EU in Uredbo (EU) št. 575/2013;

| (iii) | institucije, ki so pod neharmoniziranim nadzorom pristojnih organov, ki je po standardu primerljiv harmoniziranemu nadzoru Unije/EGP s strani pristojnih organov v skladu z Direktivo 2013/36/EU in Uredbo (EU) št. 575/2013, npr. podružnice institucij s sedežem zunaj EGP, ki so ustanovljene v državah članicah, katerih valuta je euro; |
| --- | --- |

(iii)

institucije, ki so pod neharmoniziranim nadzorom pristojnih organov, ki je po standardu primerljiv harmoniziranemu nadzoru Unije/EGP s strani pristojnih organov v skladu z Direktivo 2013/36/EU in Uredbo (EU) št. 575/2013, npr. podružnice institucij s sedežem zunaj EGP, ki so ustanovljene v državah članicah, katerih valuta je euro;

| (c) | morajo biti finančno trdne v smislu člena 55a; |
| --- | --- |

(c)

morajo biti finančno trdne v smislu člena 55a;

| (d) | izpolnjujejo vse operativne zahteve, določene v pogodbenih dogovorih ali predpisih, ki jih uporablja domača NCB ali ECB v zvezi z določenim instrumentom ali operacijo.“; |
| --- | --- |

(d)

izpolnjujejo vse operativne zahteve, določene v pogodbenih dogovorih ali predpisih, ki jih uporablja domača NCB ali ECB v zvezi z določenim instrumentom ali operacijo.“;

| 9. | doda se naslednji člen 55a:
  „Člen 55a
  Ocena finančne trdnosti institucij
  1.   Eurosistem lahko pri svoji oceni finančne trdnosti posameznih institucij za namene tega člena upošteva naslednje bonitetne informacije:






  (a) | četrtletne informacije o količnikih kapitala, finančnega vzvoda in likvidnosti, ki se poročajo v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 na posamični in konsolidirani podlagi v skladu z nadzorniškimi zahtevami, ali |
| --- | --- | --- |

9.

doda se naslednji člen 55a:

„Člen 55a

Ocena finančne trdnosti institucij

1.   Eurosistem lahko pri svoji oceni finančne trdnosti posameznih institucij za namene tega člena upošteva naslednje bonitetne informacije:

(a)

četrtletne informacije o količnikih kapitala, finančnega vzvoda in likvidnosti, ki se poročajo v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 na posamični in konsolidirani podlagi v skladu z nadzorniškimi zahtevami, ali

| (b) | kjer to pride v poštev, bonitetne informacije, ki so po standardu primerljive informacijam iz točke (a). |
| --- | --- |

(b)

kjer to pride v poštev, bonitetne informacije, ki so po standardu primerljive informacijam iz točke (a).

2.   Če domači NCB in ECB teh bonitetnih informacij ne da na voljo nadzornik institucije, lahko domača NCB ali ECB zahteva, da ji da te informacije na voljo institucija. Če institucija neposredno zagotovi te informacije, predloži ob tem tudi oceno teh informacij, ki jo je podal zadevni nadzornik. Poleg tega se lahko zahteva dodatna potrditev zunanjega revizorja.

3.   Podružnice poročajo informacije o količnikih kapitala, finančnega vzvoda in likvidnosti v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 ali, kjer to pride v poštev, po standardu primerljive informacije v zvezi z institucijo, ki ji pripada podružnica, na posamični in konsolidirani podlagi v skladu z nadzorniškimi zahtevami.

4.   Eurosistem lahko pri oceni finančne trdnosti institucij, ki so bile dokapitalizirane s stvarnimi vložki v obliki državnih dolžniških instrumentov, upošteva uporabljene metode in vlogo takih dokapitalizacij s stvarnimi vložki pri zagotavljanju doseganja količnikov kapitala, ki se poročajo v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013, vključno z vrsto in likvidnostjo takih instrumentov ter dostopom izdajatelja takih instrumentov do trga.

5.   Nosilci upravljanja sredstev, ki izhajajo iz ukrepa za reševanje v obliki uporabe instrumenta izločitve sredstev v skladu s členom 26 Uredbe (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ali nacionalne zakonodaje o izvajanju člena 42 Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4), niso primerni za dostop do operacij denarne politike Eurosistema.

(3)  Uredba (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2014 o določitvi enotnih pravil in enotnega postopka za reševanje kreditnih institucij in določenih investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma za reševanje in enotnega sklada za reševanje ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 (UL L 225, 30.7.2014, str. 1)."

(4)  Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 ter (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190).“;"

| 10. | člen 96(3) se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Za dolžnike ali garante, ki so multilateralne razvojne banke ali mednarodne organizacije, se pravila iz odstavka 1 oziroma 2 ne uporabljajo in so primerni ne glede na kraj ustanovitve.“; |
| --- | --- |

10.

člen 96(3) se nadomesti z naslednjim:

„3.   Za dolžnike ali garante, ki so multilateralne razvojne banke ali mednarodne organizacije, se pravila iz odstavka 1 oziroma 2 ne uporabljajo in so primerni ne glede na kraj ustanovitve.“;

| 11. | člen 99 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 99
  Dodatne pravne zahteve za bančna posojila
  1.   Za zagotovitev veljavnega zavarovanja z bančnimi posojili in za hitro izvršitev tega zavarovanja v primeru neplačila nasprotne stranke je treba izpolniti dodatne pravne zahteve. Te pravne zahteve se nanašajo na:






  (a) | preveritev obstoja bančnih posojil; |
| --- | --- | --- |

11.

člen 99 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 99

Dodatne pravne zahteve za bančna posojila

1.   Za zagotovitev veljavnega zavarovanja z bančnimi posojili in za hitro izvršitev tega zavarovanja v primeru neplačila nasprotne stranke je treba izpolniti dodatne pravne zahteve. Te pravne zahteve se nanašajo na:

(a)

preveritev obstoja bančnih posojil;

| (b) | veljavnost pogodbe o mobilizaciji bančnih posojil; |
| --- | --- |

(b)

veljavnost pogodbe o mobilizaciji bančnih posojil;

| (c) | polno učinkovanje mobilizacije v razmerju do tretjih oseb; |
| --- | --- |

(c)

polno učinkovanje mobilizacije v razmerju do tretjih oseb;

| (d) | odsotnost omejitev v zvezi z mobilizacijo in izvršitvijo zavarovanja na bančnih posojilih; |
| --- | --- |

(d)

odsotnost omejitev v zvezi z mobilizacijo in izvršitvijo zavarovanja na bančnih posojilih;

| (e) | odsotnost omejitev v zvezi z bančno tajnostjo in zaupnostjo. |
| --- | --- |

(e)

odsotnost omejitev v zvezi z bančno tajnostjo in zaupnostjo.

2.   Vsebina teh pravnih zahtev je določena v členih 100 do 105. Dodatne podrobnosti o posebnostih nacionalnih jurisdikcij so vsebovane v nacionalni dokumentaciji nacionalnih centralnih bank.“;

| 12. | v poglavju 1 naslova III v delu 4 se doda naslednji oddelek:
  „Oddelek 4

  Kriteriji primernosti za netržne dolžniške instrumente, zavarovane s primernimi bančnimi posojili

  Člen 107a
  Primerna vrsta finančnega premoženja
  1.   Primerna vrsta finančnega premoženja so dolžniški instrumenti, ki ustrezajo opredelitvi netržnih dolžniških instrumentov, zavarovanih s primernimi bančnimi posojili, v členu 2(70a).
  2.   Netržni dolžniški instrumenti, zavarovani s primernimi bančnimi posojili, morajo imeti fiksen, brezpogojen znesek glavnice, in strukturo kupona, ki izpolnjuje kriterije, določene v členu 63. Kritni sklad lahko vsebuje le bančna posojila, za katera je na voljo:






  (a) | posebni obrazec za poročanje podatkov na ravni posameznega posojila za netržne dolžniške instrumente, zavarovane s primernimi bančnimi posojili; ali |
| --- | --- | --- |

12.

v poglavju 1 naslova III v delu 4 se doda naslednji oddelek:

„Oddelek 4

Kriteriji primernosti za netržne dolžniške instrumente, zavarovane s primernimi bančnimi posojili

Člen 107a

Primerna vrsta finančnega premoženja

1.   Primerna vrsta finančnega premoženja so dolžniški instrumenti, ki ustrezajo opredelitvi netržnih dolžniških instrumentov, zavarovanih s primernimi bančnimi posojili, v členu 2(70a).

2.   Netržni dolžniški instrumenti, zavarovani s primernimi bančnimi posojili, morajo imeti fiksen, brezpogojen znesek glavnice, in strukturo kupona, ki izpolnjuje kriterije, določene v členu 63. Kritni sklad lahko vsebuje le bančna posojila, za katera je na voljo:

(a)

posebni obrazec za poročanje podatkov na ravni posameznega posojila za netržne dolžniške instrumente, zavarovane s primernimi bančnimi posojili; ali

| (b) | obrazec za poročanje podatkov na ravni posameznega posojila za listinjene vrednostne papirje v skladu s členom 73. |
| --- | --- |

(b)

obrazec za poročanje podatkov na ravni posameznega posojila za listinjene vrednostne papirje v skladu s členom 73.

3.   Bančna posojila, ki služijo kot zavarovanje in sestavljajo kritni sklad, morajo biti bančna posojila, ki se odobrijo dolžnikom, ustanovljenim v državi članici, katere valuta je euro. Originator je nasprotna stranka Eurosistema, ustanovljena v državi članici, katere valuta je euro, izdajatelj pa pridobi bančno posojilo od originatorja.

4.   Izdajatelj netržnega dolžniškega instrumenta, zavarovanega s primernimi bančnimi posojili, mora biti nosilec s posebnim namenom, ustanovljen v državi članici, katere valuta je euro. Stranke transakcije razen izdajatelja, dolžnikov bančnih posojil, ki služijo kot zavarovanje, in originatorja morajo biti ustanovljene v EGP.

5.   Netržni dolžniški instrumenti, zavarovani s primernimi bančnimi posojili, morajo biti denominirani v eurih ali v eni od nekdanjih valut držav članic, katerih valuta je euro.

6.   Po opravljeni pozitivni oceni mora Eurosistem odobriti strukturo netržnega dolžniškega instrumenta, zavarovanega s primernimi bančnimi posojili, kot primerno za zavarovanje Eurosistema.

7.   Pravo, ki ureja netržni dolžniški instrument, zavarovan s primernimi bančnimi posojili, originatorja, dolžnike in, kjer pride v poštev, garante bančnih posojil, ki služijo kot zavarovanje, pogodbe o bančnih posojilih, ki služijo kot zavarovanje, ter vse sporazume, ki zagotavljajo neposreden ali posreden prenos bančnih posojil, ki služijo kot zavarovanje, z originatorja na izdajatelja, mora biti pravo jurisdikcije, v kateri je ustanovljen izdajatelj.

8.   Netržni dolžniški instrumenti, zavarovani s primernimi bančnimi posojili, morajo izpolnjevati zahteve o kraju izdaje in postopkih poravnave, kakor so določene v členih 66 in 67.

Člen 107b

Nepodrejenost v zvezi z netržnimi dolžniškimi instrumenti, zavarovanimi s primernimi bančnimi posojili

Netržni dolžniški instrumenti, zavarovani s primernimi bančnimi posojili, ne smejo vsebovati pravic do glavnice in/ali obresti, ki bi bile podrejene pravicam imetnikov drugih dolžniških instrumentov istega izdajatelja.

Člen 107c

Zahteve glede kreditne kvalitete

Netržni dolžniški instrumenti, zavarovani s primernimi bančnimi posojili, morajo izpolnjevati zahteve Eurosistema glede kreditne kvalitete, kakor so določene v oddelku 3 poglavja 2 naslova III v delu 4.

Člen 107d

Pridobitev bančnih posojil, ki služijo kot zavarovanje, s strani izdajatelja

Izdajatelj mora sklad bančnih posojil, ki služijo kot zavarovanje, pridobiti od originatorja na način, ki ga Eurosistem šteje za ‚pravo prodajo‘ ali njej enakovreden način, izvršljiv proti tretjim osebam, ter ki je zunaj dosega originatorja in njegovih upnikov, tudi v primeru originatorjeve insolventnosti.

Člen 107e

Zahteve glede transparentnosti za netržne dolžniške instrumente, zavarovane s primernimi bančnimi posojili

1.   Netržni dolžniški instrumenti, zavarovani s primernimi bančnimi posojili, morajo izpolnjevati zahteve glede transparentnosti na ravni strukture izdaje netržnih dolžniških instrumentov, zavarovanih s primernimi bančnimi posojili, in na ravni posameznih bančnih posojil, ki služijo kot zavarovanje.

2.   Na ravni strukture izdaje netržnih dolžniških instrumentov, zavarovanih s primernimi bančnimi posojili, morajo biti javno dostopne podrobne informacije o ključnih podatkih transakcij z netržnimi dolžniškimi instrumenti, zavarovanimi s primernimi bančnimi posojili, kot so identifikacija strank transakcije, povzetek ključnih strukturnih značilnosti netržnih dolžniških instrumentov, zavarovanih s primernimi bančnimi posojili, kratek opis zavarovanj in pogoji netržnih dolžniških instrumentov, zavarovanih s primernimi bančnimi posojili. Eurosistem lahko pri ocenjevanju zahteva katere koli dokumente o transakcijah in pravna mnenja, za katere meni, da so potrebni, in sicer od katere koli tretje osebe, ki jo šteje za pomembno, med drugim od izdajatelja in/ali originatorja.

3.   Za vsako posamezno bančno posojilo, ki služi kot zavarovanje, morajo biti dostopni celoviti in standardizirani podatki na ravni posameznega posojila o skladu bančnih posojil, ki služijo kot zavarovanje, v skladu s postopki, določenimi v Prilogi VIII, razen glede frekvence poročanja in prehodnega obdobja. Netržni dolžniški instrumenti, zavarovani s primernimi bančnimi posojili, so primerni, če so bančna posojila, ki služijo kot zavarovanje, homogena, tj. o njih je mogoče poročati z uporabo enega samega obrazca za poročanje podatkov na ravni posameznega posojila. Eurosistem lahko po proučitvi zadevnih podatkov ugotovi, da netržni dolžniški instrument, zavarovan s primernimi bančnimi posojili, ni homogen.

4.   Podatki na ravni posameznega posojila se poročajo najmanj mesečno, najpozneje en mesec po presečnem datumu. Presečni datum, za katerega se poročajo podatki na ravni posameznega posojila, je zadnji koledarski dan v mesecu. Netržni dolžniški instrument, zavarovan s primernimi bančnimi posojili, ni več primeren, če se podatki na ravni posameznega posojila ne poročajo ali ne posodobijo v enem mesecu po presečnem datumu.

5.   Zahteve glede kakovosti podatkov, ki se uporabljajo za listinjene vrednostne papirje, veljajo tudi za netržne dolžniške instrumente, zavarovane s primernimi bančnimi posojili, vključno s posebnimi obrazci za podatke na ravni posameznega posojila za netržne dolžniške instrumente, zavarovane s primernimi bančnimi posojili. Za dosego minimalne sprejemljive ocene kakovosti podatkov na ravni posameznega posojila za netržni dolžniški instrument, zavarovan s primernimi bančnimi posojili, ni prehodnega obdobja.

6.   Eurosistem pri oceni primernosti upošteva: (a) vsak primer, ko obvezni podatki niso poročani, in (b) kako pogosto posamezna polja za podatke na ravni posameznega posojila ne vsebujejo smiselnih podatkov.

Člen 107f

Vrste primernih bančnih posojil, ki služijo kot zavarovanje

1.   Vsako bančno posojilo, ki služi kot zavarovanje, mora izpolnjevati kriterije primernosti za bančna posojila, ki so določeni v oddelku 1 poglavja 1 naslova III v delu 4, ob upoštevanju sprememb, določenih v tem členu.

2.   Za zagotovitev veljavnega zavarovanja z bančnimi posojili, ki služijo kot zavarovanje, ki izdajatelju in imetnikom netržnih dolžniških instrumentov, zavarovanih s primernimi bančnimi posojili, omogoča hitro izvršitev tega zavarovanja v primeru originatorjevega neplačila, morajo biti izpolnjene naslednje dodatne pravne zahteve, ki so določene v odstavkih 3 do 9:

| (a) | preveritev obstoja bančnih posojil, ki služijo kot zavarovanje; |
| --- | --- |

(a)

preveritev obstoja bančnih posojil, ki služijo kot zavarovanje;

| (b) | veljavnost pogodbe o mobilizaciji bančnih posojil, ki služijo kot zavarovanje; |
| --- | --- |

(b)

veljavnost pogodbe o mobilizaciji bančnih posojil, ki služijo kot zavarovanje;

| (c) | polno učinkovanje mobilizacije v razmerju do tretjih oseb; |
| --- | --- |

(c)

polno učinkovanje mobilizacije v razmerju do tretjih oseb;

| (d) | odsotnost omejitev v zvezi s prenosom bančnih posojil, ki služijo kot zavarovanje; |
| --- | --- |

(d)

odsotnost omejitev v zvezi s prenosom bančnih posojil, ki služijo kot zavarovanje;

| (e) | odsotnost omejitev v zvezi z izvršitvijo zavarovanja na bančnih posojilih, ki služijo kot zavarovanje; |
| --- | --- |

(e)

odsotnost omejitev v zvezi z izvršitvijo zavarovanja na bančnih posojilih, ki služijo kot zavarovanje;

| (f) | odsotnost omejitev v zvezi z bančno tajnostjo in zaupnostjo.
  Dodatne podrobnosti o posebnostih nacionalnih jurisdikcij so vsebovane v nacionalni dokumentaciji nacionalnih centralnih bank. |
| --- | --- |

(f)

odsotnost omejitev v zvezi z bančno tajnostjo in zaupnostjo.

Dodatne podrobnosti o posebnostih nacionalnih jurisdikcij so vsebovane v nacionalni dokumentaciji nacionalnih centralnih bank.

3.   NCB države, v kateri je ustanovljen originator, ali nadzorniki ali zunanji revizorji morajo opraviti enkratno preveritev ustreznosti postopkov, ki jih originator uporablja, kadar Eurosistemu predloži informacije o bančnih posojilih, ki služijo kot zavarovanje.

4.   NCB države, v kateri je ustanovljen originator, mora sprejeti najmanj vse naslednje ukrepe, da preveri, ali bančna posojila, ki služijo kot zavarovanje, obstajajo:

| (a) | od originatorja mora najmanj četrtletno pridobiti pisno potrditev, s katero ta potrdi:






  (i) | obstoj bančnih posojil, ki služijo kot zavarovanje: ta potrditev se lahko nadomesti z navzkrižnim preverjanjem informacij v centralnih registrih posojil, kjer ta obstajajo; |
| --- | --- | --- |

(a)

od originatorja mora najmanj četrtletno pridobiti pisno potrditev, s katero ta potrdi:

(i)

obstoj bančnih posojil, ki služijo kot zavarovanje: ta potrditev se lahko nadomesti z navzkrižnim preverjanjem informacij v centralnih registrih posojil, kjer ta obstajajo;

| (ii) | skladnost bančnih posojil, ki služijo kot zavarovanje, s kriteriji primernosti, ki jih uporablja Eurosistem; |
| --- | --- |

(ii)

skladnost bančnih posojil, ki služijo kot zavarovanje, s kriteriji primernosti, ki jih uporablja Eurosistem;

| (iii) | da bančna posojila, ki služijo kot zavarovanje, niso hkrati uporabljena kot zavarovanje v korist katere koli tretje osebe in da jih originator ne bo mobiliziral kot zavarovanje Eurosistemu ali kateri koli tretji osebi; |
| --- | --- |

(iii)

da bančna posojila, ki služijo kot zavarovanje, niso hkrati uporabljena kot zavarovanje v korist katere koli tretje osebe in da jih originator ne bo mobiliziral kot zavarovanje Eurosistemu ali kateri koli tretji osebi;

| (iv) | da bo originator najpozneje do zaključka naslednjega delovnega dne zadevno NCB obvestil o vsakršnem dogodku, ki pomembno vpliva na vrednost bančnih posojil, ki služijo kot zavarovanje, zlasti o predčasnih, delnih ali celotnih poplačilih, znižanjih kreditne kvalitete in bistvenih spremembah v pogojih bančnih posojil, ki služijo kot zavarovanje. |
| --- | --- |

(iv)

da bo originator najpozneje do zaključka naslednjega delovnega dne zadevno NCB obvestil o vsakršnem dogodku, ki pomembno vpliva na vrednost bančnih posojil, ki služijo kot zavarovanje, zlasti o predčasnih, delnih ali celotnih poplačilih, znižanjih kreditne kvalitete in bistvenih spremembah v pogojih bančnih posojil, ki služijo kot zavarovanje.

| (b) | Nacionalna centralna banka države, v kateri se nahaja originator, oziroma zadevni centralni registri posojil, organi, pristojni za bančni nadzor, ali zunanji revizorji morajo opraviti naključno preverjanje kakovosti in točnosti pisne potrditve originatorjev, in sicer s pridobitvijo fizične dokumentacije ali pregledi na kraju samem. Informacije, ki se preverijo v zvezi z vsakim bančnim posojilom, ki služi kot zavarovanje, morajo zajemati vsaj značilnosti, ki dokazujejo njegov obstoj in primernost. Za originatorje z internimi bonitetnimi sistemi, odobrenimi znotraj bonitetnega okvira Eurosistema, je treba opraviti dodatna preverjanja kreditne kvalitete bančnih posojil, ki služijo kot zavarovanje, kar vključuje preverjanja verjetnosti neplačila dolžnikov bančnih posojil, s katerimi so zavarovani netržni dolžniški instrumenti, zavarovani s primernimi bančnimi posojili, ki se uporabljajo kot zavarovanje pri kreditnih poslih Eurosistema. |
| --- | --- |

(b)

Nacionalna centralna banka države, v kateri se nahaja originator, oziroma zadevni centralni registri posojil, organi, pristojni za bančni nadzor, ali zunanji revizorji morajo opraviti naključno preverjanje kakovosti in točnosti pisne potrditve originatorjev, in sicer s pridobitvijo fizične dokumentacije ali pregledi na kraju samem. Informacije, ki se preverijo v zvezi z vsakim bančnim posojilom, ki služi kot zavarovanje, morajo zajemati vsaj značilnosti, ki dokazujejo njegov obstoj in primernost. Za originatorje z internimi bonitetnimi sistemi, odobrenimi znotraj bonitetnega okvira Eurosistema, je treba opraviti dodatna preverjanja kreditne kvalitete bančnih posojil, ki služijo kot zavarovanje, kar vključuje preverjanja verjetnosti neplačila dolžnikov bančnih posojil, s katerimi so zavarovani netržni dolžniški instrumenti, zavarovani s primernimi bančnimi posojili, ki se uporabljajo kot zavarovanje pri kreditnih poslih Eurosistema.

| (c) | Za preverjanja, ki jih v skladu s členom 107f(3), (4)(a) ali (4)(b) opravijo nacionalna centralna banka države, v kateri se nahaja originator, nadzorniki, zunanji revizorji ali centralni registri posojil, velja, da morajo biti navedeni subjekti pooblaščeni, da ta preverjanja opravijo, po potrebi pogodbeno ali v skladu z veljavnimi nacionalnimi zahtevami. |
| --- | --- |

(c)

Za preverjanja, ki jih v skladu s členom 107f(3), (4)(a) ali (4)(b) opravijo nacionalna centralna banka države, v kateri se nahaja originator, nadzorniki, zunanji revizorji ali centralni registri posojil, velja, da morajo biti navedeni subjekti pooblaščeni, da ta preverjanja opravijo, po potrebi pogodbeno ali v skladu z veljavnimi nacionalnimi zahtevami.

5.   Pogodba o prenosu bančnih posojil, ki služijo kot zavarovanje, na izdajatelja ali o njihovi mobilizaciji s prenosom, odstopom terjatve ali zastavo mora biti v skladu z veljavnim nacionalnim pravom veljavna med izdajateljem in originatorjem in/ali prevzemnikom/prejemnikom odstopljenih terjatev/zastavnim upnikom, kot je primerno. Originator in/ali prevzemnik, kot je primerno, morata izpolniti vse potrebne pravne formalnosti, s katerimi se zagotovita veljavnost pogodbe in posredni ali neposredni prenos bančnih posojil, ki služijo kot zavarovanje. Odvisno od veljavnega nacionalnega prava se v zvezi z obvestilom dolžniku uporablja naslednje:

| (a) | Včasih je lahko potrebno obvestilo dolžniku ali vpis v javni register: (i) za prenos (neposreden ali posreden) bančnih posojil, ki služijo kot zavarovanje, na izdajatelja; ali (ii) če nasprotne stranke netržne dolžniške instrumente, zavarovane s primernimi bančnimi posojili, mobilizirajo kot zavarovanje za domačo NCB, zato da zagotovijo polno učinkovanje takšnega prenosa ali mobilizacije v razmerju do tretjih oseb; in zlasti (iii) za zagotovitev prednostne pravice izdajatelja iz zavarovanja (v zvezi z bančnimi posojili, ki služijo kot zavarovanje) in/ali prednostne pravice domače NCB iz zavarovanja (v zvezi z netržnimi dolžniškimi instrumenti, zavarovanimi s primernimi bančnimi posojili, uporabljenimi kot zavarovanje) pred drugimi upniki. V teh primerih je treba te zahteve glede obvestila ali vpisa v register izpolniti: (i) vnaprej ali ob dejanskem prenosu (neposrednem ali posrednem) bančnih posojil, ki služijo kot zavarovanje, na izdajatelja, ali (ii) takrat, ko nasprotne stranke netržne dolžniške instrumente, zavarovane s primernimi bančnimi posojili, mobilizirajo kot zavarovanje za domačo NCB. |
| --- | --- |

(a)

Včasih je lahko potrebno obvestilo dolžniku ali vpis v javni register: (i) za prenos (neposreden ali posreden) bančnih posojil, ki služijo kot zavarovanje, na izdajatelja; ali (ii) če nasprotne stranke netržne dolžniške instrumente, zavarovane s primernimi bančnimi posojili, mobilizirajo kot zavarovanje za domačo NCB, zato da zagotovijo polno učinkovanje takšnega prenosa ali mobilizacije v razmerju do tretjih oseb; in zlasti (iii) za zagotovitev prednostne pravice izdajatelja iz zavarovanja (v zvezi z bančnimi posojili, ki služijo kot zavarovanje) in/ali prednostne pravice domače NCB iz zavarovanja (v zvezi z netržnimi dolžniškimi instrumenti, zavarovanimi s primernimi bančnimi posojili, uporabljenimi kot zavarovanje) pred drugimi upniki. V teh primerih je treba te zahteve glede obvestila ali vpisa v register izpolniti: (i) vnaprej ali ob dejanskem prenosu (neposrednem ali posrednem) bančnih posojil, ki služijo kot zavarovanje, na izdajatelja, ali (ii) takrat, ko nasprotne stranke netržne dolžniške instrumente, zavarovane s primernimi bančnimi posojili, mobilizirajo kot zavarovanje za domačo NCB.

| (b) | Če vnaprejšnje obvestilo dolžniku ali vpis v javni register v skladu s točko (a), kakor je podrobneje določeno v veljavni nacionalni dokumentaciji, ni potrebno, je treba dolžnika obvestiti naknadno. Naknadno obvestilo pomeni, da se dolžnika obvesti, kakor je podrobneje določeno v nacionalni dokumentaciji, o prenesenih ali mobiliziranih bančnih posojilih, ki služijo kot zavarovanje, nemudoma po nastopu dogodka neplačila ali podobnega kreditnega dogodka, kakor je nadalje podrobneje opredeljeno v veljavni nacionalni dokumentaciji. |
| --- | --- |

(b)

Če vnaprejšnje obvestilo dolžniku ali vpis v javni register v skladu s točko (a), kakor je podrobneje določeno v veljavni nacionalni dokumentaciji, ni potrebno, je treba dolžnika obvestiti naknadno. Naknadno obvestilo pomeni, da se dolžnika obvesti, kakor je podrobneje določeno v nacionalni dokumentaciji, o prenesenih ali mobiliziranih bančnih posojilih, ki služijo kot zavarovanje, nemudoma po nastopu dogodka neplačila ali podobnega kreditnega dogodka, kakor je nadalje podrobneje opredeljeno v veljavni nacionalni dokumentaciji.

| (c) | Točki (a) in (b) sta minimalni zahtevi. Eurosistem se lahko odloči, da vnaprejšnje obvestilo ali vpis v register zahteva tudi v primerih, ki niso navedeni zgoraj, vključno v primeru prinosniških instrumentov. |
| --- | --- |

(c)

Točki (a) in (b) sta minimalni zahtevi. Eurosistem se lahko odloči, da vnaprejšnje obvestilo ali vpis v register zahteva tudi v primerih, ki niso navedeni zgoraj, vključno v primeru prinosniških instrumentov.

6.   Bančna posojila, ki služijo kot zavarovanje, morajo biti v celoti prenosljiva in njihov prenos na izdajatelja mora biti mogoč brez omejitev. Pogodbe o bančnih posojilih, ki služijo kot zavarovanje, ali drugi pogodbeni dogovori med originatorjem in dolžnikom ne smejo vsebovati nobenih omejevalnih določb glede prenosa zavarovanja. Zato da Eurosistem lahko izvrši zavarovanje netržnih dolžniških instrumentov, zavarovanih s primernimi bančnimi posojili, pogodbe o bančnih posojilih, ki služijo kot zavarovanje, ali drugi pogodbeni dogovori med originatorjem in dolžnikom ne smejo vsebovati nobenih omejevalnih določb glede izvršitve zavarovanja na bančnih posojilih, ki služijo kot zavarovanje, vključno z omejitvami glede oblike, časa ali drugih zahtev glede izvršitve zavarovanja.

7.   Ne glede na odstavek 6 se določbe, ki omejujejo prenos deležev v sindiciranem posojilu na banke, finančne institucije in subjekte, katerih redna dejavnost ali namen ustanovitve je posojanje ali kupovanje posojil, vrednostnih papirjev ali drugega finančnega premoženja oziroma investiranje vanje, ne štejejo kot omejitev glede izvršitve zavarovanja na bančnih posojilih, ki služijo kot zavarovanje.

8.   Ne glede na odstavka 6 in 7 se agent, ki zbira in distribuira plačila ter upravlja posojilo, ne razume kot omejitev prenosa deleža in izvršitve zavarovanja na deležu v sindiciranem posojilu, pod pogojem, da:

| (a) | je agent kreditna institucija, ki se nahaja v državi članici; in |
| --- | --- |

(a)

je agent kreditna institucija, ki se nahaja v državi članici; in

| (b) | se razmerje med zadevnim članom sindikata in agentom lahko prenese skupaj z deležem v sindiciranem posojilu ali kot del tega deleža. |
| --- | --- |

(b)

se razmerje med zadevnim članom sindikata in agentom lahko prenese skupaj z deležem v sindiciranem posojilu ali kot del tega deleža.

9.   Originator in dolžnik se morata pogodbeno dogovoriti o brezpogojnem soglasju dolžnika, da originator, izdajatelj ali katera koli nasprotna stranka, ki mobilizira netržne dolžniške instrumente, zavarovane s primernimi bančnimi posojili, razkrije Eurosistemu podrobnosti v zvezi z bančnim posojilom, ki služi kot zavarovanje, in dolžnikom, ki jih zadevna NCB zahteva za zagotovitev veljavnega zavarovanja na bančnih posojilih, ki služijo kot zavarovanje, in da se v primeru neplačila originatorja/izdajatelja lahko zavarovanje na bančnih posojilih, ki služijo kot zavarovanje, hitro izvrši.“;

| 13. | v poglavju 2 naslova III v delu 4 se doda naslednji oddelek:
  „Oddelek 3

  Zahteve glede kreditne kvalitete Eurosistema za netržne dolžniške instrumente, zavarovane s primernimi bančnimi posojili

  Člen 112a
  Zahteve glede kreditne kvalitete Eurosistema za netržne dolžniške instrumente, zavarovane s primernimi bančnimi posojili
  1.   Za netržne dolžniške instrumente, zavarovane s primernimi bančnimi posojili, se ne zahteva, da so ocenjeni pri enem od štirih bonitetnih virov, ki jih je Eurosistem sprejel v skladu s splošnimi kriteriji sprejemljivosti iz naslova V v delu 4.
  2.   V kritnem skladu netržnih dolžniških instrumentov, zavarovanih s primernimi bančnimi posojili, mora imeti vsako bančno posojilo, ki služi kot zavarovanje, bonitetno oceno enega od štirih bonitetnih virov, ki jih je Eurosistem sprejel v skladu s splošnimi kriteriji sprejemljivosti iz naslova V v delu 4. Poleg tega mora biti uporabljeni bonitetni sistem ali vir isti sistem ali vir, kot ga originator izbere v skladu s členom 110. Za ta bančna posojila se uporabljajo pravila o zahtevah Eurosistema glede kreditne kvalitete za bančna posojila, ki služijo kot zavarovanje, kakor so določena v oddelku 1.
  3.   Kreditna kvaliteta vsakega bančnega posojila, ki služi kot zavarovanje, v kritnem skladu netržnih dolžniških instrumentov, zavarovanih s primernimi bančnimi posojili, se oceni na podlagi kreditne kvalitete dolžnika ali garanta, ki mora ustrezati najmanj stopnji kreditne kvalitete 3, kakor je določena na usklajeni lestvici bonitetnih ocen Eurosistema.“; |
| --- | --- |

13.

v poglavju 2 naslova III v delu 4 se doda naslednji oddelek:

„Oddelek 3

Zahteve glede kreditne kvalitete Eurosistema za netržne dolžniške instrumente, zavarovane s primernimi bančnimi posojili

Člen 112a

Zahteve glede kreditne kvalitete Eurosistema za netržne dolžniške instrumente, zavarovane s primernimi bančnimi posojili

1.   Za netržne dolžniške instrumente, zavarovane s primernimi bančnimi posojili, se ne zahteva, da so ocenjeni pri enem od štirih bonitetnih virov, ki jih je Eurosistem sprejel v skladu s splošnimi kriteriji sprejemljivosti iz naslova V v delu 4.

2.   V kritnem skladu netržnih dolžniških instrumentov, zavarovanih s primernimi bančnimi posojili, mora imeti vsako bančno posojilo, ki služi kot zavarovanje, bonitetno oceno enega od štirih bonitetnih virov, ki jih je Eurosistem sprejel v skladu s splošnimi kriteriji sprejemljivosti iz naslova V v delu 4. Poleg tega mora biti uporabljeni bonitetni sistem ali vir isti sistem ali vir, kot ga originator izbere v skladu s členom 110. Za ta bančna posojila se uporabljajo pravila o zahtevah Eurosistema glede kreditne kvalitete za bančna posojila, ki služijo kot zavarovanje, kakor so določena v oddelku 1.

3.   Kreditna kvaliteta vsakega bančnega posojila, ki služi kot zavarovanje, v kritnem skladu netržnih dolžniških instrumentov, zavarovanih s primernimi bančnimi posojili, se oceni na podlagi kreditne kvalitete dolžnika ali garanta, ki mora ustrezati najmanj stopnji kreditne kvalitete 3, kakor je določena na usklajeni lestvici bonitetnih ocen Eurosistema.“;

| 14. | v poglavju 2 naslova VI v delu 4 se doda naslednji člen:
  „Člen 133a
  Vzpostavitev ukrepov za obvladovanje tveganj pri netržnih dolžniških instrumentih, zavarovanih s primernimi bančnimi posojili
  V kritnem skladu se pri vsakem bančnem posojilu, ki služi kot zavarovanje, uporabi odbitek pri vrednotenju v skladu s pravili, določenimi v členu 131. Skupna vrednost v kritni sklad vključenih bančnih posojil, ki služijo kot zavarovanje, mora biti po uporabi odbitkov pri vrednotenju vedno enaka neodplačani vrednosti glavnice netržnega dolžniškega instrumenta, zavarovanega s primernimi bančnimi posojili, ali višja od te vrednosti. Če se skupna vrednost zniža pod prag iz prejšnjega stavka, se netržni dolžniški instrument, zavarovan s primernimi bančnimi posojili, vrednoti po vrednosti nič.“; |
| --- | --- |

14.

v poglavju 2 naslova VI v delu 4 se doda naslednji člen:

„Člen 133a

Vzpostavitev ukrepov za obvladovanje tveganj pri netržnih dolžniških instrumentih, zavarovanih s primernimi bančnimi posojili

V kritnem skladu se pri vsakem bančnem posojilu, ki služi kot zavarovanje, uporabi odbitek pri vrednotenju v skladu s pravili, določenimi v členu 131. Skupna vrednost v kritni sklad vključenih bančnih posojil, ki služijo kot zavarovanje, mora biti po uporabi odbitkov pri vrednotenju vedno enaka neodplačani vrednosti glavnice netržnega dolžniškega instrumenta, zavarovanega s primernimi bančnimi posojili, ali višja od te vrednosti. Če se skupna vrednost zniža pod prag iz prejšnjega stavka, se netržni dolžniški instrument, zavarovan s primernimi bančnimi posojili, vrednoti po vrednosti nič.“;

| 15. | v naslovu VIII v delu 4 se doda naslednji člen 138a:
  „Člen 138a
  Uporaba dolžniških instrumentov v povezavi z dokapitalizacijo s stvarnimi vložki v obliki državnih dolžniških instrumentov
  Državne dolžniške instrumente, uporabljene za dokapitalizacijo nasprotne stranke s stvarnimi vložki, lahko zadevna nasprotna stranka ali katera koli druga nasprotna stranka, ki je v ‚tesni povezavi‘, kakor je opredeljena v členu 138(2), z zadevno nasprotno stranko, uporablja kot zavarovanje samo, če Eurosistem meni, da je stopnja dostopa njihovega izdajatelja do trga zadostna, pri čemer upošteva tudi vlogo, ki jo imajo taki instrumenti pri dokapitalizaciji.“; |
| --- | --- |

15.

v naslovu VIII v delu 4 se doda naslednji člen 138a:

„Člen 138a

Uporaba dolžniških instrumentov v povezavi z dokapitalizacijo s stvarnimi vložki v obliki državnih dolžniških instrumentov

Državne dolžniške instrumente, uporabljene za dokapitalizacijo nasprotne stranke s stvarnimi vložki, lahko zadevna nasprotna stranka ali katera koli druga nasprotna stranka, ki je v ‚tesni povezavi‘, kakor je opredeljena v členu 138(2), z zadevno nasprotno stranko, uporablja kot zavarovanje samo, če Eurosistem meni, da je stopnja dostopa njihovega izdajatelja do trga zadostna, pri čemer upošteva tudi vlogo, ki jo imajo taki instrumenti pri dokapitalizaciji.“;

| 16. | člen 148 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 148
  Splošna načela
  1.   Nasprotne stranke lahko čezmejno uporabijo primerno finančno premoženje na celotnem euroobmočju pri vseh vrstah kreditnih poslov Eurosistema.
  2.   Nasprotne stranke lahko mobilizirajo primerno finančno premoženje razen vezanih depozitov in netržnih dolžniških instrumentov, zavarovanih s primernimi bančnimi posojili, za čezmejno uporabo v skladu z naslednjim:






  (a) | tržno finančno premoženje se mobilizira prek: (i) primernih povezav med SPVP v EGP, ki so pozitivno ocenjeni na podlagi okvira Eurosistema za uporabniško oceno; (ii) veljavnih postopkov CCBM; (iii) primernih povezav v kombinaciji s CCBM; in |
| --- | --- | --- |

16.

člen 148 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 148

Splošna načela

1.   Nasprotne stranke lahko čezmejno uporabijo primerno finančno premoženje na celotnem euroobmočju pri vseh vrstah kreditnih poslov Eurosistema.

2.   Nasprotne stranke lahko mobilizirajo primerno finančno premoženje razen vezanih depozitov in netržnih dolžniških instrumentov, zavarovanih s primernimi bančnimi posojili, za čezmejno uporabo v skladu z naslednjim:

(a)

tržno finančno premoženje se mobilizira prek: (i) primernih povezav med SPVP v EGP, ki so pozitivno ocenjeni na podlagi okvira Eurosistema za uporabniško oceno; (ii) veljavnih postopkov CCBM; (iii) primernih povezav v kombinaciji s CCBM; in

| (b) | bančna posojila in hipotekarni dolžniški instrumenti se mobilizirajo v skladu z veljavnimi postopki CCBM, ker jih ni mogoče prenesti prek SPVP. |
| --- | --- |

(b)

bančna posojila in hipotekarni dolžniški instrumenti se mobilizirajo v skladu z veljavnimi postopki CCBM, ker jih ni mogoče prenesti prek SPVP.

3.   Tržno finančno premoženje se lahko uporablja prek računa NCB pri SPVP, ki je v drugi državi kot zadevna NCB, če je Eurosistem odobril uporabo takega računa.

4.   Centralna banka De Nederlandsche Bank lahko uporablja svoj račun pri Euroclear Bank za namene poravnave zavarovalnih transakcij z euroobveznicami, ki so izdane v tej mednarodni centralni depotni družbi. Centralna banka Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland lahko odpre podoben račun pri Euroclear Bank. Ta račun se lahko uporablja za vse primerno finančno premoženje, ki se vodi pri Euroclear Bank, tj. vključno s primernim finančnim premoženjem, ki se na Euroclear Bank prenese prek primernih povezav.

5.   Nasprotne stranke izvršijo prenos primernega finančnega premoženja prek svojih računov za poravnavo vrednostnih papirjev pri SPVP, ki je pozitivno ocenjen na podlagi okvira Eurosistema za uporabniško oceno.

6.   Nasprotna stranka, ki nima skrbniškega računa pri NCB ali računa za poravnavo vrednostnih papirjev pri SPVP, ki je pozitivno ocenjen na podlagi okvira Eurosistema za uporabniško oceno, lahko poravna transakcije prek računa za poravnavo vrednostnih papirjev ali skrbniškega računa korespondenčne kreditne institucije.“;

| 17. | člen 158 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 158
  Diskrecijski ukrepi iz razlogov skrbnega in varnega poslovanja ali ob nastopu primera kršitve
  1.   Eurosistem lahko iz razlogov skrbnega in varnega poslovanja sprejme naslednje ukrepe:






  (a) | nasprotni stranki začasno ali trajno onemogoči ali omeji dostop do operacij denarne politike Eurosistema na podlagi pogodbenih dogovorov ali predpisov, ki jih uporablja domača NCB ali ECB; |
| --- | --- | --- |

17.

člen 158 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 158

Diskrecijski ukrepi iz razlogov skrbnega in varnega poslovanja ali ob nastopu primera kršitve

1.   Eurosistem lahko iz razlogov skrbnega in varnega poslovanja sprejme naslednje ukrepe:

(a)

nasprotni stranki začasno ali trajno onemogoči ali omeji dostop do operacij denarne politike Eurosistema na podlagi pogodbenih dogovorov ali predpisov, ki jih uporablja domača NCB ali ECB;

| (b) | finančno premoženje, ki ga določena nasprotna stranka mobilizira kot zavarovanje pri kreditnih poslih Eurosistema, zavrne, omeji njegovo uporabo ali zanj uporabi dodatne odbitke, na podlagi katerih koli informacij, ki jih Eurosistem šteje za pomembne, zlasti če se zdi kreditna kvaliteta nasprotne stranke tesno povezana s kreditno kvaliteto finančnega premoženja, mobiliziranega kot zavarovanje. |
| --- | --- |

(b)

finančno premoženje, ki ga določena nasprotna stranka mobilizira kot zavarovanje pri kreditnih poslih Eurosistema, zavrne, omeji njegovo uporabo ali zanj uporabi dodatne odbitke, na podlagi katerih koli informacij, ki jih Eurosistem šteje za pomembne, zlasti če se zdi kreditna kvaliteta nasprotne stranke tesno povezana s kreditno kvaliteto finančnega premoženja, mobiliziranega kot zavarovanje.

2.   Nasprotnim strankam, ki so pod nadzorom, kakor je navedeno v členu 55(b)(i), vendar ne izpolnjujejo kapitalskih zahtev, določenih v Uredbi (EU) št. 575/2013, na posamični in/ali konsolidirani podlagi v skladu z nadzorniškimi zahtevami, in nasprotnim strankam, ki so pod nadzorom, ki je po standardu primerljiv, kakor je navedeno v členu 55(b)(iii), vendar ne izpolnjujejo zahtev, primerljivih kapitalskim zahtevam, določenim v Uredbi (EU) št. 575/2013, na posamični in/ali konsolidirani podlagi, se začasno ali trajno onemogoči ali omeji dostop do operacij denarne politike Eurosistema iz razlogov skrbnega in varnega poslovanja. Izjema so primeri, kjer je po mnenju Eurosistema mogoče ponovno vzpostaviti skladnost s primernimi in pravočasnimi ukrepi za dokapitalizacijo, o čemer odloči Svet ECB.

3.   Eurosistem lahko iz razlogov skrbnega in varnega poslovanja v okviru ocene finančne trdnosti nasprotne stranke na podlagi člena 55(c) in brez poseganja v druge diskrecijske ukrepe začasno ali trajno onemogoči ali omeji dostop do operacij denarne politike Eurosistema naslednjim nasprotnim strankam:

| (a) | nasprotnim strankam, za katere informacije o kapitalskih količnikih v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 niso dane na voljo zadevni NCB in ECB pravočasno in najpozneje v 14 tednih po zaključku upoštevnega četrtletja; |
| --- | --- |

(a)

nasprotnim strankam, za katere informacije o kapitalskih količnikih v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 niso dane na voljo zadevni NCB in ECB pravočasno in najpozneje v 14 tednih po zaključku upoštevnega četrtletja;

| (b) | nasprotnim strankam, ki niso zavezane poročati kapitalskih količnikov v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013, vendar informacije po primerljivem standardu iz člena 55(b)(iii) niso dane na voljo zadevni NCB in ECB pravočasno in najpozneje v 14 tednih po zaključku upoštevnega četrtletja. |
| --- | --- |

(b)

nasprotnim strankam, ki niso zavezane poročati kapitalskih količnikov v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013, vendar informacije po primerljivem standardu iz člena 55(b)(iii) niso dane na voljo zadevni NCB in ECB pravočasno in najpozneje v 14 tednih po zaključku upoštevnega četrtletja.

Če je dostop do operacij denarne politike Eurosistema začasno ali trajno onemogočen ali omejen, ga je mogoče znova vzpostaviti, ko so zadevni NCB in ECB dane na voljo ustrezne informacije in Eurosistem presodi, da nasprotna stranka izpolnjuje kriterij finančne trdnosti v skladu s členom 55(c).

4.   Eurosistem iz razlogov skrbnega in varnega poslovanja brez poseganja v druge diskrecijske ukrepe omeji dostop do operacij denarne politike Eurosistema nasprotnim strankam, za katere pristojni organi na podlagi pogojev, določenih v členu 18(4)(a) do (d) Uredbe (EU) št. 806/2014, ali pogojev, določenih v nacionalni zakonodaji o izvajanju člena 32(4)(a) do (d) Direktive 2014/59/EU, ocenijo, da ‚propadajo ali bodo verjetno propadle‘. Omejitev mora ustrezati stopnji dostopa do kreditnih poslov Eurosistema v trenutku, ko se za take nasprotne stranke ugotovi, da ‚propadajo ali bodo verjetno propadle‘.

5.   Eurosistem lahko iz razlogov skrbnega in varnega poslovanja, poleg omejitve dostopa do operacij denarne politike Eurosistema v skladu z odstavkom 4, začasno ali trajno onemogoči ali dodatno omeji dostop nasprotnih strank do operacij denarne politike Eurosistema, če se zanje šteje, da ‚propadajo ali bodo verjetno propadle‘ v skladu z odstavkom 4, in izpolnjujejo katerega od naslednjih pogojev:

| (a) | glede na pripravo alternativnih ukrepov zasebnega sektorja ali nadzornih ukrepov organi za reševanje zanje ne uvedejo ukrepov za reševanje zaradi razumne verjetnosti, da bi alternativni ukrepi zasebnega sektorja ali nadzorni ukrepi, kakor so navedeni v členu 18(1)(b) Uredbe (EU) št. 806/2014 in v nacionalni zakonodaji o izvajanju člena 32(1)(b) Direktive 2014/59/EU, preprečili propad institucije v razumnem času; |
| --- | --- |

(a)

glede na pripravo alternativnih ukrepov zasebnega sektorja ali nadzornih ukrepov organi za reševanje zanje ne uvedejo ukrepov za reševanje zaradi razumne verjetnosti, da bi alternativni ukrepi zasebnega sektorja ali nadzorni ukrepi, kakor so navedeni v členu 18(1)(b) Uredbe (EU) št. 806/2014 in v nacionalni zakonodaji o izvajanju člena 32(1)(b) Direktive 2014/59/EU, preprečili propad institucije v razumnem času;

| (b) | glede na pripravo ukrepov za reševanje se zanje oceni, da izpolnjujejo pogoje za reševanje v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) št. 806/2014 ali nacionalno zakonodajo o izvajanju člena 32(1) Direktive 2014/59/EU; |
| --- | --- |

(b)

glede na pripravo ukrepov za reševanje se zanje oceni, da izpolnjujejo pogoje za reševanje v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) št. 806/2014 ali nacionalno zakonodajo o izvajanju člena 32(1) Direktive 2014/59/EU;

| (c) | izhajajo iz ukrepov za reševanje, kakor so opredeljeni v členu 3(10) Uredbe (EU) št. 806/2014 in nacionalni zakonodaji o izvajanju člena 2(40) Direktive 2014/59/EU, ali iz alternativnih ukrepov zasebnega sektorja ali nadzornih ukrepov, kakor so navedeni v členu 18(1)(b) Uredbe (EU) št. 806/2014 in v nacionalni zakonodaji o izvajanju člena 32(1)(b) Direktive 2014/59/EU. |
| --- | --- |

(c)

izhajajo iz ukrepov za reševanje, kakor so opredeljeni v členu 3(10) Uredbe (EU) št. 806/2014 in nacionalni zakonodaji o izvajanju člena 2(40) Direktive 2014/59/EU, ali iz alternativnih ukrepov zasebnega sektorja ali nadzornih ukrepov, kakor so navedeni v členu 18(1)(b) Uredbe (EU) št. 806/2014 in v nacionalni zakonodaji o izvajanju člena 32(1)(b) Direktive 2014/59/EU.

6.   Eurosistem, poleg omejitve dostopa do operacij denarne politike Eurosistema v skladu z odstavkom 4, iz razlogov varnega in skrbnega poslovanja začasno ali trajno onemogoči ali dodatno omeji dostop do operacij denarne politike Eurosistema nasprotnim strankam, za katere je bilo ocenjeno, da ‚propadajo ali bodo verjetno propadle‘, vendar zanje niso bili zagotovljeni ukrepi za reševanje niti ne obstaja razumna verjetnost, da bi lahko alternativni ukrepi zasebnega sektorja ali nadzorni ukrepi preprečili propad institucije v razumnem času, kakor je navedeno v členu 18(1)(b) Uredbe (EU) št. 806/2014 in v nacionalni zakonodaji o izvajanju člena 32(1)(b) Direktive 2014/59/EU.

7.   V primeru, da diskrecijski ukrep temelji na bonitetnih informacijah, mora Eurosistem vse take informacije, ki jih zagotovijo nadzorniki ali nasprotne stranke, uporabljati zgolj v obsegu, ki je ustrezen in potreben za opravljanje nalog Eurosistema pri izvajanju denarne politike.

8.   Eurosistem lahko v primeru kršitve začasno ali trajno onemogoči ali omeji dostop do operacij denarne politike Eurosistema nasprotnim strankam, ki kršijo obveznosti iz katerega koli pogodbenega dogovora ali predpisa, ki ga uporablja Eurosistem.

9.   Eurosistem vse diskrecijske ukrepe uporablja sorazmerno in nediskriminatorno ter jih ustrezno utemelji.“;

| 18. | člen 170(2) se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Za reševanje sporov so pristojna sodišča države članice, katere valuta je euro in v kateri se nahaja NCB, brez poseganja v pristojnost Sodišča Evropske unije.“ |
| --- | --- |

18.

člen 170(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.   Za reševanje sporov so pristojna sodišča države članice, katere valuta je euro in v kateri se nahaja NCB, brez poseganja v pristojnost Sodišča Evropske unije.“

Člen 2

Začetek učinkovanja in izvedba

1.   Ta smernica začne učinkovati na dan, ko so o njej uradno obveščene nacionalne centralne banke.

2.   Nacionalne centralne banke sprejmejo ukrepe, ki so potrebni za uskladitev s to smernico, in jih uporabljajo od 2. novembra 2015. O besedilih in sredstvih, ki se nanašajo na te ukrepe, obvestijo ECB najpozneje do 6. oktobra 2015.

Člen 3

Naslovniki

Ta smernica je naslovljena na vse centralne banke Eurosistema.

V Frankfurtu na Majni, 27. avgusta 2015

Za Svet ECB

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  Smernica Evropske centralne banke (EU) 2015/510 z dne 19. decembra 2014 o izvajanju okvira denarne politike Eurosistema (ECB/2014/60) (UL L 91, 2.4.2015, str. 3).

1

---