# Az Európai Unió L 271/2015

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 271 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 58. évfolyam2015. október 16. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 271

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

58. évfolyam2015. október 16.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/1850 végrehajtási rendelete (2015. október 13.) a fókatermékek kereskedelméről szóló 1007/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/1851 végrehajtási rendelete (2015. október 15.) a 948/2014/EU végrehajtási rendeletnek a szerződéses tárolási időszak és a sovány tejpor magántárolásához nyújtott támogatás összege tekintetében történő módosításáról | 12 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/1852 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. október 15.) az egyes sajtok magántárolására vonatkozó ideiglenes rendkívüli támogatási program megnyitásáról és a támogatás összegének előzetes rögzítéséről | 15 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/1853 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. október 15.) az állattenyésztési ágazatok mezőgazdasági termelőinek nyújtott ideiglenes rendkívüli támogatásról | 25 |
| | | A Bizottság (EU) 2015/1854 végrehajtási rendelete (2015. október 15.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 31 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2015/1855 határozata (2015. október 13.) az Európai Unió nevében a legkevésbé fejlett ország tagok által benyújtott, a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodás 66. cikkének (1) bekezdése szerinti átmeneti időszaknak a gyógyszerészeti termékekre vonatkozó egyes kötelezettségek tekintetében történő meghosszabbítására és az említett megállapodás 70. cikkének (8) és (9) bekezdése szerinti kötelezettségek alóli mentesség biztosítására irányuló kérelem tekintetében a Szellemi Tulajdonjogok Kereskedelmi Vonzataival foglalkozó Tanácsban és a Kereskedelmi Világszervezet Általános Tanácsában képviselendő álláspont meghatározásáról | 33 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2015/1850 végrehajtási rendelete (2015. október 13.) a fókatermékek kereskedelméről szóló 1007/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (
  1
  )

1

1

*

A Bizottság (EU) 2015/1851 végrehajtási rendelete (2015. október 15.) a 948/2014/EU végrehajtási rendeletnek a szerződéses tárolási időszak és a sovány tejpor magántárolásához nyújtott támogatás összege tekintetében történő módosításáról

12

*

A Bizottság (EU) 2015/1852 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. október 15.) az egyes sajtok magántárolására vonatkozó ideiglenes rendkívüli támogatási program megnyitásáról és a támogatás összegének előzetes rögzítéséről

15

*

A Bizottság (EU) 2015/1853 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. október 15.) az állattenyésztési ágazatok mezőgazdasági termelőinek nyújtott ideiglenes rendkívüli támogatásról

25

A Bizottság (EU) 2015/1854 végrehajtási rendelete (2015. október 15.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

31

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2015/1855 határozata (2015. október 13.) az Európai Unió nevében a legkevésbé fejlett ország tagok által benyújtott, a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodás 66. cikkének (1) bekezdése szerinti átmeneti időszaknak a gyógyszerészeti termékekre vonatkozó egyes kötelezettségek tekintetében történő meghosszabbítására és az említett megállapodás 70. cikkének (8) és (9) bekezdése szerinti kötelezettségek alóli mentesség biztosítására irányuló kérelem tekintetében a Szellemi Tulajdonjogok Kereskedelmi Vonzataival foglalkozó Tanácsban és a Kereskedelmi Világszervezet Általános Tanácsában képviselendő álláspont meghatározásáról

33

| | | III   Egyéb jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG |
| | * | Az EFTA Felügyeleti Hatóság 321/14/COL határozata (2014. szeptember 10.) az állami támogatás területére vonatkozó eljárási és anyagi szabályoknak a századik alkalommal történő módosításáról a nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási állami támogatásról szóló új iránymutatás elfogadásával [2015/1856] | 35 |

III   Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

*

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 321/14/COL határozata (2014. szeptember 10.) az állami támogatás területére vonatkozó eljárási és anyagi szabályoknak a századik alkalommal történő módosításáról a nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási állami támogatásról szóló új iránymutatás elfogadásával [2015/1856]

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 16.10.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 271/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 271/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1850 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. október 13.)

a fókatermékek kereskedelméről szóló 1007/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a fókatermékek kereskedelméről szóló, 2009. szeptember 16-i 1007/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1007/2009/EK rendelet bizonyos feltételek mellett engedélyezi az inuitok és más őslakos közösségek által folytatott vadászatokból származó fókatermékek forgalomba hozatalát. Engedélyezi továbbá azon fókatermékek forgalomba hozatalát, amelyek behozatala alkalmi jellegű és kizárólag az utazók és családjuk személyes használatára szolgál. |
| --- | --- |

(1)

Az 1007/2009/EK rendelet bizonyos feltételek mellett engedélyezi az inuitok és más őslakos közösségek által folytatott vadászatokból származó fókatermékek forgalomba hozatalát. Engedélyezi továbbá azon fókatermékek forgalomba hozatalát, amelyek behozatala alkalmi jellegű és kizárólag az utazók és családjuk személyes használatára szolgál.

| (2) | A 737/2010/EU bizottsági rendelet (2) részletes szabályokat állapított meg a fókatermékeknek az 1007/2009/EK rendelet 3. cikke szerinti forgalomba hozatala tekintetében. |
| --- | --- |

(2)

A 737/2010/EU bizottsági rendelet (2) részletes szabályokat állapított meg a fókatermékeknek az 1007/2009/EK rendelet 3. cikke szerinti forgalomba hozatala tekintetében.

| (3) | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/1775 rendelete (3) módosította az 1007/2009/EK rendelet 3. cikkét, és e rendelet alkalmazásának kezdetétől hatályon kívül helyezte a 737/2010/EU rendeletet. Ezért szükség van a módosított 1007/2009/EK rendelet 3. cikkének végrehajtását szolgáló intézkedések meghatározására. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/1775 rendelete (3) módosította az 1007/2009/EK rendelet 3. cikkét, és e rendelet alkalmazásának kezdetétől hatályon kívül helyezte a 737/2010/EU rendeletet. Ezért szükség van a módosított 1007/2009/EK rendelet 3. cikkének végrehajtását szolgáló intézkedések meghatározására.

| (4) | Helyénvaló rendelkezni arról, hogy bizonyos követelményeknek megfelelő jogalanyok felvételre kerüljenek azon elismert szervek jegyzékébe, amelyek a fókatermékek forgalomba hozatalához szükséges feltételeknek való megfelelést igazoló dokumentumokat állíthatnak ki. |
| --- | --- |

(4)

Helyénvaló rendelkezni arról, hogy bizonyos követelményeknek megfelelő jogalanyok felvételre kerüljenek azon elismert szervek jegyzékébe, amelyek a fókatermékek forgalomba hozatalához szükséges feltételeknek való megfelelést igazoló dokumentumokat állíthatnak ki.

| (5) | Az igazoló dokumentumok kezelésének és ellenőrzésének elősegítése érdekében azokhoz és másolataikhoz mintapéldányokat kell készíteni. |
| --- | --- |

(5)

Az igazoló dokumentumok kezelésének és ellenőrzésének elősegítése érdekében azokhoz és másolataikhoz mintapéldányokat kell készíteni.

| (6) | Az igazoló dokumentumok ellenőrzésének folyamatát is indokolt meghatározni. Ezen eljárásoknak a lehető legegyszerűbbeknek és legpraktikusabbaknak kell lenniük, anélkül, hogy ez az ellenőrző rendszer megbízhatóságát és koherenciáját veszélyeztetné. |
| --- | --- |

(6)

Az igazoló dokumentumok ellenőrzésének folyamatát is indokolt meghatározni. Ezen eljárásoknak a lehető legegyszerűbbeknek és legpraktikusabbaknak kell lenniük, anélkül, hogy ez az ellenőrző rendszer megbízhatóságát és koherenciáját veszélyeztetné.

| (7) | Az illetékes hatóságok, a Bizottság és az elismert szervek közötti adatcsere elősegítése érdekében lehetőséget kell biztosítani az elektronikus rendszerek használatára. |
| --- | --- |

(7)

Az illetékes hatóságok, a Bizottság és az elismert szervek közötti adatcsere elősegítése érdekében lehetőséget kell biztosítani az elektronikus rendszerek használatára.

| (8) | A személyes adatoknak az e rendelet céljaira való feldolgozása – különös tekintettel az igazoló dokumentumokban szereplő személyes adatokéra – meg kell, hogy feleljen a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (4) és a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5). |
| --- | --- |

(8)

A személyes adatoknak az e rendelet céljaira való feldolgozása – különös tekintettel az igazoló dokumentumokban szereplő személyes adatokéra – meg kell, hogy feleljen a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (4) és a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5).

| (9) | Mivel ez a rendelet a 2015. október 18-tól alkalmazandó (EU) 2015/1775 rendelet által módosított 1007/2009/EK rendelet 3. cikkének végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat állapítja meg, mihamarabb hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(9)

Mivel ez a rendelet a 2015. október 18-tól alkalmazandó (EU) 2015/1775 rendelet által módosított 1007/2009/EK rendelet 3. cikkének végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat állapítja meg, mihamarabb hatályba kell lépnie.

| (10) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 338/97/EK tanácsi rendelet (6) 18. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 338/97/EK tanácsi rendelet (6) 18. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet a fókatermékek 1007/2009/EK rendelet 3. cikke szerinti forgalomba hozatalára és az utazók vagy családjuk személyes használatára szolgáló behozatalára vonatkozó szabályokat állapítja meg.

2. cikk

Az utazók vagy családjuk személyes használatára szolgáló termékek

(1)   Az utazók vagy családjuk személyes használatára szolgáló fókatermékek csak akkor hozhatók be az EU-ba, ha az alábbi feltételek egyike teljesül:

| a) | a fókatermékeket az utazók magukon viselik vagy személyes poggyászukban, illetve poggyászukként szállítják; |
| --- | --- |

a)

a fókatermékeket az utazók magukon viselik vagy személyes poggyászukban, illetve poggyászukként szállítják;

| b) | a fókatermékek egy olyan természetes személy magántulajdonát képezik, aki valamelyik harmadik országból az Unióba helyezi át lakóhelyét; |
| --- | --- |

b)

a fókatermékek egy olyan természetes személy magántulajdonát képezik, aki valamelyik harmadik országból az Unióba helyezi át lakóhelyét;

| c) | a fókatermékeket az utazók egy harmadik országban helyben szerezték, és egy későbbi időpontban hozzák be, feltéve, hogy az Unió területére érkezéskor bemutatják az érintett tagállam vámhatóságának a következő dokumentumokat:






  i. | a behozatalról szóló írásos bejelentést; |
| --- | --- | --- |

c)

a fókatermékeket az utazók egy harmadik országban helyben szerezték, és egy későbbi időpontban hozzák be, feltéve, hogy az Unió területére érkezéskor bemutatják az érintett tagállam vámhatóságának a következő dokumentumokat:

i.

a behozatalról szóló írásos bejelentést;

| ii. | egy dokumentumot, amely bizonyítja, hogy a terméket az érintett harmadik országban szerezték. |
| --- | --- |

ii.

egy dokumentumot, amely bizonyítja, hogy a terméket az érintett harmadik országban szerezték.

(2)   Az (1) bekezdés c) pontjának alkalmazásában az írásos bejelentést és az igazoló dokumentumot a vámhatóságoknak láttamozniuk kell, majd vissza kell adniuk az utazónak. Behozatalakor a bejelentést és az igazoló dokumentumot a szóban forgó termékre vonatkozó vámáru-nyilatkozattal együtt kell bemutatni a vámhatóságoknak.

3. cikk

Elismert szervek

(1)   Az elismert szervek jegyzékébe fel kell venni azt a jogalanyt, amely igazolni tudja az alábbi követelményeknek való megfelelését:

| a) | jogi személyiséggel rendelkezik; |
| --- | --- |

a)

jogi személyiséggel rendelkezik;

| b) | képes annak megállapítására, hogy az 1007/2009/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének követelményei teljesülnek; |
| --- | --- |

b)

képes annak megállapítására, hogy az 1007/2009/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének követelményei teljesülnek;

| c) | képes kiállítani és kezelni a 4. cikk (1) bekezdésében említett igazoló dokumentumokat, valamint feldolgozni és tárolni azok adatait; |
| --- | --- |

c)

képes kiállítani és kezelni a 4. cikk (1) bekezdésében említett igazoló dokumentumokat, valamint feldolgozni és tárolni azok adatait;

| d) | feladatait oly módon képes ellátni, hogy nem merül fel összeférhetetlenség; |
| --- | --- |

d)

feladatait oly módon képes ellátni, hogy nem merül fel összeférhetetlenség;

| e) | képes nyomon követni az 1007/2009/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésében előírt követelményeknek való megfelelést; |
| --- | --- |

e)

képes nyomon követni az 1007/2009/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésében előírt követelményeknek való megfelelést;

| f) | az e rendelet követelményeinek való meg nem felelés esetén képes visszavonni vagy felfüggeszteni a 4. cikk (1) bekezdésében említett igazoló dokumentumokat, valamint gondoskodni a tagállamok illetékes hatóságainak és vámhatóságainak erről való tájékoztatásáról; |
| --- | --- |

f)

az e rendelet követelményeinek való meg nem felelés esetén képes visszavonni vagy felfüggeszteni a 4. cikk (1) bekezdésében említett igazoló dokumentumokat, valamint gondoskodni a tagállamok illetékes hatóságainak és vámhatóságainak erről való tájékoztatásáról;

| g) | egy független harmadik fél ellenőrzi; |
| --- | --- |

g)

egy független harmadik fél ellenőrzi;

| h) | nemzeti vagy regionális szinten működik. |
| --- | --- |

h)

nemzeti vagy regionális szinten működik.

(2)   Az (1) bekezdésben említett jegyzékbe való felvétel érdekében a jogalany kérelmet nyújt be a Bizottsághoz az (1) bekezdésben meghatározott követelményeknek való megfelelést igazoló iratok kíséretében.

(3)   Az elismert szerv minden jelentéstételi időszak végén benyújtja a Bizottsághoz az (1) bekezdés g) pontjában említett független harmadik fél által készített ellenőrzési jelentéseket.

4. cikk

Igazoló dokumentumok

(1)   Amennyiben teljesülnek az 1007/2009/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésében a forgalomba hozatalra vonatkozóan előírt követelmények, egy elismert szerv kérésre kiállítja az e rendelet mellékletében szereplő mintáknak megfelelő igazoló dokumentumokat.

(2)   Az elismert szerv a kérelmezőnek adja át az igazoló dokumentumot, és annak másolatát három évig megőrzi az adatok nyilvántartása céljából.

(3)   Az 5. cikk (2) bekezdésére figyelemmel egy fókatermék forgalomba hozatala esetén az igazoló dokumentum eredetije a fókaterméket kíséri. A kérelmező megtarthatja az igazoló dokumentum egy másolatát.

(4)   Minden későbbi számlán fel kell tüntetni az igazoló dokumentum sorszámát.

(5)   Az (1) bekezdésnek megfelelően kiállított igazoló dokumentummal kísért fókaterméket az 1007/2009/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésében előírtaknak megfelelőnek kell tekintetni.

(6)   Egy fókaterméknek a 2913/92/EGK tanácsi rendelet (7) 79. cikke szerinti szabad forgalomba bocsátása érdekében tett vámáru-nyilatkozat akkor fogadható el, ha a kérelmező bemutatja az e cikk (1) bekezdésével összhangban kiállított igazoló dokumentumot. A 2913/92/EGK rendelet 77. cikke (2) bekezdésének sérelme nélkül a vámhatóságok nyilvántartásaikban megőrzik az igazoló dokumentum egy másolatát.

(7)   Az (1) bekezdéssel összhangban kiállított igazoló dokumentum hitelességét vagy helytállóságát illetően felmerülő kétség esetén, valamint ha további útmutatásra van szükség, a vámhatóságok és a bűnüldöző hatóságok tisztviselői felveszik a kapcsolatot az érintett tagállam által a 6. cikknek megfelelően kijelölt illetékes hatósággal. A megkeresett illetékes hatóság dönt a továbbiakban meghozandó intézkedésekről.

5. cikk

Az igazoló dokumentumok formátuma

(1)   A 4. cikk (1) bekezdésében említett igazoló dokumentumokat vagy papíron, vagy elektronikus formában kell kiállítani.

(2)   Elektronikus úton való kiállítás esetén egy kinyomtatott példányának kell kísérnie a fókaterméket a forgalomba hozatal időpontjában.

(3)   Az igazoló dokumentum használata nincs kihatással a forgalomba hozatallal kapcsolatos egyéb formai követelményekre.

(4)   A 6. cikknek megfelelően kijelölt illetékes hatóság előírhatja, hogy az igazoló dokumentumot fordítsák le azon tagállam hivatalos nyelvére, ahol a terméket forgalomba hozzák.

6. cikk

Illetékes hatóságok

(1)   Minden tagállam kijelöl egy vagy több illetékes hatóságot az alábbi feladatok ellátására:

| a) | a behozott fókatermékekhez tartozó igazoló dokumentumok hitelességének ellenőrzése a vámhatóságoknak a 4. cikk (7) bekezdése szerinti kérésére; |
| --- | --- |

a)

a behozott fókatermékekhez tartozó igazoló dokumentumok hitelességének ellenőrzése a vámhatóságoknak a 4. cikk (7) bekezdése szerinti kérésére;

| b) | az igazoló dokumentumok adott tagállamban létrehozott és tevékenykedő elismert szervek általi kiállításának ellenőrzése; |
| --- | --- |

b)

az igazoló dokumentumok adott tagállamban létrehozott és tevékenykedő elismert szervek általi kiállításának ellenőrzése;

| c) | az adott tagállamban folytatott fókavadászatból származó fókatermékekhez kiadott igazoló dokumentumok egy másolatának megőrzése. |
| --- | --- |

c)

az adott tagállamban folytatott fókavadászatból származó fókatermékekhez kiadott igazoló dokumentumok egy másolatának megőrzése.

(2)   A tagállamok értesítik a Bizottságot az (1) bekezdésnek megfelelően kijelölt illetékes hatóságokról.

(3)   A Bizottság saját honlapján elérhetővé teszi az (1) bekezdésnek megfelelően kijelölt illetékes hatóságok jegyzékét. E jegyzéket rendszeresen frissíteni kell.

7. cikk

Elektronikus adatcsere- és adat-nyilvántartási rendszerek

(1)   Az illetékes hatóságok használhatnak elektronikus rendszereket az igazoló dokumentumokban szereplő adatok egymás közötti cseréjére, valamint nyilvántartására.

(2)   A tagállamok szem előtt tartják az (1) bekezdésben említett elektronikus rendszerek komplementaritását, kompatibilitását és interoperabilitását.

8. cikk

A személyes adatok feldolgozása tekintetében biztosított védelem

Ez a rendelet a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában nem sérti az egyéneknek az uniós és a nemzeti jog értelmében biztosított védelem szintjét és különösen nem változtatja meg a 95/46/EK irányelv és a 45/2001/EK rendelet szerinti jogokat és kötelezettségeket. Az egyéneknek a személyes adatok feldolgozása tekintetében való védelmét különösen az igazoló dokumentumokban szereplő személyes adatok nyilvánosságra hozatalának vagy közlésének vonatkozásában kell biztosítani.

9. cikk

Átmeneti rendelkezés

Az elismert szervek által 2015. október 18. előtt a 737/2010/EU rendelettel összhangban kiállított igazoló dokumentumok a továbbiakban is érvényesek.

10. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2015. október 18-tól kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. október 13-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 286., 2009.10.31., 36. o.

1

(2)  A Bizottság 2010. augusztus 10-i 737/2010/EU rendelete a fókatermékek kereskedelméről szóló 1007/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 216., 2010.8.17., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2015. október 6-i (EU) 2015/1775 rendelete a fókatermékek kereskedelméről szóló 1007/2009/EK rendelet módosításáról és a 737/2010/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 262., 2015.10.7., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1995. október 24-i 95/46/EK irányelve a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 281., 1995.11.23., 31. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. december 18-i 45/2001/EK rendelete a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

5

(6)  A Tanács 1996. december 9-i 338/97/EK rendelete a vadon élő állat- és növényfajok számára kereskedelmük szabályozása által biztosított védelemről (HL L 61., 1997.3.3., 1. o.).

6

(7)  A Tanács 1992. október 12-i 2913/92/EGK rendelete a Közösségi Vámkódex létrehozásáról (HL L 302., 1992.10.19., 1. o.).

7

---

MELLÉKLET

Image

Image

Image

Image

Image

Útmutató megjegyzések

Általános megjegyzések:

Kérjük, nyomtatott nagybetűkkel töltse ki.

| 1. rovat: | Kibocsátó szerv | Adja meg az igazoló dokumentumot kiállító elismert szerv nevét és címét. |
| --- | --- | --- |
| 2. rovat: | A kiállító ország számára fenntartott hely | Hagyja szabadon a kiállító ország számára. |
| 3. rovat: | Az igazoló dokumentum száma | Adja meg az igazoló dokumentum számát. |
| 4. rovat: | A forgalomba hozatal országa | Adja meg annak az országnak a nevét, ahol a fókatermék az Európai Unió piacán először kerül forgalomba. |
| 5. rovat: | ISO-kód | Adja meg a 4. rovatban megadott ország kétjegyű kódját. |
| 6. rovat: | A fókatermék kereskedelmi leírása | Adja meg a fókatermék(ek) kereskedelmi leírását. A leírásnak a 7. rovatban szereplő bejegyzéssel összhangban kell állnia. |
| 7. rovat: | Tudományos név | Adja meg a termékhez felhasznált fókafaj(ok) tudományos nevét. Amennyiben egy összetett termék egynél több fajt tartalmaz, ezeket külön sorokban nevezze meg. |
| 8. rovat: | HR vámtarifaszám | Adja meg a 4 vagy 6 számjegyű, a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszer alapján meghatározott árukódot. |
| 9. rovat: | Az ország, amelyben a fókát elejtették | Adja meg annak az országnak a nevét, ahol a termékhez felhasznált fókát elejtették. |
| 10. rovat: | ISO-kód | Adja meg a 9. rovatban megadott ország kétjegyű kódját. |
| 11. rovat: | Nettó tömeg | Adja meg az össztömeget kg-ban. Ez a fókatermékek nettó tömegét jelenti, az állványoktól, távtartóktól, öntapadó címkéktől stb. különböző közvetlen tárolóeszközök és csomagolás nélkül. |
| 12. rovat: | Egységek száma | Amennyiben több van, adja meg a darabszámot. |
| 13. rovat: | Megkülönböztető jelölések | Ha lehet, adjon meg valamilyen megkülönböztető jelölést, például tételszámot vagy raklevélszámot. |
| 14. rovat: | Egyedi azonosító | Adja meg a terméken szereplő, annak nyomonkövethetőségét biztosító azonosítót. |
| 15. rovat: | A kiállító szerv aláírása és bélyegzője | Ezt a rovatot a felhatalmazással rendelkező tisztviselő tölti ki, keltezéssel látva el és az igazoló dokumentumot kiállító elismert szerv hivatalos bélyegzőjével lepecsételve a dokumentumot. |
| 16. rovat: | A vámhatóságok általi láttamozás | A vámhatóságnak meg kell adnia a vámáru-nyilatkozat számát, majd alá kell írnia és bélyegzővel kell ellátnia a dokumentumot. |

1. rovat:

Kibocsátó szerv

Adja meg az igazoló dokumentumot kiállító elismert szerv nevét és címét.

2. rovat:

A kiállító ország számára fenntartott hely

Hagyja szabadon a kiállító ország számára.

3. rovat:

Az igazoló dokumentum száma

Adja meg az igazoló dokumentum számát.

4. rovat:

A forgalomba hozatal országa

Adja meg annak az országnak a nevét, ahol a fókatermék az Európai Unió piacán először kerül forgalomba.

5. rovat:

ISO-kód

Adja meg a 4. rovatban megadott ország kétjegyű kódját.

6. rovat:

A fókatermék kereskedelmi leírása

Adja meg a fókatermék(ek) kereskedelmi leírását. A leírásnak a 7. rovatban szereplő bejegyzéssel összhangban kell állnia.

7. rovat:

Tudományos név

Adja meg a termékhez felhasznált fókafaj(ok) tudományos nevét. Amennyiben egy összetett termék egynél több fajt tartalmaz, ezeket külön sorokban nevezze meg.

8. rovat:

HR vámtarifaszám

Adja meg a 4 vagy 6 számjegyű, a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszer alapján meghatározott árukódot.

9. rovat:

Az ország, amelyben a fókát elejtették

Adja meg annak az országnak a nevét, ahol a termékhez felhasznált fókát elejtették.

10. rovat:

ISO-kód

Adja meg a 9. rovatban megadott ország kétjegyű kódját.

11. rovat:

Nettó tömeg

Adja meg az össztömeget kg-ban. Ez a fókatermékek nettó tömegét jelenti, az állványoktól, távtartóktól, öntapadó címkéktől stb. különböző közvetlen tárolóeszközök és csomagolás nélkül.

12. rovat:

Egységek száma

Amennyiben több van, adja meg a darabszámot.

13. rovat:

Megkülönböztető jelölések

Ha lehet, adjon meg valamilyen megkülönböztető jelölést, például tételszámot vagy raklevélszámot.

14. rovat:

Egyedi azonosító

Adja meg a terméken szereplő, annak nyomonkövethetőségét biztosító azonosítót.

15. rovat:

A kiállító szerv aláírása és bélyegzője

Ezt a rovatot a felhatalmazással rendelkező tisztviselő tölti ki, keltezéssel látva el és az igazoló dokumentumot kiállító elismert szerv hivatalos bélyegzőjével lepecsételve a dokumentumot.

16. rovat:

A vámhatóságok általi láttamozás

A vámhatóságnak meg kell adnia a vámáru-nyilatkozat számát, majd alá kell írnia és bélyegzővel kell ellátnia a dokumentumot.

---

| 16.10.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 271/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 271/12

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1851 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. október 15.)

a 948/2014/EU végrehajtási rendeletnek a szerződéses tárolási időszak és a sovány tejpor magántárolásához nyújtott támogatás összege tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 18. cikke (2) bekezdésére, 20. cikke c), l) és m) pontjára, valamint 223. cikke (3) bekezdésének c) pontjára,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésével kapcsolatos egyes támogatások és visszatérítések megállapítására vonatkozó intézkedések meghatározásáról szóló, 2013. december 16-i 1370/2013/EU tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 4. cikkére,

mivel:

| (1) | A 948/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) a különösen nehéz piaci helyzetre való tekintettel – amelyet elsősorban az Oroszország által az Unióból származó tejtermékek Oroszországba történő importjára kivetett tilalom idézett elő – bevezette a sovány tejpor magántárolási rendszerét. |
| --- | --- |

(1)

A 948/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) a különösen nehéz piaci helyzetre való tekintettel – amelyet elsősorban az Oroszország által az Unióból származó tejtermékek Oroszországba történő importjára kivetett tilalom idézett elő – bevezette a sovány tejpor magántárolási rendszerét.

| (2) | A sovány tejpor árának további csökkenését követően a magántárolási rendszerek alkalmazási időszakát az 1337/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4)2015. február 28-ig, az (EU) 2015/303 bizottsági végrehajtási rendelet (5)2015. szeptember 30-ig, az (EU) 2015/1548 bizottsági végrehajtási rendelet (6) pedig 2016. február 29-ig meghosszabbította. |
| --- | --- |

(2)

A sovány tejpor árának további csökkenését követően a magántárolási rendszerek alkalmazási időszakát az 1337/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4)2015. február 28-ig, az (EU) 2015/303 bizottsági végrehajtási rendelet (5)2015. szeptember 30-ig, az (EU) 2015/1548 bizottsági végrehajtási rendelet (6) pedig 2016. február 29-ig meghosszabbította.

| (3) | Tekintettel arra, hogy a sovány tejpor ára a belső piacon tapasztalható jelentős tejtúlkínálat és a továbbra is visszafogott világszintű kereslet következtében továbbra is csökkenő tendenciát mutat, helyénvaló további olyan intézkedésekről rendelkezni, amelyek révén ösztönözhető, hogy – a piacra nehezedő nyomás enyhítése céljából – a gazdasági szereplők nagyobb mennyiségeket tároljanak, és ezért indokolt nagyobb összegű támogatást nyújtani azokban az esetekben, amikor a termékekre hosszabb szerződéses tárolási időszak vonatkozik. |
| --- | --- |

(3)

Tekintettel arra, hogy a sovány tejpor ára a belső piacon tapasztalható jelentős tejtúlkínálat és a továbbra is visszafogott világszintű kereslet következtében továbbra is csökkenő tendenciát mutat, helyénvaló további olyan intézkedésekről rendelkezni, amelyek révén ösztönözhető, hogy – a piacra nehezedő nyomás enyhítése céljából – a gazdasági szereplők nagyobb mennyiségeket tároljanak, és ezért indokolt nagyobb összegű támogatást nyújtani azokban az esetekben, amikor a termékekre hosszabb szerződéses tárolási időszak vonatkozik.

| (4) | Ugyanakkor annak biztosítására, hogy a gazdasági szereplők a jövőben rugalmasan tudjanak reagálni a piaci jelzésekre, biztosítani kell, hogy az érintett termékek a kilenc hónapos minimális tárolási időszak lejártával csökkentett támogatási mérték mellett kitárolhatók legyenek. |
| --- | --- |

(4)

Ugyanakkor annak biztosítására, hogy a gazdasági szereplők a jövőben rugalmasan tudjanak reagálni a piaci jelzésekre, biztosítani kell, hogy az érintett termékek a kilenc hónapos minimális tárolási időszak lejártával csökkentett támogatási mérték mellett kitárolhatók legyenek.

| (5) | Tekintettel a meghosszabbodott szerződéses tárolási időszakra, a 826/2008/EK bizottsági rendelet (7) 31. cikkében említett előleg összegét ki kell igazítani. |
| --- | --- |

(5)

Tekintettel a meghosszabbodott szerződéses tárolási időszakra, a 826/2008/EK bizottsági rendelet (7) 31. cikkében említett előleg összegét ki kell igazítani.

| (6) | A 826/2008/EK rendelet 35. cikke (3) bekezdésének megfelelően és annak érdekében, hogy az intézkedés igénybevételét szorosan nyomon lehessen követni, indokolt meghatározni az említett rendelet 35. cikke (1) bekezdésének a) pontjában előírt értesítések megküldésének határidejét. |
| --- | --- |

(6)

A 826/2008/EK rendelet 35. cikke (3) bekezdésének megfelelően és annak érdekében, hogy az intézkedés igénybevételét szorosan nyomon lehessen követni, indokolt meghatározni az említett rendelet 35. cikke (1) bekezdésének a) pontjában előírt értesítések megküldésének határidejét.

| (7) | Annak érdekében, hogy azonnal kifejtse hatását a piacon és hozzájáruljon az árak stabilizálásához, az e rendeletben előírt intézkedést indokolt a kihirdetését követő napon hatályba léptetni. |
| --- | --- |

(7)

Annak érdekében, hogy azonnal kifejtse hatását a piacon és hozzájáruljon az árak stabilizálásához, az e rendeletben előírt intézkedést indokolt a kihirdetését követő napon hatályba léptetni.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 948/2014/EU végrehajtási rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „4. cikk
  (1)   Az 1. cikkben említett termékekre vonatkozó támogatás összege:






  a) | amennyiben a szerződéses tárolás időtartama 90 és 210 nap között van, a támogatás:






  1. | a rögzített tárolási költségekre 8,86 EUR/tárolt tonna, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„4. cikk

(1)   Az 1. cikkben említett termékekre vonatkozó támogatás összege:

a)

amennyiben a szerződéses tárolás időtartama 90 és 210 nap között van, a támogatás:

1.

a rögzített tárolási költségekre 8,86 EUR/tárolt tonna,

| 2. | a szerződéses tárolás időtartamára 0,16 EUR/tonna/nap; |
| --- | --- |

2.

a szerződéses tárolás időtartamára 0,16 EUR/tonna/nap;

| b) | amennyiben a szerződéses tárolás időtartama 365 nap, a támogatás:






  1. | a rögzített tárolási költségekre 8,86 EUR/tárolt tonna, |
| --- | --- | --- |

b)

amennyiben a szerződéses tárolás időtartama 365 nap, a támogatás:

1.

a rögzített tárolási költségekre 8,86 EUR/tárolt tonna,

| 2. | a szerződéses tárolás időtartamára 0,36 EUR/tonna/nap. |
| --- | --- |

2.

a szerződéses tárolás időtartamára 0,36 EUR/tonna/nap.

A 826/2008/EK rendelet 34. cikkének (6) bekezdésétől eltérve azonban, amennyiben a szerződéses mennyiség 270 napos minimális tárolási időszak után kitárolható, a támogatás összege 10 %-kal csökken.

(2)   A kérelmek csak akkor érvényesek, ha feltüntetik a kért támogatási mértékeket.

Az e rendelet alapján, 90 és 210 nap közötti tárolási időszakra kötött szerződések nem változtathatók át a 4. cikk (1) bekezdése b) pontja első albekezdése szerinti szerződésekké.

(3)   A szerződéses tárolás vége a kitárolás napját megelőző nap.”

| 2. | A szöveg a következő 4a. cikkel egészül ki:
  „4a. cikk
  A 826/2008/EK rendelet 31. cikkének (2) bekezdésétől eltérve az e rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontjának első albekezdése szerinti szerződésekre vonatkozó előlegfizetés összege nem haladhatja meg a 270 napos tárolási időszaknak megfelelő támogatás összegét.” |
| --- | --- |

2.

A szöveg a következő 4a. cikkel egészül ki:

„4a. cikk

A 826/2008/EK rendelet 31. cikkének (2) bekezdésétől eltérve az e rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontjának első albekezdése szerinti szerződésekre vonatkozó előlegfizetés összege nem haladhatja meg a 270 napos tárolási időszaknak megfelelő támogatás összegét.”

| 3. | A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „6. cikk
  A tagállamok értesítik a Bizottságot a következőkről:






  a) | legkésőbb minden kedden az előző hétre vonatkozóan, a 4. cikk (1) bekezdésének a), illetve b) pontjának első albekezdésében említett mennyiségekre vonatkozóan külön-külön azon mennyiségekről, amelyre szerződést kötöttek, valamint azon termékmennyiségekről, amelyre szerződéskötési kérelmet nyújtottak be, a 826/2008/EK rendelet 35. cikke (1) bekezdésének a) pontjában előírtaknak megfelelően; |
| --- | --- | --- |

3.

A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„6. cikk

A tagállamok értesítik a Bizottságot a következőkről:

a)

legkésőbb minden kedden az előző hétre vonatkozóan, a 4. cikk (1) bekezdésének a), illetve b) pontjának első albekezdésében említett mennyiségekre vonatkozóan külön-külön azon mennyiségekről, amelyre szerződést kötöttek, valamint azon termékmennyiségekről, amelyre szerződéskötési kérelmet nyújtottak be, a 826/2008/EK rendelet 35. cikke (1) bekezdésének a) pontjában előírtaknak megfelelően;

| b) | legkésőbb minden hónap végén az előző hónapra vonatkozóan a 826/2008/EK rendelet 35. cikke (1) bekezdésének b) pontjában előírt információkról a készletekre vonatkozóan.” |
| --- | --- |

b)

legkésőbb minden hónap végén az előző hónapra vonatkozóan a 826/2008/EK rendelet 35. cikke (1) bekezdésének b) pontjában előírt információkról a készletekre vonatkozóan.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. október 15-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  HL L 346., 2013.12.20., 12. o.

2

(3)  A Bizottság 2014. szeptember 4-i 948/2014/EU végrehajtási rendelete a sovány tejpor magántárolási rendszerének bevezetéséről és a magántárolási támogatás összegének előre történő megállapításáról (HL L 265., 2014.9.5., 18. o.).

3

(4)  A Bizottság 2014. december 16-i 1337/2014/EU végrehajtási rendelete a 947/2014/EU és a 948/2014/EU végrehajtási rendeletnek a vaj és a sovány tejpor magántárolási támogatása iránti kérelmek benyújtási határideje tekintetében történő módosításáról (HL L 360., 2014.12.17., 15. o.).

4

(5)  A Bizottság 2015. február 25-i (EU) 2015/303 végrehajtási rendelete a 947/2014/EU és a 948/2014/EU végrehajtási rendeletnek a vajra és a sovány tejporra vonatkozó magántárolási támogatás iránti kérelmek benyújtási határideje tekintetében történő módosításáról (HL L 55., 2015.2.26., 4. o.).

5

(6)  A Bizottság 2015. szeptember 17-i (EU) 2015/1548 végrehajtási rendelete a 947/2014/EU és a 948/2014/EU végrehajtási rendeletnek a vajra és a sovány tejporra vonatkozó magántárolási támogatás iránti kérelmek benyújtási határideje tekintetében történő módosításáról (HL L 242., 2015.9.18., 26. o.).

6

(7)  A Bizottság 2008. augusztus 20-i 826/2008/EK rendelete egyes mezőgazdasági termékek magántárolásához nyújtható közösségi támogatás odaítélésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról (HL L 223., 2008.8.21., 3. o.).

7

---

| 16.10.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 271/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 271/15

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1852 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2015. október 15.)

az egyes sajtok magántárolására vonatkozó ideiglenes rendkívüli támogatási program megnyitásáról és a támogatás összegének előzetes rögzítéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 219. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 228. cikkével,

mivel:

| (1) | A 2014. év folyamán és 2015 első felében általában véve visszaesett a tej és a tejtermékek iránti globális kereslet, elsősorban a tejtermékek világszinten legfontosabb importőr országa, Kína importtevékenységének lassulása miatt. |
| --- | --- |

(1)

A 2014. év folyamán és 2015 első felében általában véve visszaesett a tej és a tejtermékek iránti globális kereslet, elsősorban a tejtermékek világszinten legfontosabb importőr országa, Kína importtevékenységének lassulása miatt.

| (2) | A tejtermékek árát érintő leszorító hatás volt megfigyelhető, amelyet az okoz, hogy növekedett a kínálat mind az Unióban, mind a világ főbb tejtermelő régióiban. |
| --- | --- |

(2)

A tejtermékek árát érintő leszorító hatás volt megfigyelhető, amelyet az okoz, hogy növekedett a kínálat mind az Unióban, mind a világ főbb tejtermelő régióiban.

| (3) | Emellett 2015. június 25-én az orosz kormány bejelentette, hogy további egy évre, 2016. augusztus 6-ig meghosszabbítja az Unióból származó mezőgazdasági termékek és élelmiszerek bevitelére vonatkozó tilalmat. |
| --- | --- |

(3)

Emellett 2015. június 25-én az orosz kormány bejelentette, hogy további egy évre, 2016. augusztus 6-ig meghosszabbítja az Unióból származó mezőgazdasági termékek és élelmiszerek bevitelére vonatkozó tilalmat.

| (4) | A tejágazat emiatt piaci zavarral szembesül, amelyet a kereslet és a kínálat közötti erőteljes egyensúlyhiány okoz. |
| --- | --- |

(4)

A tejágazat emiatt piaci zavarral szembesül, amelyet a kereslet és a kínálat közötti erőteljes egyensúlyhiány okoz.

| (5) | Ennek következtében a nyers tej és a tejtermékek ára tovább csökkent az Unióban, és valószínűleg a továbbiakban is érvényesül a leszorító hatás, amely kezelhetetlen szintet érhet el sok mezőgazdasági termelő esetében, akik pénzforgalmi és a pénzkészletet érintő nehézségeket tapasztalnak. A legfontosabb sajtok uniós átlagára 17 %-kal csökkent 2015-ben. |
| --- | --- |

(5)

Ennek következtében a nyers tej és a tejtermékek ára tovább csökkent az Unióban, és valószínűleg a továbbiakban is érvényesül a leszorító hatás, amely kezelhetetlen szintet érhet el sok mezőgazdasági termelő esetében, akik pénzforgalmi és a pénzkészletet érintő nehézségeket tapasztalnak. A legfontosabb sajtok uniós átlagára 17 %-kal csökkent 2015-ben.

| (6) | Az 1308/2013/EU rendelet alapján rendelkezésre álló piaci intervenciós intézkedések, mivel más termékekre – például vajra és sovány tejporra – irányulnak vagy csak a földrajzi jelzéssel ellátott sajtokra vonatkoznak, nem elegendőek az előállt helyzet kezelésére. |
| --- | --- |

(6)

Az 1308/2013/EU rendelet alapján rendelkezésre álló piaci intervenciós intézkedések, mivel más termékekre – például vajra és sovány tejporra – irányulnak vagy csak a földrajzi jelzéssel ellátott sajtokra vonatkoznak, nem elegendőek az előállt helyzet kezelésére.

| (7) | A sajtpiac súlyos egyensúlyhiánya tárolással enyhíthető, illetve kiküszöbölhető. Ezért indokolt a sajt magántárolására támogatást nyújtani és a támogatás összegét előre rögzíteni. |
| --- | --- |

(7)

A sajtpiac súlyos egyensúlyhiánya tárolással enyhíthető, illetve kiküszöbölhető. Ezért indokolt a sajt magántárolására támogatást nyújtani és a támogatás összegét előre rögzíteni.

| (8) | Indokolt meghatározni a támogatási program hatálya alá tartozó mennyiség felső határát, valamint a teljes mennyiség tagállamonkénti bontását, amelynek alapját az egyes tagállamok sajttermelése képezi. |
| --- | --- |

(8)

Indokolt meghatározni a támogatási program hatálya alá tartozó mennyiség felső határát, valamint a teljes mennyiség tagállamonkénti bontását, amelynek alapját az egyes tagállamok sajttermelése képezi.

| (9) | Az 1308/2013/EU rendelet 17. cikke úgy rendelkezik, hogy csak az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) szerinti, oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott sajt tekintetében nyújtható magántárolási támogatás. Az Unió teljes sajttermelésének azonban csak kis részét teszik ki az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott sajtok. A végrehajtás és az igazgatás hatékonysága érdekében helyénvaló az összes sajtfélére vonatkozó egyetlen magántárolási támogatási rendszert létrehozni. |
| --- | --- |

(9)

Az 1308/2013/EU rendelet 17. cikke úgy rendelkezik, hogy csak az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) szerinti, oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott sajt tekintetében nyújtható magántárolási támogatás. Az Unió teljes sajttermelésének azonban csak kis részét teszik ki az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott sajtok. A végrehajtás és az igazgatás hatékonysága érdekében helyénvaló az összes sajtfélére vonatkozó egyetlen magántárolási támogatási rendszert létrehozni.

| (10) | A tárolásra nem alkalmas sajtokat indokolt kizárni a rendelkezés hatálya alól. |
| --- | --- |

(10)

A tárolásra nem alkalmas sajtokat indokolt kizárni a rendelkezés hatálya alól.

| (11) | Az irányítás és ellenőrzés megkönnyítése érdekében magántárolási támogatást – általános szabályként – csak az Unióban letelepedett és héanyilvántartásba vett gazdasági szereplők részére lehet nyújtani. |
| --- | --- |

(11)

Az irányítás és ellenőrzés megkönnyítése érdekében magántárolási támogatást – általános szabályként – csak az Unióban letelepedett és héanyilvántartásba vett gazdasági szereplők részére lehet nyújtani.

| (12) | Hogy biztosítani lehessen a lebonyolítás megfelelő nyomon követését, e rendeletben meg kell határozni a tárolási szerződések megkötéséhez szükséges információkat és a szerződő felek kötelezettségeit. |
| --- | --- |

(12)

Hogy biztosítani lehessen a lebonyolítás megfelelő nyomon követését, e rendeletben meg kell határozni a tárolási szerződések megkötéséhez szükséges információkat és a szerződő felek kötelezettségeit.

| (13) | A program hatékonyabbá tétele érdekében a szerződéseknek egy bizonyos minimális mennyiségre kell vonatkozniuk, valamint meg kell határozniuk a szerződő fél által teljesítendő kötelezettségeket, különösen azokat, amelyek a tárolási műveletek ellenőrzéséért felelős illetékes hatóság számára lehetővé teszik a tárolási feltételek eredményes ellenőrzését. |
| --- | --- |

(13)

A program hatékonyabbá tétele érdekében a szerződéseknek egy bizonyos minimális mennyiségre kell vonatkozniuk, valamint meg kell határozniuk a szerződő fél által teljesítendő kötelezettségeket, különösen azokat, amelyek a tárolási műveletek ellenőrzéséért felelős illetékes hatóság számára lehetővé teszik a tárolási feltételek eredményes ellenőrzését.

| (14) | A magántárolási támogatás odaítéléséhez szükséges egyik követelmény, hogy a szerződéses mennyiség tárolásra kerüljön a szerződés szerinti tárolási időszak során. A kereskedelmi gyakorlat figyelembevételéhez, valamint gyakorlati megfontolásból a támogatott mennyiség tekintetében célszerű bizonyos tűréshatárt megengedni. |
| --- | --- |

(14)

A magántárolási támogatás odaítéléséhez szükséges egyik követelmény, hogy a szerződéses mennyiség tárolásra kerüljön a szerződés szerinti tárolási időszak során. A kereskedelmi gyakorlat figyelembevételéhez, valamint gyakorlati megfontolásból a támogatott mennyiség tekintetében célszerű bizonyos tűréshatárt megengedni.

| (15) | A kérelem komolyságának garantálása és az intézkedés kívánt piaci hatásának biztosítása érdekében biztosítékra van szükség. Ezért rendelkezéseket kell elfogadni a biztosíték letétbe helyezésére, feloldására és visszatartására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(15)

A kérelem komolyságának garantálása és az intézkedés kívánt piaci hatásának biztosítása érdekében biztosítékra van szükség. Ezért rendelkezéseket kell elfogadni a biztosíték letétbe helyezésére, feloldására és visszatartására vonatkozóan.

| (16) | Annak biztosítása érdekében, hogy a tárolást megfelelően végezzék, indokolt rendelkezéseket hozni a kifizetendő támogatás csökkentésére, ha a tárolt mennyiség a szerződéses tárolási időszak alatt kisebb a szerződésben foglalt mennyiségnél. |
| --- | --- |

(16)

Annak biztosítása érdekében, hogy a tárolást megfelelően végezzék, indokolt rendelkezéseket hozni a kifizetendő támogatás csökkentésére, ha a tárolt mennyiség a szerződéses tárolási időszak alatt kisebb a szerződésben foglalt mennyiségnél.

| (17) | A támogatás összegét a tárolás költségei és/vagy egyéb releváns piaci szempontok alapján kell meghatározni. Indokolt támogatást megállapítani az érintett termékek be- és kitárolásának fix költségeire, valamint a hűtőházi tárolás napi költségeire és a finanszírozási költségekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(17)

A támogatás összegét a tárolás költségei és/vagy egyéb releváns piaci szempontok alapján kell meghatározni. Indokolt támogatást megállapítani az érintett termékek be- és kitárolásának fix költségeire, valamint a hűtőházi tárolás napi költségeire és a finanszírozási költségekre vonatkozóan.

| (18) | Meg kell határozni az előlegfizetés feltételeit; a támogatáskorrekciót azokban az esetekben, amikor a szerződéses mennyiséget nem tartják be teljes mértékben; a támogatásra való jogosultság meglétére vonatkozó ellenőrzéseket; a lehetséges szankciókat és azokat az információkat, melyekről a tagállamoknak értesíteniük kell a Bizottságot. |
| --- | --- |

(18)

Meg kell határozni az előlegfizetés feltételeit; a támogatáskorrekciót azokban az esetekben, amikor a szerződéses mennyiséget nem tartják be teljes mértékben; a támogatásra való jogosultság meglétére vonatkozó ellenőrzéseket; a lehetséges szankciókat és azokat az információkat, melyekről a tagállamoknak értesíteniük kell a Bizottságot.

| (19) | Lehetséges, hogy az intézkedést nem minden tagállam használja ki teljes mértékben, így indokolt rendelkezni a mennyiségeknek az intézkedés háromhavi alkalmazását követő újraosztásáról. A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy adott esetben olyan végrehajtási aktust fogadjon el, amely megállapítja a fel nem használt mennyiségek tagállamonkénti újraosztását, valamint a kérelmek benyújtására nyitva álló új időszakot. |
| --- | --- |

(19)

Lehetséges, hogy az intézkedést nem minden tagállam használja ki teljes mértékben, így indokolt rendelkezni a mennyiségeknek az intézkedés háromhavi alkalmazását követő újraosztásáról. A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy adott esetben olyan végrehajtási aktust fogadjon el, amely megállapítja a fel nem használt mennyiségek tagállamonkénti újraosztását, valamint a kérelmek benyújtására nyitva álló új időszakot.

| (20) | Szabályokat kell megállapítani a dokumentációra, a számvitelre, valamint az ellenőrzés gyakoriságára és módjára vonatkozóan is, |
| --- | --- |

(20)

Szabályokat kell megállapítani a dokumentációra, a számvitelre, valamint az ellenőrzés gyakoriságára és módjára vonatkozóan is,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet ideiglenes rendkívüli magántárolási támogatási programról rendelkezik a 0406 KN-kód alá tartozó sajtokra vonatkozóan, azon sajtok kivételével, amelyek a 3. cikk (1) bekezdésében említett érlelési időszakon túl nem alkalmasak további tárolásra.

Az ezen ideiglenes program hatálya alá tartozó termékek tagállamonkénti maximális mennyiségét a melléklet határozza meg.

2. cikk

Fogalommeghatározás

E rendelet alkalmazásában a „tagállami illetékes hatóságok” az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 7. cikkében megállapított feltételeket teljesítő, a tagállam által kifizető ügynökségként akkreditált szervezeti egységek vagy szervek.

3. cikk

A termékek támogathatósága

(1)   Az 1. cikkben említett magántárolási támogatásra (a továbbiakban: támogatás) való jogosultság feltétele, hogy a sajt megbízható, kifogástalan kereskedelmi minőségű legyen, az Unióból származzon és a tárolási szerződés kezdőnapján elérje azt a minimális érettségi fokot, amely az 1151/2012/EU rendelet szerinti, oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott sajtok esetében megfelel a termékleírásban szereplő érlelési időszaknak, más sajtok esetében pedig megfelel a tagállamok által meghatározott rendes érlelési időszaknak.

(2)   A sajtnak az alábbi követelményeknek kell megfelelnie:

| a) | az egyes tételek tömege legalább 0,5 tonna; |
| --- | --- |

a)

az egyes tételek tömege legalább 0,5 tonna;

| b) | a gyártó vállalkozást, valamint a gyártás időpontját a sajtokon letörölhetetlen felirat jelzi, esetleg kódolva; |
| --- | --- |

b)

a gyártó vállalkozást, valamint a gyártás időpontját a sajtokon letörölhetetlen felirat jelzi, esetleg kódolva;

| c) | a sajton szerepel a betárolás dátuma; |
| --- | --- |

c)

a sajton szerepel a betárolás dátuma;

| d) | a sajt nem képezte korábbi tárolási támogatási szerződés tárgyát; |
| --- | --- |

d)

a sajt nem képezte korábbi tárolási támogatási szerződés tárgyát;

| e) | a sajtot abban a tagállamban tárolják, amelyben előállították. |
| --- | --- |

e)

a sajtot abban a tagállamban tárolják, amelyben előállították.

(3)   A tagállamok mentességet adhatnak a (2) bekezdés c) pontjában említett, a betárolási dátum sajton való feltüntetésére vonatkozó kötelezettség alól, amennyiben a raktár vezetője vállalja olyan nyilvántartás vezetését, amelyben a betárolás napján nyilvántartásba veszik a (2) bekezdés b) pontjában említett adatokat.

4. cikk

Támogatási kérelmek

(1)   A támogatásért folyamodó gazdasági szereplő kérelmet nyújt be azon tagállam illetékes hatóságának, ahol a termékeket tárolják.

(2)   Támogatási kérelmet csak az Unióban letelepedett és héanyilvántartásba vett gazdasági szereplők nyújthatnak be.

(3)   Támogatási kérelmet e rendelet hatálybalépésének napjától lehet benyújtani. A kérelmek benyújtásának határideje 2016. január 15.

(4)   A támogatási kérelmeknek már teljesen betárolt termékekre kell vonatkozniuk.

(5)   A kérelmek az érintett tagállam által a gazdasági szereplők számára rendelkezésre bocsátott módon adhatók be.

A tagállami illetékes hatóságok előírhatják, hogy az elektronikus úton benyújtott kérelmeket az 1999/93/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) (2) cikkének 2. pontja szerinti fokozott biztonságú elektronikus aláírással vagy olyan elektronikus aláírással kell ellátni, amely ezzel egyenértékű biztosítékokkal szolgál az aláíráshoz rendelt funkciók tekintetében, a 2004/563/EK, Euratom bizottsági határozatban (5) és annak végrehajtási szabályaiban az elektronikus és digitalizált dokumentumokra vonatkozóan a Bizottság által megállapított rendelkezésekben meghatározott szabályok és feltételek alkalmazása révén.

(6)   A kérelem kizárólag az alábbi feltételek teljesülése esetén fogadható be:

| a) | hivatkozik e rendeletre; |
| --- | --- |

a)

hivatkozik e rendeletre;

| b) | feltünteti a pályázó azonosító adatait: nevét, címét és héaazonosító számát; |
| --- | --- |

b)

feltünteti a pályázó azonosító adatait: nevét, címét és héaazonosító számát;

| c) | feltünteti a terméket a vonatkozó hatjegyű KN-kóddal; |
| --- | --- |

c)

feltünteti a terméket a vonatkozó hatjegyű KN-kóddal;

| d) | feltünteti a kérelem benyújtásának időpontjában rendelkezésre álló termékek mennyiségét; |
| --- | --- |

d)

feltünteti a kérelem benyújtásának időpontjában rendelkezésre álló termékek mennyiségét;

| e) | feltünteti a raktározási létesítmény nevét és címét, a tétel raktározási számát és a gyártó üzemet azonosító engedélyezési számot; |
| --- | --- |

e)

feltünteti a raktározási létesítmény nevét és címét, a tétel raktározási számát és a gyártó üzemet azonosító engedélyezési számot;

| f) | nem tartalmaz az e rendeletben megállapítottakon kívül más, a kérelmező által meghatározott feltételt; |
| --- | --- |

f)

nem tartalmaz az e rendeletben megállapítottakon kívül más, a kérelmező által meghatározott feltételt;

| g) | a kérelem benyújtásának helye szerinti tagállam hivatalos nyelvén vagy hivatalos nyelvei egyikén íródott; |
| --- | --- |

g)

a kérelem benyújtásának helye szerinti tagállam hivatalos nyelvén vagy hivatalos nyelvei egyikén íródott;

| h) | a kérelmező a 907/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (6) IV. fejezete 2. szakaszának megfelelően tonnánként 20 EUR összegű biztosítékot helyezett letétbe az adott kifizető ügynökség javára. |
| --- | --- |

h)

a kérelmező a 907/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (6) IV. fejezete 2. szakaszának megfelelően tonnánként 20 EUR összegű biztosítékot helyezett letétbe az adott kifizető ügynökség javára.

(7)   A már benyújtott kérelem tartalmát nem lehet módosítani.

5. cikk

A biztosíték visszatartása és feloldása

(1)   A 4. cikk (6) bekezdésének h) pontjában előírt biztosíték visszatartásra kerül, amennyiben:

| a) | egy szerződéskérelmet visszavonnak; |
| --- | --- |

a)

egy szerződéskérelmet visszavonnak;

| b) | a 16. cikk (2) bekezdése szerinti ellenőrzések során megállapított mennyiség nem éri el a kérelemben szereplő, a 4. cikk (6) bekezdésének d) pontjában említett mennyiség 95 %-át. Ebben az esetben nem köthető szerződés; |
| --- | --- |

b)

a 16. cikk (2) bekezdése szerinti ellenőrzések során megállapított mennyiség nem éri el a kérelemben szereplő, a 4. cikk (6) bekezdésének d) pontjában említett mennyiség 95 %-át. Ebben az esetben nem köthető szerződés;

| c) | a szerződéses mennyiség kevesebb, mint 95 %-át helyezik el raktárban és tárolják a szerződéses tárolási időszak során a 6. cikk értelmében vett szerződő fél kockázatára és a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételeknek megfelelően. |
| --- | --- |

c)

a szerződéses mennyiség kevesebb, mint 95 %-át helyezik el raktárban és tárolják a szerződéses tárolási időszak során a 6. cikk értelmében vett szerződő fél kockázatára és a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételeknek megfelelően.

(2)   A szerződéskérelem elutasításakor a biztosítékot azonnal fel kell oldani.

(3)   A biztosítékot fel kell oldani azon mennyiségek tekintetében, amelyekkel kapcsolatban már teljesítették a szerződéses kötelezettségeket.

6. cikk

A szerződés megkötése

(1)   A szerződés a kérelmező (a továbbiakban: szerződő fél) és azon tagállam illetékes hatósága között jön létre, amelynek területén a termékeket tárolják.

(2)   A szerződést a 4. cikk (6) bekezdésének e) pontjában említett adatok beérkezésétől számított 30 napon belül kell megkötni, adott esetben a 16. cikk (2) bekezdése második albekezdésében említetteknek megfelelően a termékek támogathatóságának utólagos megerősítésével. Abban az esetben, ha a támogathatóságot nem erősítik meg, a szóban forgó szerződést semmisnek kell tekinteni.

7. cikk

A szerződő fél kötelezettségei

(1)   A szerződések legalább a következő kötelezettségeket róják a szerződő félre:

| a) | a szerződéses tárolási időszakban saját kockázatára és költségén raktárba helyezi és tárolja a szerződéses mennyiséget, olyan feltételek között, amelyek a tárolt termékek helyettesítése vagy másik raktárba történő átszállítása nélkül biztosítják a termékek jellemzőinek fenntartását. A szerződő fél megfelelően indokolt kérésére az illetékes hatóság engedélyezheti a tárolt termékek áthelyezését; |
| --- | --- |

a)

a szerződéses tárolási időszakban saját kockázatára és költségén raktárba helyezi és tárolja a szerződéses mennyiséget, olyan feltételek között, amelyek a tárolt termékek helyettesítése vagy másik raktárba történő átszállítása nélkül biztosítják a termékek jellemzőinek fenntartását. A szerződő fél megfelelően indokolt kérésére az illetékes hatóság engedélyezheti a tárolt termékek áthelyezését;

| b) | megőrzi a betárolási időpontban készített mérlegelési dokumentumokat; |
| --- | --- |

b)

megőrzi a betárolási időpontban készített mérlegelési dokumentumokat;

| c) | lehetővé teszi az illetékes hatóság számára, hogy a szerződésben szereplő kötelezettségek betartását bármikor ellenőrizze; |
| --- | --- |

c)

lehetővé teszi az illetékes hatóság számára, hogy a szerződésben szereplő kötelezettségek betartását bármikor ellenőrizze;

| d) | biztosítja a tárolt termékek könnyű hozzáférhetőségét és egyedi azonosíthatóságát: minden egyes egyedileg tárolt egységet úgy kell megjelölni, hogy látható legyen a betárolás dátuma, a szerződés száma, valamint a termék megjelölése és tömege. A tagállamok ugyanakkor eltekinthetnek a szerződésszám feltüntetésének követelményétől, amennyiben a raktár vezetője vállalja, hogy a szerződésszámot bevezeti a 3. cikk (3) bekezdésében említett nyilvántartásba. |
| --- | --- |

d)

biztosítja a tárolt termékek könnyű hozzáférhetőségét és egyedi azonosíthatóságát: minden egyes egyedileg tárolt egységet úgy kell megjelölni, hogy látható legyen a betárolás dátuma, a szerződés száma, valamint a termék megjelölése és tömege. A tagállamok ugyanakkor eltekinthetnek a szerződésszám feltüntetésének követelményétől, amennyiben a raktár vezetője vállalja, hogy a szerződésszámot bevezeti a 3. cikk (3) bekezdésében említett nyilvántartásba.

(2)   A szerződő fél hozzáférhetővé teszi az ellenőrzésért felelős hatóság számára valamennyi szerződés minden dokumentumát, lehetővé téve különösen a magánraktárba helyezett termékekre vonatkozó következő információk ellenőrzését:

| a) | a gyártó üzemet és a gyártás helye szerinti tagállamot azonosító engedélyezési szám; |
| --- | --- |

a)

a gyártó üzemet és a gyártás helye szerinti tagállamot azonosító engedélyezési szám;

| b) | a termékek eredete és gyártási időpontja; |
| --- | --- |

b)

a termékek eredete és gyártási időpontja;

| c) | a betárolás időpontja; |
| --- | --- |

c)

a betárolás időpontja;

| d) | a csomagolt tételek tömege és száma; |
| --- | --- |

d)

a csomagolt tételek tömege és száma;

| e) | a raktárban való tárolás ténye és a raktár címe; |
| --- | --- |

e)

a raktárban való tárolás ténye és a raktár címe;

| f) | a szerződéses tárolási időszak végének várható időpontja, kiegészítve a kitárolás tényleges dátumával. |
| --- | --- |

f)

a szerződéses tárolási időszak végének várható időpontja, kiegészítve a kitárolás tényleges dátumával.

(3)   A szerződő fél vagy adott esetben a raktár üzemeltetője a raktárban a szerződésszám alapján hozzáférhetővé teszi a következőkre kiterjedő készletnyilvántartást:

| a) | a magánraktárba helyezett termékek azonosítása tétel szerint; |
| --- | --- |

a)

a magánraktárba helyezett termékek azonosítása tétel szerint;

| b) | a betárolás és a kitárolás dátuma; |
| --- | --- |

b)

a betárolás és a kitárolás dátuma;

| c) | mennyiség feltüntetése tárolási tételenként; |
| --- | --- |

c)

mennyiség feltüntetése tárolási tételenként;

| d) | a termék helye a raktáron belül. |
| --- | --- |

d)

a termék helye a raktáron belül.

8. cikk

A szerződéses tárolási időszak

(1)   A szerződéses tárolási időszak a 4. cikk (6) bekezdésének e) pontja szerinti adatok illetékes hatósághoz való beérkezését követő napon veszi kezdetét.

(2)   A szerződéses tárolás vége a kitárolás napját megelőző nap.

(3)   Támogatás csak akkor nyújtható, ha a szerződéses tárolási időszak hossza 60 és 210 nap között van.

9. cikk

Kitárolás

(1)   A kitárolás a szerződéses tárolási időszak utolsó napját követő napon kezdődhet.

(2)   A kitárolás teljes tárolási tételenként történik, vagy – ha az illetékes hatóság engedélyezi – kisebb mennyiségekben. A 16. cikk (5) bekezdésének a) pontjában említett esetben azonban csak leplombált mennyiséget lehet kiszállítani a raktárból.

(3)   A szerződő félnek a 16. cikk (6) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban értesítenie kell az illetékes hatóságot, mielőtt meg kívánja kezdeni a termékek raktárból való eltávolítását.

(4)   Ha a (3) bekezdésben meghatározott követelmény nem teljesül, de az illetékes hatóság megítélése szerint kielégítőek a számára a raktárból történő kitárolás időpontjától számított 30 napon belül a kitárolás időpontjára és a szóban forgó mennyiségekre nézve benyújtott bizonyítékok, akkor a támogatási összeg 15 %-kal csökken, és csak arra az időszakra jár, amelyről a szerződő fél hitelt érdemlően bizonyítja az illetékes hatóság felé, hogy a termék abban az időszakban szerződéses tárolásban volt.

(5)   Ha a (3) bekezdésben meghatározott követelmény nem teljesül, és az illetékes hatóság megítélése szerint nem kielégítőek a számára a raktárból történő kitárolás időpontjától számított 30 napon belül a kitárolás időpontjára és a szóban forgó mennyiségekre nézve benyújtott bizonyítékok, akkor a szóban forgó szerződés kapcsán nem kerül sor támogatás kifizetésére, és adott esetben a szóban forgó szerződés teljes biztosítéka visszatartásra kerül.

10. cikk

A támogatás összege

A támogatás:

| — | a fix tárolási költségekre 15,57 EUR/tárolt tonna, |
| --- | --- |

—

a fix tárolási költségekre 15,57 EUR/tárolt tonna,

| — | a szerződéses tárolás időtartamára 0,40 EUR/tonna/nap. |
| --- | --- |

—

a szerződéses tárolás időtartamára 0,40 EUR/tonna/nap.

11. cikk

Támogatási előleg

(1)   60 napos tárolás után a támogatásra egyszeri előleg fizethető a szerződő fél kérelmére, feltéve, hogy az előleg 10 %-kal növelt összegének megfelelő biztosítékot helyez letétbe.

(2)   Az előleg nem haladhatja meg a 90 napos tárolási időszaknak megfelelő támogatási összeget. Az (1) bekezdésben említett biztosítékot fel kell oldani, amint a támogatás fennmaradó része kifizetésre kerül.

12. cikk

A támogatás kifizetése

(1)   A támogatást vagy – amennyiben a 11. cikknek megfelelően előleg kifizetésére már sor került – a támogatás fennmaradó részét kifizetési kérelem alapján kell kifizetni, amelyet a szerződő félnek a szerződéses tárolási időszak végét követő három hónapon belül kell benyújtania.

(2)   Amennyiben a szerződő fél nem tudta bemutatni az igazoló dokumentumokat a három hónapos határidőn belül, bár haladéktalanul intézkedett azok időben történő megszerzése érdekében, részére határidő-hosszabbítások nyújthatók, amelyek összességükben nem haladhatják meg a három hónapot.

(3)   A támogatást, illetve a támogatás fennmaradó részét a támogatás kifizetésére irányuló kérelem benyújtásától számított 120 napon belül kell kifizetni, feltéve, hogy a szerződő fél eleget tett szerződéses kötelezettségeinek, és a végső ellenőrzés is megtörtént. Amennyiben azonban közigazgatási vizsgálat van folyamatban, kifizetést addig nem lehet folyósítani, amíg a jogosultság elismerése meg nem történt.

(4)   A vis maior eseteinek kivételével, ha a szerződéses tárolási időszak során ténylegesen raktározott mennyiség kevesebb a szerződéses mennyiségnél, de eléri a szóban forgó mennyiség 95 %-át, a támogatást a ténylegesen raktározott mennyiség után kell kifizetni. Ha azonban az illetékes hatóság úgy találja, hogy a szerződő fél szándékosan vagy gondatlanul járt el, dönthet úgy, hogy a támogatást tovább csökkenti vagy nem fizeti ki.

(5)   A vis maior eseteinek kivételével, ha a szerződéses tárolási időszak során ténylegesen raktározott mennyiség a (4) bekezdésben megjelölt százalékaránynál kevesebb, de eléri a szerződéses mennyiség 80 %-át, akkor a ténylegesen raktározott mennyiség után járó támogatást a felére kell csökkenteni. Ha azonban az illetékes hatóság úgy találja, hogy a szerződő fél szándékosan vagy gondatlanul járt el, dönthet úgy, hogy a támogatást tovább csökkenti vagy nem fizeti ki.

(6)   A vis maior eseteinek kivételével, ha a szerződéses tárolási időszak során ténylegesen tárolt mennyiség nem éri el a szerződéses mennyiség 80 %-át, nem fizethető támogatás.

(7)   Ha a tárolás alatt vagy a kitároláskor végzett ellenőrzések során hibás termékeket fedeznek fel, az ilyen mennyiségekre nem fizethető támogatás. A tárolási tétel azon fennmaradó része, amely továbbra is feljogosít támogatásra, nem lehet kevesebb a 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott minimális mennyiségnél. Ugyanezt a szabályt kell alkalmazni, ha ugyanezen okból egy tárolási tétel egy részét a minimális tárolási időszak lejárta előtt kitárolják.

A ténylegesen raktározott mennyiség (4), (5) és (6) bekezdés szerinti kiszámítása során a hibás termékeket nem lehet figyelembe venni.

13. cikk

Értesítések

(1)   A tagállamok az előző hétre vonatkozóan minden héten keddig értesítik a Bizottságot azokról a mennyiségekről, amelyekre vonatkozóan szerződés került megkötésre, valamint azokról a termékmennyiségekről, amelyek kapcsán támogatási kérelem került benyújtásra.

(2)   A tagállamok az előző hónapra vonatkozóan minden hónap végéig értesítik a Bizottságot a következőkről:

| a) | a tárgyhónap során be- és kitárolt termékmennyiségek; |
| --- | --- |

a)

a tárgyhónap során be- és kitárolt termékmennyiségek;

| b) | a tárgyhónap végén raktárban lévő termékmennyiségek; |
| --- | --- |

b)

a tárgyhónap végén raktárban lévő termékmennyiségek;

| c) | azon termékmennyiségek, amelyek szerződéses tárolási időszaka lejárt. |
| --- | --- |

c)

azon termékmennyiségek, amelyek szerződéses tárolási időszaka lejárt.

(3)   Az (1) és (2) bekezdésben említett értesítéseket a tagállamok a 792/2009/EK bizottsági rendeletnek (7) megfelelően küldik meg.

14. cikk

A maximális mennyiség betartását biztosító intézkedések

A tagállamok biztosítják, hogy egy objektív és megkülönböztetésmentes kritériumokon alapuló rendszer működjön annak érdekében, hogy ne lépjék túl a mellékletben említett tagállamonkénti maximális mennyiségeket.

15. cikk

A ki nem használt mennyiségekre vonatkozó intézkedések

2016. január 15. után az esetlegesen fennmaradó ki nem használt mennyiségek adott esetben elérhetővé válnak azon tagállamok számára, amelyek legkésőbb 2015. december 31-ig értesítik a Bizottságot arról, hogy nagyobb mértékben kívánják használni a magántárolási támogatási programot. Az egyes tagállamokra jutó mennyiséget – amelynek megállapítása a tagállamok által 2016. január 15-ig kérelmezett mennyiségek figyelembevételével történik –, valamint a kérelmek benyújtására nyitva álló időszakot az 1308/2013/EU rendelet 229. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett vizsgálati eljárás alkalmazása nélkül elfogadandó végrehajtási aktus határozza meg.

16. cikk

Ellenőrzések

(1)   A tagállamok megteszik az e rendelet betartásának biztosításához szükséges valamennyi intézkedést. Ezek az intézkedések kiterjednek a támogatási kérelmek teljes körű adminisztratív ellenőrzésére, amelyet a (2)–(9) bekezdésben meghatározott helyszíni ellenőrzések egészítenek ki.

(2)   Az ellenőrzésért felelős hatóság a betárolásra kerülő termékek esetében a 4. cikk (6) bekezdésének e) pontjában említett adatok kézhezvételének időpontjától számított 30 napon belül elvégzi a termékek vizsgálatát.

E cikk (5) bekezdése első albekezdése a) pontjának sérelme nélkül, a betárolt termékek támogathatóságának ellenőrzése érdekében a betárolt mennyiségek legalább 5 %-át kitevő reprezentatív mintán fizikai ellenőrzést kell végezni annak szavatolására, hogy többek között a termék tömege, azonosítása és jellege tekintetében valamennyi tárolási tétel megfelel a szerződés megkötésére benyújtott pályázatban szereplő adatoknak.

A támogatás kifizetését a termékek szerződéses időszak kezdetén megállapított tömege határozza meg. Nem fizethető azonban támogatás a 4. cikk (6) bekezdése d) pontjának megfelelően a kérelem tárgyát képező mennyiséget meghaladó mennyiségre.

(3)   A tagállam által megfelelően indokolt esetben a (2) bekezdésben előírt 30 napos határidő 15 nappal meghosszabbítható.

(4)   Amennyiben az ellenőrzések eredménye alapján a tárolt termékek nem felelnek meg a 3. cikkben megállapított támogathatósági kritériumoknak és a 4. cikk (6) bekezdésének c) pontjában megadott adatoknak, a 4. cikk (6) bekezdésének h) pontjában említett biztosíték visszatartásra kerül.

(5)   Az ellenőrzésért felelős hatóság:

| a) | szerződésenként, tárolási tételenként vagy kisebb mennyiségenként leplombálja a termékeket a (2) bekezdésben előírt ellenőrzés időpontjában; vagy |
| --- | --- |

a)

szerződésenként, tárolási tételenként vagy kisebb mennyiségenként leplombálja a termékeket a (2) bekezdésben előírt ellenőrzés időpontjában; vagy

| b) | bejelentés nélküli ellenőrzést végez annak biztosítására, hogy a szerződéses mennyiség a raktár területén legyen. |
| --- | --- |

b)

bejelentés nélküli ellenőrzést végez annak biztosítására, hogy a szerződéses mennyiség a raktár területén legyen.

Az első albekezdés b) pontjában említett ellenőrzésnek ki kell terjednie a teljes szerződés szerinti mennyiség legalább 10 %-ára, és reprezentatívnak kell lennie. Az ilyen ellenőrzésnek részét kell, hogy képezze a 7. cikk (3) bekezdésében említett készletnyilvántartások és olyan igazoló dokumentumok ellenőrzése, mint a szállítási és súlybizonyítvány, valamint a termékek raktárban való jelenlétének, típusának és azonosságának ellenőrzése, melynek ki kell terjednie a bejelentés nélküli ellenőrzés tárgyát képező mennyiség legalább 5 %-ára.

(6)   A szerződéses tárolási időszak végén az ellenőrzésért felelős hatóság legalább a szerződések felével kapcsolatban mintavétel útján ellenőrzi a tárolt termékek tömegét és azonosítását. Ezen ellenőrzés céljából a szerződő fél tájékoztatja az illetékes szervet – megjelölve az érintett tárolási tételeket – legalább öt munkanappal

| a) | a maximális szerződéses tárolási időszak lejárta előtt; vagy |
| --- | --- |

a)

a maximális szerződéses tárolási időszak lejárta előtt; vagy

| b) | a kitárolási műveletek megkezdése előtt, ha a termékeket a maximális szerződéses tárolási időszak lejárta előtt tárolják ki. |
| --- | --- |

b)

a kitárolási műveletek megkezdése előtt, ha a termékeket a maximális szerződéses tárolási időszak lejárta előtt tárolják ki.

A tagállamok öt munkanapnál rövidebb határidőt is elfogadhatnak.

(7)   A termékek tömegének a termékek raktárban való jelenlétének ellenőrzése céljából a szerződéses tárolási időszakban és annak végén végzett vizsgálata során észlelt lehetséges természetes tömegcsökkenés nem eredményezheti a támogatás csökkentését és a biztosíték visszatartását.

(8)   Amennyiben az (5) bekezdés a) pontjában szereplő megoldás kerül alkalmazásra, a plombák meglétét és érintetlenségét a szerződéses tárolási időszak végén ellenőrizni kell. A plombálási és anyagmozgatási költségeket a szerződő fél viseli.

(9)   A termékek minőségének és összetételének igazolásához a minták levételét az ellenőrzésért felelős hatóság tisztviselői végzik, vagy azt a jelenlétükben kell elvégezni.

A termékek fizikai vizsgálatát vagy tömegének ellenőrzését az említett tisztviselők jelenlétében kell elvégezni a mérési eljárás során.

A számviteli nyomonkövethetőség érdekében az említett tisztviselők által ellenőrzött minden készlet- és pénzügyi bizonylatot és dokumentumot pecséttel vagy kézjeggyel kell ellátni az ellenőrző látogatás során. Számítógépes nyilvántartás átvizsgálásakor egy kinyomtatott példány a vizsgálati aktában megőrzésre kerül.

17. cikk

Ellenőrzési jelentés

(1)   Az illetékes ellenőrző hatóság ellenőrzési jelentést készít minden egyes helyszíni ellenőrzésről. A jelentés pontosan ismerteti a különböző ellenőrzött tételeket.

A jelentés tartalmazza:

| a) | az ellenőrzés megkezdésének dátumát és időpontját; |
| --- | --- |

a)

az ellenőrzés megkezdésének dátumát és időpontját;

| b) | a kiadott előzetes értesítés részleteit; |
| --- | --- |

b)

a kiadott előzetes értesítés részleteit;

| c) | az ellenőrzés időtartamát; |
| --- | --- |

c)

az ellenőrzés időtartamát;

| d) | a jelen lévő felelős személyeket; |
| --- | --- |

d)

a jelen lévő felelős személyeket;

| e) | az elvégzett ellenőrzések jellegét és mértékét, megadva különösen az ellenőrzött dokumentumokra és termékekre vonatkozó részleteket; |
| --- | --- |

e)

az elvégzett ellenőrzések jellegét és mértékét, megadva különösen az ellenőrzött dokumentumokra és termékekre vonatkozó részleteket;

| f) | az eredményeket és következtetéseket; |
| --- | --- |

f)

az eredményeket és következtetéseket;

| g) | azt, hogy szükséges-e az ellenőrzés bármilyen nyomon követése. |
| --- | --- |

g)

azt, hogy szükséges-e az ellenőrzés bármilyen nyomon követése.

A jelentést a felelős tisztviselőnek alá kell írnia, a szerződő félnek vagy adott esetben a raktár üzemeltetőjének ellenjegyeznie kell, és csatolni kell a kifizetési aktához.

(2)   Ha az ellenőrzés alá vont egyazon szerződéshez tartozó termékek mennyiségének legalább 5 %-ánál jelentős szabálytalanságra bukkannak, az ellenőrzést ki kell terjeszteni egy nagyobb mintára, amelyet az ellenőrzésért felelős hatóság határoz meg.

(3)   Az ellenőrzésért felelős hatóság feljegyzi a szabályok minden olyan megsértését – figyelembe véve annak súlyát, mértékét, időtartamát és ismétlődését –, amely a 18. cikk (1) bekezdésének megfelelően a támogatásból való kizáráshoz és/vagy a jogosulatlanul kifizetett támogatás visszafizetéséhez vezethet, adott esetben kamatokkal együtt, az említett cikk (4) bekezdésének megfelelően.

18. cikk

Szankciók

(1)   Amennyiben egy tagállam illetékes hatósága úgy találja, hogy egy kérelmező az e rendelet alapján odaítélhető jogok megszerzése érdekében az általa benyújtott dokumentumokban valótlan információt közöl, és a szóban forgó valótlan információ e jogok odaítélése szempontjából döntő fontosságú, úgy annak a terméknek a tekintetében, amelyre a valótlan információk vonatkoztak, az illetékes hatóság – a szabálytalanságot megállapító jogerős közigazgatási határozat meghozatalától számított egyéves időszakra – kizárja a kérelmezőt a támogatási eljárásból.

(2)   Az (1) bekezdésben előírt kizárást nem kell alkalmazni, ha a kérelmező az illetékes hatóság számára meggyőzően bizonyítja, hogy az említett bekezdésben hivatkozott helyzet vis maior, illetve nyilvánvaló tévedés miatt következett be.

(3)   A jogosulatlanul kifizetett támogatást kamatokkal együtt vissza kell fizettetni az érintett gazdasági szereplőkkel. A 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (8) 7. cikkében megállapított szabályok alkalmazandók értelemszerűen.

(4)   A közigazgatási szankciók végrehajtása és a jogosulatlanul kifizetett összegek e cikkben előírtak szerinti visszafizettetése nem érinti a szabálytalanságok Bizottságnak történő, az 1848/2006/EK bizottsági rendelet (9) szerinti bejelentését.

19. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. október 15-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. november 21-i 1151/2012/EU rendelete a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről (HL L 343., 2012.12.14., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1306/2013/EU rendelete a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 549. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1999. december 13-i 1999/93/EK irányelve az elektronikus aláírásra vonatkozó közösségi keretfeltételekről (HL L 13., 2000.1.19., 12. o.).

4

(5)  A Bizottság 2004. július 7-i 2004/563/EK, Euratom határozata belső eljárási szabályzatának módosításáról (HL L 251., 2004.7.27., 9. o.).

5

(6)  A Bizottság 2014. március 11-i 907/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kifizető ügynökségek és más szervek, a pénzgazdálkodás, a számlaelszámolás, a biztosítékok és az euro használata tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 255., 2014.8.28., 18. o.).

6

(7)  A Bizottság 2009. augusztus 31-i 792/2009/EK rendelete a közös piacszervezésnek, a közvetlen kifizetések rendszerének, a mezőgazdasági termékek promóciójának, valamint a legkülső régiókra és a kisebb égei-tengeri szigetekre alkalmazandó rendszereknek a végrehajtásával összefüggésben a Bizottsághoz eljuttatandó információk és dokumentumok tagállamok általi továbbítására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 228., 2009.9.1., 3. o.).

7

(8)  A Bizottság 2014. július 17-i 809/2014/EU végrehajtási rendelete az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak az integrált igazgatási és kontrollrendszer, a vidékfejlesztési intézkedések és a kölcsönös megfeleltetés tekintetében történő megállapításáról (HL L 227., 2014.7.31., 69. o.).

8

(9)  A Bizottság 2006. december 14-i 1848/2006/EK rendelete a közös agrárpolitika finanszírozása keretében történt szabálytalanságokról és tévesen kifizetett összegek behajtásáról, továbbá egy információs rendszer e téren történő létrehozásáról, valamint az 595/91/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 355., 2006.12.15., 56. o.).

9

---

MELLÉKLET

| Tagállam | Maximális mennyiség
  (tonna) |
| --- | --- |
| Belgium | 1 243 |
| Bulgária | 696 |
| Cseh Köztársaság | 1 421 |
| Dánia | 3 334 |
| Németország | 23 626 |
| Észtország | 454 |
| Írország | 1 835 |
| Görögország | 1 880 |
| Spanyolország | 3 635 |
| Franciaország | 20 830 |
| Horvátország | 348 |
| Olaszország | 12 015 |
| Ciprus | 199 |
| Lettország | 348 |
| Litvánia | 1 163 |
| Luxemburg | 33 |
| Magyarország | 827 |
| Málta | 30 |
| Hollandia | 8 156 |
| Ausztria | 1 968 |
| Lengyelország | 7 859 |
| Portugália | 704 |
| Románia | 797 |
| Szlovénia | 164 |
| Szlovákia | 426 |
| Finnország | 1 210 |
| Svédország | 945 |
| Egyesült Királyság | 3 854 |
| Összesen | 100 000 |

Tagállam

Maximális mennyiség

(tonna)

Belgium

1 243

Bulgária

696

Cseh Köztársaság

1 421

Dánia

3 334

Németország

23 626

Észtország

454

Írország

1 835

Görögország

1 880

Spanyolország

3 635

Franciaország

20 830

Horvátország

348

Olaszország

12 015

Ciprus

199

Lettország

348

Litvánia

1 163

Luxemburg

33

Magyarország

827

Málta

30

Hollandia

8 156

Ausztria

1 968

Lengyelország

7 859

Portugália

704

Románia

797

Szlovénia

164

Szlovákia

426

Finnország

1 210

Svédország

945

Egyesült Királyság

3 854

Összesen

100 000

---

| 16.10.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 271/25 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 271/25

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1853 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2015. október 15.)

az állattenyésztési ágazatok mezőgazdasági termelőinek nyújtott ideiglenes rendkívüli támogatásról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 219. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 228. cikkével,

mivel:

| (1) | 2014-ben és 2015 első felében általában véve visszaesett a tej és a tejtermékek iránti globális kereslet növekedése, elsősorban a tejtermékek világszinten legfontosabb importőr országába, Kínába irányuló export lassulása miatt. |
| --- | --- |

(1)

2014-ben és 2015 első felében általában véve visszaesett a tej és a tejtermékek iránti globális kereslet növekedése, elsősorban a tejtermékek világszinten legfontosabb importőr országába, Kínába irányuló export lassulása miatt.

| (2) | Az uniós sertéshúspiaci helyzet 2014-ben és 2015-ben romlott. Az uniós hazai termelés növekedett, a jól teljesítő export pedig erősen visszaesett az orosz exportpiac elvesztésével. A sertéshúspiac sajátosságaiból kifolyólag, valamint tekintettel arra, hogy a tenyésztési ágazat a hasított sertések iránti kereslet visszaesésére csak késedelemmel reagál, a piaci helyzet kritikus túlkínálattá változott, és a nem szűnő árnyomás meghaladja a szokásos ciklikus időszakokban jellemző mértéket. |
| --- | --- |

(2)

Az uniós sertéshúspiaci helyzet 2014-ben és 2015-ben romlott. Az uniós hazai termelés növekedett, a jól teljesítő export pedig erősen visszaesett az orosz exportpiac elvesztésével. A sertéshúspiac sajátosságaiból kifolyólag, valamint tekintettel arra, hogy a tenyésztési ágazat a hasított sertések iránti kereslet visszaesésére csak késedelemmel reagál, a piaci helyzet kritikus túlkínálattá változott, és a nem szűnő árnyomás meghaladja a szokásos ciklikus időszakokban jellemző mértéket.

| (3) | 2015. június 25-én az orosz kormány bejelentette, hogy további egy évre, 2016. augusztus 6-ig meghosszabbítja az Unióból származó mezőgazdasági termékek és élelmiszerek bevitelére vonatkozó tilalmat. |
| --- | --- |

(3)

2015. június 25-én az orosz kormány bejelentette, hogy további egy évre, 2016. augusztus 6-ig meghosszabbítja az Unióból származó mezőgazdasági termékek és élelmiszerek bevitelére vonatkozó tilalmat.

| (4) | A kereslet és a kínálat közötti erőteljes egyensúlyhiány miatt a tej- és tejtermék-, valamint a sertéshúságazat ezért piaci zavarral szembesül. |
| --- | --- |

(4)

A kereslet és a kínálat közötti erőteljes egyensúlyhiány miatt a tej- és tejtermék-, valamint a sertéshúságazat ezért piaci zavarral szembesül.

| (5) | Ennek következtében a nyers tej és a sertéshús ára tovább csökkent az Unióban, és valószínűleg a továbbiakban is érvényesül a leszorító hatás, amely kezelhetetlen szintet érhet el sok mezőgazdasági termelő számára, akik pénzforgalmi és a pénzkészletet érintő nehézségekkel küzdenek. A nyers tej 2015. júliusi uniós átlagára 12 %-kal csökkent a 2010 és 2014 közötti évek júliusi átlagárához, és 20 %-kal a 2014. júliusi átlagárhoz képest. A vágott sertés ára 2015 júliusában a 2014. júliusi átlagárhoz képest 13 %-kal, a malacoké pedig 23 %-kal esett vissza. Ezenkívül az árak rendkívül alacsony szintre, a legutóbbi öt év átlaga alá csökkentek. |
| --- | --- |

(5)

Ennek következtében a nyers tej és a sertéshús ára tovább csökkent az Unióban, és valószínűleg a továbbiakban is érvényesül a leszorító hatás, amely kezelhetetlen szintet érhet el sok mezőgazdasági termelő számára, akik pénzforgalmi és a pénzkészletet érintő nehézségekkel küzdenek. A nyers tej 2015. júliusi uniós átlagára 12 %-kal csökkent a 2010 és 2014 közötti évek júliusi átlagárához, és 20 %-kal a 2014. júliusi átlagárhoz képest. A vágott sertés ára 2015 júliusában a 2014. júliusi átlagárhoz képest 13 %-kal, a malacoké pedig 23 %-kal esett vissza. Ezenkívül az árak rendkívül alacsony szintre, a legutóbbi öt év átlaga alá csökkentek.

| (6) | Emellett a júliusi és augusztusi kiemelkedően magas hőmérséklet, valamint a rendkívül kis csapadékmennyiség több tagállamban is kedvezőtlenül hatott a tavaszi és nyári gabona hozamára. A marha- és borjúhús-, tej- és tejtermék-, sertéshús-, juhhús- és kecskehús-ágazatot rendkívül hátrányosan érintette a termelési költségeknek a takarmánynövények és legelők szűkössége miatti megnövekedése. |
| --- | --- |

(6)

Emellett a júliusi és augusztusi kiemelkedően magas hőmérséklet, valamint a rendkívül kis csapadékmennyiség több tagállamban is kedvezőtlenül hatott a tavaszi és nyári gabona hozamára. A marha- és borjúhús-, tej- és tejtermék-, sertéshús-, juhhús- és kecskehús-ágazatot rendkívül hátrányosan érintette a termelési költségeknek a takarmánynövények és legelők szűkössége miatti megnövekedése.

| (7) | A vajra és sovány tejporra vonatkozóan állami intervenció és magántárolási támogatás formájában nyújtott piaci intervenciós eszközök 2014 szeptembere óta megszakítás nélkül rendelkezésre állnak. Ugyan ezek az eszközök enyhítették az árvisszaesés káros hatásait, azonban nem előzték meg a tejtermékek és nyers tej árának további romlását. A sertéshús magántárolása révén 2015 márciusában és áprilisában stabilizálódtak a sertéshúsárak, de az intézkedés nem idézte elő az árak jelentős visszaállását. Tekintettel a sertéshús termelési ciklusára, a jelenlegi piaci zavart nem kezelné megfelelően az, ha jelenleg kerülne sor magántárolási támogatás bevezetésére. Hasonlóképpen az 1308/2013/EU rendelet keretében az egyéb állattenyésztési ágazatok rendelkezésére álló piaci eszközök nem arra lettek kialakítva, hogy enyhítsék a regionális szintű gazdasági problémákat. A magántárolási támogatás formájában szóba jöhető egyéb piaci intervenciós intézkedések ugyan kiegészítenék a célzott pénzügyi támogatást, de nem kezelnék az állattenyésztési ágazatok sürgős likviditási igényeit, mivel a szóban forgó intézkedések hatásai a mezőgazdasági üzem szintjén csak középtávon érvényesülnének. |
| --- | --- |

(7)

A vajra és sovány tejporra vonatkozóan állami intervenció és magántárolási támogatás formájában nyújtott piaci intervenciós eszközök 2014 szeptembere óta megszakítás nélkül rendelkezésre állnak. Ugyan ezek az eszközök enyhítették az árvisszaesés káros hatásait, azonban nem előzték meg a tejtermékek és nyers tej árának további romlását. A sertéshús magántárolása révén 2015 márciusában és áprilisában stabilizálódtak a sertéshúsárak, de az intézkedés nem idézte elő az árak jelentős visszaállását. Tekintettel a sertéshús termelési ciklusára, a jelenlegi piaci zavart nem kezelné megfelelően az, ha jelenleg kerülne sor magántárolási támogatás bevezetésére. Hasonlóképpen az 1308/2013/EU rendelet keretében az egyéb állattenyésztési ágazatok rendelkezésére álló piaci eszközök nem arra lettek kialakítva, hogy enyhítsék a regionális szintű gazdasági problémákat. A magántárolási támogatás formájában szóba jöhető egyéb piaci intervenciós intézkedések ugyan kiegészítenék a célzott pénzügyi támogatást, de nem kezelnék az állattenyésztési ágazatok sürgős likviditási igényeit, mivel a szóban forgó intézkedések hatásai a mezőgazdasági üzem szintjén csak középtávon érvényesülnének.

| (8) | Így olyan helyzet alakult ki, amelyben az 1308/2013/EU rendelet szerinti szokásos intézkedések nem tűnnek elégségesnek a piaci zavar kezeléséhez. |
| --- | --- |

(8)

Így olyan helyzet alakult ki, amelyben az 1308/2013/EU rendelet szerinti szokásos intézkedések nem tűnnek elégségesnek a piaci zavar kezeléséhez.

| (9) | Az árak további csökkenésének és a piaci zavarok súlyosbodásának feltartóztatása érdekében fontos, hogy a piaci zavarok által különösen érintett uniós állattenyésztési ágazatok célzott pénzügyi támogatásban részesüljenek. |
| --- | --- |

(9)

Az árak további csökkenésének és a piaci zavarok súlyosbodásának feltartóztatása érdekében fontos, hogy a piaci zavarok által különösen érintett uniós állattenyésztési ágazatok célzott pénzügyi támogatásban részesüljenek.

| (10) | A jelenlegi piaci zavarok eredményes és hatékony kezelése és az e zavarokból adódó helyzet, illetve piaci hatások folytatódásának vagy súlyosbodásának megelőzése érdekében helyénvaló egyszeri pénzügyi támogatás formájában támogatást nyújtani a tagállamoknak az állattenyésztési ágazatok azon termelőinek támogatásához, akik – az orosz importtilalom meghosszabbítása és a szárazságnak a takarmánynövények hozamára gyakorolt hatása közvetlen következményeképpen – a legnagyobb árcsökkenést szenvedték el. |
| --- | --- |

(10)

A jelenlegi piaci zavarok eredményes és hatékony kezelése és az e zavarokból adódó helyzet, illetve piaci hatások folytatódásának vagy súlyosbodásának megelőzése érdekében helyénvaló egyszeri pénzügyi támogatás formájában támogatást nyújtani a tagállamoknak az állattenyésztési ágazatok azon termelőinek támogatásához, akik – az orosz importtilalom meghosszabbítása és a szárazságnak a takarmánynövények hozamára gyakorolt hatása közvetlen következményeképpen – a legnagyobb árcsökkenést szenvedték el.

| (11) | Az érintett tagállamok rendelkezésére bocsátandó pénzügyi támogatás az egyes tagállamok 2014/2015. évi nemzeti tejkvótája és nemzeti sertésállománya alapján kerül kiszámításra, a termelői tejár és a hasított sertés árának megfigyelt csökkenésével, az orosz piacoktól való függőség fokával, valamint a szárazságnak a takarmánynövények termesztésére és árára gyakorolt hatásával arányosan. Figyelembe véve a korlátozott költségvetési forrásokat és annak biztosítása érdekében, hogy a támogatást a piaci zavarok által leginkább érintett termelők kapják, az érintett tagállamoknak rugalmasságot kell biztosítani ahhoz, hogy a rendelkezésükre álló nemzeti támogatási összegeket a leghatékonyabb csatornákon keresztül, objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok – például az érintett ágazatokban bekövetkezett árcsökkenés – alapján osszák el, biztosítva azt, hogy a célzott támogatás végső kedvezményezettjei az állattenyésztési ágazatok termelői legyenek, valamint elkerülve a piac és a verseny torzulását. |
| --- | --- |

(11)

Az érintett tagállamok rendelkezésére bocsátandó pénzügyi támogatás az egyes tagállamok 2014/2015. évi nemzeti tejkvótája és nemzeti sertésállománya alapján kerül kiszámításra, a termelői tejár és a hasított sertés árának megfigyelt csökkenésével, az orosz piacoktól való függőség fokával, valamint a szárazságnak a takarmánynövények termesztésére és árára gyakorolt hatásával arányosan. Figyelembe véve a korlátozott költségvetési forrásokat és annak biztosítása érdekében, hogy a támogatást a piaci zavarok által leginkább érintett termelők kapják, az érintett tagállamoknak rugalmasságot kell biztosítani ahhoz, hogy a rendelkezésükre álló nemzeti támogatási összegeket a leghatékonyabb csatornákon keresztül, objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok – például az érintett ágazatokban bekövetkezett árcsökkenés – alapján osszák el, biztosítva azt, hogy a célzott támogatás végső kedvezményezettjei az állattenyésztési ágazatok termelői legyenek, valamint elkerülve a piac és a verseny torzulását.

| (12) | Mivel a tagállamoknak biztosított pénzügyi támogatás csak az állattenyésztési ágazatok termelői tényleges kárának részleges kompenzációjához elegendő, meg kell adni a tagállamok számára azt a lehetőséget, hogy – ugyanazon objektív kritériumok alapján, megkülönböztetéstől mentes módon, elkerülve a verseny torzulását – további támogatást nyújtsanak az említett termelőknek. |
| --- | --- |

(12)

Mivel a tagállamoknak biztosított pénzügyi támogatás csak az állattenyésztési ágazatok termelői tényleges kárának részleges kompenzációjához elegendő, meg kell adni a tagállamok számára azt a lehetőséget, hogy – ugyanazon objektív kritériumok alapján, megkülönböztetéstől mentes módon, elkerülve a verseny torzulását – további támogatást nyújtsanak az említett termelőknek.

| (13) | Annak érdekében, hogy a tagállamok a célzott pénzügyi támogatást a piaci zavar kezeléséhez szükséges rugalmasság mellett oszthassák ki, lehetővé kell tenni a számukra, hogy azt az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból finanszírozott más támogatással halmozzák. |
| --- | --- |

(13)

Annak érdekében, hogy a tagállamok a célzott pénzügyi támogatást a piaci zavar kezeléséhez szükséges rugalmasság mellett oszthassák ki, lehetővé kell tenni a számukra, hogy azt az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból finanszírozott más támogatással halmozzák.

| (14) | Mivel az érintett tagállamok számára rendelkezésre bocsátott pénzügyi támogatás euróban kerül megállapításra, az egységes és egyidejű alkalmazás érdekében ki kell jelölni egy napot a Bulgária, a Cseh Köztársaság, a Dánia, az Egyesült Királyság, a Horvátország, a Lengyelország, a Magyarország, a Románia és a Svédország számára biztosított összeg nemzeti valutára való átváltására. Ezért az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 106. cikkével összhangban indokolt az árfolyamra vonatkozó meghatározó ügyleti tényt meghatározni. Az 1306/2013/EU rendelet 106. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett elv és ugyanazon rendelet 106. cikke (5) bekezdésének c) pontjában meghatározott kritérium alapján helyénvaló, hogy az ügyleti tény e rendelet hatálybalépésének napja legyen. |
| --- | --- |

(14)

Mivel az érintett tagállamok számára rendelkezésre bocsátott pénzügyi támogatás euróban kerül megállapításra, az egységes és egyidejű alkalmazás érdekében ki kell jelölni egy napot a Bulgária, a Cseh Köztársaság, a Dánia, az Egyesült Királyság, a Horvátország, a Lengyelország, a Magyarország, a Románia és a Svédország számára biztosított összeg nemzeti valutára való átváltására. Ezért az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 106. cikkével összhangban indokolt az árfolyamra vonatkozó meghatározó ügyleti tényt meghatározni. Az 1306/2013/EU rendelet 106. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett elv és ugyanazon rendelet 106. cikke (5) bekezdésének c) pontjában meghatározott kritérium alapján helyénvaló, hogy az ügyleti tény e rendelet hatálybalépésének napja legyen.

| (15) | Az e rendeletben rögzített támogatás az 1306/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti mezőgazdasági piacokat támogató intézkedésnek tekintendő. |
| --- | --- |

(15)

Az e rendeletben rögzített támogatás az 1306/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti mezőgazdasági piacokat támogató intézkedésnek tekintendő.

| (16) | Költségvetési megfontolásokból az Unió csak az érintett tagállamoknak az állattenyésztési ágazatok termelőinek pénzügyi támogatása keretében felmerülő azon költségeit fogja finanszírozni, amelyekre egy bizonyos határidőn belül sor kerül. |
| --- | --- |

(16)

Költségvetési megfontolásokból az Unió csak az érintett tagállamoknak az állattenyésztési ágazatok termelőinek pénzügyi támogatása keretében felmerülő azon költségeit fogja finanszírozni, amelyekre egy bizonyos határidőn belül sor kerül.

| (17) | A rendelkezésre álló keretösszegek átláthatóságának, nyomon követhetőségének és hatékony kezelésének érdekében helyénvaló előírni, hogy az érintett tagállamok tájékoztassák a Bizottságot a támogatás odaítélését szolgáló módszerek meghatározásához használt objektív kritériumokról, valamint a versenytorzulás elkerülését célzó rendelkezésekről. |
| --- | --- |

(17)

A rendelkezésre álló keretösszegek átláthatóságának, nyomon követhetőségének és hatékony kezelésének érdekében helyénvaló előírni, hogy az érintett tagállamok tájékoztassák a Bizottságot a támogatás odaítélését szolgáló módszerek meghatározásához használt objektív kritériumokról, valamint a versenytorzulás elkerülését célzó rendelkezésekről.

| (18) | Annak érdekében, hogy az állattenyésztési ágazatok termelői a lehető leghamarabb támogatásban részesülhessenek, a tagállamok számára lehetővé kell tenni e rendelet késedelem nélküli alkalmazását. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet a kihirdetését követő napon lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(18)

Annak érdekében, hogy az állattenyésztési ágazatok termelői a lehető leghamarabb támogatásban részesülhessenek, a tagállamok számára lehetővé kell tenni e rendelet késedelem nélküli alkalmazását. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet a kihirdetését követő napon lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A marha- és borjúhús-, tej- és tejtermék-, sertéshús-, juhhús- és kecskehús-ágazat („állattenyésztési ágazatok”) termelői számára nyújtandó célzott uniós támogatás céljára összesen 420 000 000 EUR-t kell a tagállamok rendelkezésére bocsátani.

A tagállamok a mellékletben meghatározott összegeket objektív kritériumok alapján és megkülönböztetéstől mentes módon használják fel, azzal a feltétellel, hogy a kifizetések nem eredményeznek versenytorzulást.

A tagállamok által hozott intézkedések célja a piaci zavarok állattenyésztési ágazatok termelőit érintő gazdasági következményeinek enyhítése.

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy amennyiben a kifizetések közvetlen kedvezményezettjei nem az állattenyésztési ágazatok termelői, a támogatás gazdasági előnyét teljes mértékben ők élvezzék.

Az e rendelet szerinti kifizetések kapcsán felmerült tagállami kiadások csak akkor jogosítanak uniós támogatásra, ha a tagállamok a támogatást legkésőbb 2016. június 30-ig kifizetik.

(2)   Bulgária, a Cseh Köztársaság, Dánia, az Egyesült Királyság, Horvátország, Lengyelország, Magyarország, Románia és Svédország esetében a mellékletben meghatározott összeg árfolyama tekintetében kijelölt ügyleti tény e rendelet hatálybalépésének napja.

(3)   Az e rendeletben előírt támogatás halmozható az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból finanszírozott más támogatással.

2. cikk

A tagállamok az 1. cikknek megfelelően a mellékletben szereplő összeg 100 %-ának erejéig, ugyanazon objektív kritériumok alapján további támogatást nyújthatnak az 1. cikk értelmében hozott intézkedésekhez.

A tagállamok legkésőbb 2016. június 30-ig kifizetik a további támogatásokat.

3. cikk

A tagállamok értesítik a Bizottságot a következőkről:

| a) | haladéktalanul, de legkésőbb 2015. december 31-ig a célzott támogatás odaítélését szolgáló módszerek meghatározásához használt objektív kritériumokról és a versenytorzulás elkerülése érdekében tett intézkedésekről; |
| --- | --- |

a)

haladéktalanul, de legkésőbb 2015. december 31-ig a célzott támogatás odaítélését szolgáló módszerek meghatározásához használt objektív kritériumokról és a versenytorzulás elkerülése érdekében tett intézkedésekről;

| b) | legkésőbb 2016. szeptember 30-ig a kifizetett támogatás teljes összegéről, valamint a kedvezményezettek számáról és típusáról. |
| --- | --- |

b)

legkésőbb 2016. szeptember 30-ig a kifizetett támogatás teljes összegéről, valamint a kedvezményezettek számáról és típusáról.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. október 15-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1306/2013/EU rendelete a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 549. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Tagállam | EUR |
| --- | --- |
| Belgium | 13 049 568 |
| Bulgária | 6 004 009 |
| Cseh Köztársaság | 11 155 561 |
| Dánia | 11 103 077 |
| Németország | 69 233 789 |
| Észtország | 7 561 692 |
| Írország | 13 734 230 |
| Görögország | 2 258 253 |
| Spanyolország | 25 526 629 |
| Franciaország | 62 899 543 |
| Horvátország | 1 812 383 |
| Olaszország | 25 017 897 |
| Ciprus | 354 997 |
| Lettország | 8 452 333 |
| Litvánia | 12 631 869 |
| Luxemburg | 669 120 |
| Magyarország | 9 505 286 |
| Málta | 119 570 |
| Hollandia | 29 937 209 |
| Ausztria | 7 004 590 |
| Lengyelország | 28 946 973 |
| Portugália | 4 764 178 |
| Románia | 11 145 958 |
| Szlovénia | 1 368 433 |
| Szlovákia | 2 464 247 |
| Finnország | 8 985 522 |
| Svédország | 8 220 625 |
| Egyesült Királyság | 36 072 462 |

Tagállam

EUR

Belgium

13 049 568

Bulgária

6 004 009

Cseh Köztársaság

11 155 561

Dánia

11 103 077

Németország

69 233 789

Észtország

7 561 692

Írország

13 734 230

Görögország

2 258 253

Spanyolország

25 526 629

Franciaország

62 899 543

Horvátország

1 812 383

Olaszország

25 017 897

Ciprus

354 997

Lettország

8 452 333

Litvánia

12 631 869

Luxemburg

669 120

Magyarország

9 505 286

Málta

119 570

Hollandia

29 937 209

Ausztria

7 004 590

Lengyelország

28 946 973

Portugália

4 764 178

Románia

11 145 958

Szlovénia

1 368 433

Szlovákia

2 464 247

Finnország

8 985 522

Svédország

8 220 625

Egyesült Királyság

36 072 462

---

| 16.10.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 271/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 271/31

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1854 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. október 15.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. október 15-én .

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | AL | 84,4 |
| MA | 132,6 |
| MK | 46,1 |
| TR | 56,6 |
| ZZ | 79,9 |
| 0707 00 05 | AL | 36,9 |
| TR | 116,7 |
| ZZ | 76,8 |
| 0709 93 10 | TR | 136,8 |
| ZZ | 136,8 |
| 0805 50 10 | AR | 161,3 |
| CL | 149,0 |
| TR | 110,2 |
| UY | 78,7 |
| ZA | 104,7 |
| ZZ | 120,8 |
| 0806 10 10 | BR | 252,3 |
| EG | 198,3 |
| MA | 56,6 |
| MK | 97,5 |
| TR | 169,2 |
| ZZ | 154,8 |
| 0808 10 80 | AR | 122,1 |
| CL | 86,3 |
| MK | 23,1 |
| NZ | 155,0 |
| US | 86,4 |
| ZA | 144,4 |
| ZZ | 102,9 |
| 0808 30 90 | CN | 65,9 |
| TR | 135,5 |
| XS | 95,1 |
| ZA | 218,5 |
| ZZ | 128,8 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

AL

84,4

MA

132,6

MK

46,1

TR

56,6

ZZ

79,9

0707 00 05

AL

36,9

TR

116,7

ZZ

76,8

0709 93 10

TR

136,8

ZZ

136,8

0805 50 10

AR

161,3

CL

149,0

TR

110,2

UY

78,7

ZA

104,7

ZZ

120,8

0806 10 10

BR

252,3

EG

198,3

MA

56,6

MK

97,5

TR

169,2

ZZ

154,8

0808 10 80

AR

122,1

CL

86,3

MK

23,1

NZ

155,0

US

86,4

ZA

144,4

ZZ

102,9

0808 30 90

CN

65,9

TR

135,5

XS

95,1

ZA

218,5

ZZ

128,8

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 16.10.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 271/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 271/33

---

A TANÁCS (EU) 2015/1855 HATÁROZATA

(2015. október 13.)

az Európai Unió nevében a legkevésbé fejlett ország tagok által benyújtott, a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodás 66. cikkének (1) bekezdése szerinti átmeneti időszaknak a gyógyszerészeti termékekre vonatkozó egyes kötelezettségek tekintetében történő meghosszabbítására és az említett megállapodás 70. cikkének (8) és (9) bekezdése szerinti kötelezettségek alóli mentesség biztosítására irányuló kérelem tekintetében a Szellemi Tulajdonjogok Kereskedelmi Vonzataival foglalkozó Tanácsban és a Kereskedelmi Világszervezet Általános Tanácsában képviselendő álláspont meghatározásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben a 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodás (TRIPS-megállapodás) 66. cikkének (1) bekezdése szerint a Szellemi Tulajdonjogok Kereskedelmi Vonzataival foglalkozó Tanács (TRIPS Tanács) – valamely legkevésbé fejlett ország (LDC) tag indokolt kérelmére – az átmeneti időszakot meghosszabbíthatja. |
| --- | --- |

(1)

A szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodás (TRIPS-megállapodás) 66. cikkének (1) bekezdése szerint a Szellemi Tulajdonjogok Kereskedelmi Vonzataival foglalkozó Tanács (TRIPS Tanács) – valamely legkevésbé fejlett ország (LDC) tag indokolt kérelmére – az átmeneti időszakot meghosszabbíthatja.

| (2) | 2001. november 14-én a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) dohai Miniszteri Konferenciája elfogadta a TRIPS- megállapodásról és a közegészségügyről szóló nyilatkozatot (dohai nyilatkozat). A dohai nyilatkozat megállapította, hogy az átmenti időszaknak a TRIPS-megállapodás 66. cikkének (1) bekezdésében meghatározott hosszabbítása nem érinti a legkevésbé fejlett ország tagoknak az egyéb hosszabbítások iránti kérelméhez fűződő jogát. |
| --- | --- |

(2)

2001. november 14-én a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) dohai Miniszteri Konferenciája elfogadta a TRIPS- megállapodásról és a közegészségügyről szóló nyilatkozatot (dohai nyilatkozat). A dohai nyilatkozat megállapította, hogy az átmenti időszaknak a TRIPS-megállapodás 66. cikkének (1) bekezdésében meghatározott hosszabbítása nem érinti a legkevésbé fejlett ország tagoknak az egyéb hosszabbítások iránti kérelméhez fűződő jogát.

| (3) | Összhangban a dohai nyilatkozat (7) bekezdésével és a TRIPS-megállapodás 66. cikkének (1) bekezdésével, a TRIPS Tanács 2002. június 27-i határozatában 2016. január 1-ig meghosszabbította azt az átmeneti időszakot, amely alatt a legkevésbé fejlett országok tagoknak nem kötelesek szabadalmi oltalmat biztosítani a gyógyszeripari termékekre. |
| --- | --- |

(3)

Összhangban a dohai nyilatkozat (7) bekezdésével és a TRIPS-megállapodás 66. cikkének (1) bekezdésével, a TRIPS Tanács 2002. június 27-i határozatában 2016. január 1-ig meghosszabbította azt az átmeneti időszakot, amely alatt a legkevésbé fejlett országok tagoknak nem kötelesek szabadalmi oltalmat biztosítani a gyógyszeripari termékekre.

| (4) | 2002. július 8-án a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) Általános Tanácsa szorosan kapcsolódó határozatot fogadott el, amely a legkevésbé fejlett ország tagokat mentesíti azon kötelezettségük alól, hogy a TRIPS-megállapodás 70. cikkének (9) bekezdése szerinti kizárólagos forgalmazási jogokat biztosítsanak. A mentesség 2016. január 1-jéig alkalmazandó. |
| --- | --- |

(4)

2002. július 8-án a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) Általános Tanácsa szorosan kapcsolódó határozatot fogadott el, amely a legkevésbé fejlett ország tagokat mentesíti azon kötelezettségük alól, hogy a TRIPS-megállapodás 70. cikkének (9) bekezdése szerinti kizárólagos forgalmazási jogokat biztosítsanak. A mentesség 2016. január 1-jéig alkalmazandó.

| (5) | 2015. február 23-án Banglades a legkevésbé fejlett ország tagok csoportjának nevében a TRIPS-megállapodás 66. cikkének (1) bekezdése szerinti átmeneti időszak határozatlan időre, és az említett megállapodás 70. cikkének (8) és (9) bekezdése szerinti kötelezettségek alóli mentesség határozatlan időre történő meghosszabbítását kérte addig, amíg az egyes legkevésbé fejlett ország tagok legkevésbé fejlett országnak minősülnek. |
| --- | --- |

(5)

2015. február 23-án Banglades a legkevésbé fejlett ország tagok csoportjának nevében a TRIPS-megállapodás 66. cikkének (1) bekezdése szerinti átmeneti időszak határozatlan időre, és az említett megállapodás 70. cikkének (8) és (9) bekezdése szerinti kötelezettségek alóli mentesség határozatlan időre történő meghosszabbítását kérte addig, amíg az egyes legkevésbé fejlett ország tagok legkevésbé fejlett országnak minősülnek.

| (6) | Mivel 2002 óta külön mentességet biztosítanak a gyógyszerészettel összefüggő szellemi tulajdonhoz fűződő jogok tekintetében, indokolt, hogy az Unió egyetértsen a meghosszabbítással annak érdekében, hogy ne akadályozza a legkevésbé fejlett ország tagok hozzáférését a gyógyszeripari termékekhez. |
| --- | --- |

(6)

Mivel 2002 óta külön mentességet biztosítanak a gyógyszerészettel összefüggő szellemi tulajdonhoz fűződő jogok tekintetében, indokolt, hogy az Unió egyetértsen a meghosszabbítással annak érdekében, hogy ne akadályozza a legkevésbé fejlett ország tagok hozzáférését a gyógyszeripari termékekhez.

| (7) | Számos WTO-tag késznek mutatkozik arra, hogy biztosítsa a határozatlan időre történő meghosszabbítást és a határozatlan iőre szóló mentességet, ezért indokolt, hogy az Unió – összhangban azzal, hogy folyamatosan támogatja a dohai nyilatkozatot – csatlakozzon a konszenzushoz. Amennyiben azonban a WTO-tagok végül egy újabb átmeneti meghosszabbítás és átmeneti mentesség mellett döntenének, az Uniónak ahhoz is indokolt hozzájárulnia. |
| --- | --- |

(7)

Számos WTO-tag késznek mutatkozik arra, hogy biztosítsa a határozatlan időre történő meghosszabbítást és a határozatlan iőre szóló mentességet, ezért indokolt, hogy az Unió – összhangban azzal, hogy folyamatosan támogatja a dohai nyilatkozatot – csatlakozzon a konszenzushoz. Amennyiben azonban a WTO-tagok végül egy újabb átmeneti meghosszabbítás és átmeneti mentesség mellett döntenének, az Uniónak ahhoz is indokolt hozzájárulnia.

| (8) | Ezért helyénvaló meghatározni azt az álláspontot, amelyet a legkevésbé fejlett ország tagok által benyújtott, a TRIP-megállapodás 66. cikkének (1) bekezdése szerinti átmeneti időszaknak a gyógyszerészeti termékekre vonatkozó egyes kötelezettségek tekintetében történő meghosszabbítására és az említett megállapodás 70. cikkének (8) és (9) bekezdése szerinti kötelezettségek alóli mentesség biztosítására irányuló kérelem tekintetében az Európai Unió nevében a TRIPS Tanácsban és a Kereskedelmi Világszervezet Általános Tanácsában képviselni kell, |
| --- | --- |

(8)

Ezért helyénvaló meghatározni azt az álláspontot, amelyet a legkevésbé fejlett ország tagok által benyújtott, a TRIP-megállapodás 66. cikkének (1) bekezdése szerinti átmeneti időszaknak a gyógyszerészeti termékekre vonatkozó egyes kötelezettségek tekintetében történő meghosszabbítására és az említett megállapodás 70. cikkének (8) és (9) bekezdése szerinti kötelezettségek alóli mentesség biztosítására irányuló kérelem tekintetében az Európai Unió nevében a TRIPS Tanácsban és a Kereskedelmi Világszervezet Általános Tanácsában képviselni kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió nevében a Szellemi Tulajdonjogok Kereskedelmi Vonzataival foglalkozó Tanácsban és a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) Általános Tanácsában képviselendő álláspont a következő:

| a) | az Unió egyetért:






  i. | a legkevésbé fejlett országok (LDC) tagoknak a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodás (a továbbiakban: a TRIPS-megállapodás) 66. cikkének (1) bekezdése szerinti átmeneti időszaknak a gyógyszerészeti termékekre vonatkozó egyes kötelezettségek tekintetében történő meghosszabbítására irányuló kérelmével; és |
| --- | --- | --- |

a)

az Unió egyetért:

i.

a legkevésbé fejlett országok (LDC) tagoknak a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodás (a továbbiakban: a TRIPS-megállapodás) 66. cikkének (1) bekezdése szerinti átmeneti időszaknak a gyógyszerészeti termékekre vonatkozó egyes kötelezettségek tekintetében történő meghosszabbítására irányuló kérelmével; és

| ii. | azzal a kérelemmel, hogy a legkevésbé fejlett ország tagoknak a TRIPS-megállapodás 70. cikkének (8) bekezdése és (9) bekezdése szerinti kötelezettségei alól mentességet adjanak; valamint |
| --- | --- |

ii.

azzal a kérelemmel, hogy a legkevésbé fejlett ország tagoknak a TRIPS-megállapodás 70. cikkének (8) bekezdése és (9) bekezdése szerinti kötelezettségei alól mentességet adjanak; valamint

| b) | elfogadja akár:






  i. | az a) pont i. alpontjában említett meghosszabbítás, vagy az a) pont ii. alpontjában említett mentesség, vagy mindkettő mindaddig történő további alkalmazására irányuló kérelmet, amíg az egyes legkevésbé fejlett ország tagok legkevésbé fejlett országnak minősülnek; vagy |
| --- | --- | --- |

b)

elfogadja akár:

i.

az a) pont i. alpontjában említett meghosszabbítás, vagy az a) pont ii. alpontjában említett mentesség, vagy mindkettő mindaddig történő további alkalmazására irányuló kérelmet, amíg az egyes legkevésbé fejlett ország tagok legkevésbé fejlett országnak minősülnek; vagy

| ii. | az átmeneti meghosszabbításra vagy átmeneti mentességre, vagy mindkettőre irányuló kérelmet, amennyiben ez a kérelem elfogadható a többi WTO-tag számára is. |
| --- | --- |

ii.

az átmeneti meghosszabbításra vagy átmeneti mentességre, vagy mindkettőre irányuló kérelmet, amennyiben ez a kérelem elfogadható a többi WTO-tag számára is.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2015. október 13-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. ASSELBORN

---

III Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

| 16.10.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 271/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 271/35

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 321/14/COL HATÁROZATA

(2014. szeptember 10.)

az állami támogatás területére vonatkozó eljárási és anyagi szabályoknak a századik alkalommal történő módosításáról a nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási állami támogatásról szóló új iránymutatás elfogadásával [2015/1856]

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG (a továbbiakban: a Hatóság),

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás), különösen annak 61–63. cikkére és 26. jegyzőkönyvére,

tekintettel az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (a továbbiakban: a felügyeletről és a bíróságról szóló megállapodás) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjára, 24. cikkére, valamint a felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyve I. részének 1. cikkére,

mivel:

A Felügyeleti és Bírósági megállapodás 24. cikke értelmében a Hatóság érvényt szerez az EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseinek.

A felügyeleti és bírósági megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján a Hatóság közleményeket vagy iránymutatásokat ad ki az EGT-megállapodás által szabályozott ügyekben, amennyiben ezen megállapodás vagy a felügyeleti és bírósági megállapodás kifejezetten így rendelkezik, vagy amennyiben a Hatóság ezt szükségesnek ítéli.

2014. július 9-én az Európai Bizottság elfogadta „A nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási támogatásról” szóló iránymutatást (1). Az iránymutatás meghatározza azon feltételeket, amelyek értelmében a nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási állami támogatás összeférhetőnek minősülhet. Az iránymutatás 2014. augusztus 1-jétől alkalmazandó.

Az iránymutatás az Európai Gazdasági Térséget érinti.

Az EGT állami támogatási szabályainak egységes alkalmazását az Európai Gazdasági Térség egész területén biztosítani kell, összhangban az EGT-megállapodás 1. cikkében megállapított homogenitásra vonatkozó célkitűzéssel.

Az EGT-megállapodáshoz csatolt XV. melléklet „ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK” cím II. pontja értelmében a Hatóság az Európai Bizottsággal folytatott konzultációt követően elfogadja az Európai Bizottság által elfogadott jiránymutatásnak megfelelő új iránymutatást.

Az Európai Bizottsággal való konzultációt követően,

Az esetről az EFTA-államokkal a 2014. augusztus 1-jén kelt levélben folytatott konzultációt követően,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az állami támogatás területére vonatkozó anyagi szabályok a nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási állami támogatásról szóló új iránymutatás elfogadásával módosulnak. Az új iránymutatást e határozat melléklete tartalmazza és a határozat szerves részét képezi.

2. cikk

Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.

Kelt Brüsszelben, 2014. szeptember 10-én.

az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Oda Helen SLETNES

elnök

Helga JÓNSDÓTTIR

testületi tag

---

(1)  HL C 249., 2014.7.31., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

IRÁNYMUTATÁS A NEHÉZ HELYZETBEN LÉVŐ, NEM PÉNZÜGYI VÁLLALKOZÁSOKNAK NYÚJTOTT MEGMENTÉSI ÉS SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI ÁLLAMI TÁMOGATÁSRÓL

III. RÉSZ

HORIZONTÁLIS SZABÁLYOK

Iránymutatás a nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási állami támogatásról
   (1)

Tartalomjegyzék

| 1. | BEVEZETÉS | 38 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | AZ IRÁNYMUTATÁS HATÁLYA | 41 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Ágazati hatály | 41 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tárgyi hatály: A »nehéz helyzetben lévő vállalkozás« jelentése | 41 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Megmentési támogatás, szerkezetátalakítási támogatás és ideiglenes szerkezetátalakítási támogatás | 42 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.4. | A szerkezetátalakítás szociális költségeinek fedezésére nyújtott támogatás | 42 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 3. | AZ EGT-MEGÁLLAPODÁSBAN FOGLALTAK ÉRVÉNYESÜLÉSÉVEL VALÓ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG | 43 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Közös érdekű célkitűzéshez való hozzájárulás | 44 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Szociális nehézség vagy piaci hiányosság bizonyítása | 44 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Szerkezetátalakítási terv és a hosszú távú életképesség helyreállítása | 45 |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

| 3.2. | Az állami beavatkozás szükségessége | 46 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Megfelelőség | 46 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Megmentési támogatás | 46 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Szerkezetátalakítási támogatás | 47 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

| 3.4. | Ösztönző hatás | 47 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.5. | A támogatás arányossága/minimumra korlátozott támogatás | 47 |
| --- | --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Megmentési támogatás | 47 |
| --- | --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Szerkezetátalakítási támogatás | 47 |
| --- | --- | --- |

3.5.2.

| 3.6. | Negatív hatások | 49 |
| --- | --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | Az »először és utoljára« elv | 49 |
| --- | --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | A versenytorzulást korlátozó intézkedések | 50 |
| --- | --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | Korábbi jogellenes támogatások kedvezményezettjei | 52 |
| --- | --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.4. | A támogatás jóváhagyásának különös feltételei | 52 |
| --- | --- | --- |

3.6.4.

| 3.7. | Átláthatóság | 52 |
| --- | --- | --- |

3.7.

| 4. | SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TÁMOGATÁS NYÚJTÁSA TÁMOGATOTT TERÜLETEKEN | 53 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | TÁMOGATÁS A NEHÉZ HELYZETBEN LÉVŐ, ÁLTALÁNOS GAZDASÁGI ÉRDEKŰ SZOLGÁLTATÁSOKAT NYÚJTÓ VÁLLALKOZÁSOKNAK | 53 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | KISEBB TÁMOGATÁSI ÖSSZEGEKRE ÉS KISEBB MÉRETŰ KEDVEZMÉNYEZETTEKRE IRÁNYULÓ TÁMOGATÁSI PROGRAMOK | 54 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Általános feltételek | 54 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Közös érdekű célkitűzés | 55 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Megfelelőség | 55 |
| --- | --- | --- |

6.3.

| 6.4. | A támogatás arányossága/minimumra korlátozott támogatás | 55 |
| --- | --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Negatív hatások | 56 |
| --- | --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Ideiglenes szerkezetátalakítási támogatás | 56 |
| --- | --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Időtartam és értékelés | 57 |
| --- | --- | --- |

6.7.

| 7. | ELJÁRÁSOK | 57 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | A megmentési támogatásra vonatkozó gyorsított eljárás | 57 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.2. | A szerkezetátalakítási tervekhez kapcsolódó eljárások | 58 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 7.2.1. | A szerkezetátalakítási terv végrehajtása | 58 |
| --- | --- | --- |

7.2.1.

| 7.2.2. | A szerkezetátalakítási terv módosítása | 58 |
| --- | --- | --- |

7.2.2.

| 7.2.3. | A kedvezményezettnek a szerkezetátalakítási időszak alatt nyújtott bármilyen támogatás bejelentése a Hatóságnak | 58 |
| --- | --- | --- |

7.2.3.

| 8. | JELENTÉSTÉTEL ÉS ELLENŐRZÉS | 59 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | A 3. JEGYZŐKÖNYV I. RÉSZE 1. CIKKÉNEK (1) BEKEZDÉSE SZERINTI MEGFELELŐ INTÉZKEDÉSEK | 59 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | AZ IRÁNYMUTATÁS ALKALMAZÁSÁNAK KEZDETE ÉS IDŐTARTAMA | 59 |
| --- | --- | --- |

10.

1.   Bevezetés

| (1) | Az iránymutatásban az EFTA Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) meghatározza azon feltételeket, amelyek értelmében a nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási állami támogatás összeférhetőnek minősülhet az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) érvényesülésével annak 61. cikke (3) bekezdése c) pontjának megfelelően. |
| --- | --- |

(1)

Az iránymutatásban az EFTA Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) meghatározza azon feltételeket, amelyek értelmében a nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási állami támogatás összeférhetőnek minősülhet az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) érvényesülésével annak 61. cikke (3) bekezdése c) pontjának megfelelően.

| (2) | A Hatóság 1994-ben fogadta el első iránymutatását (2) a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásról. Az iránymutatás új változatát 1999-ben fogadták el (3). 2004-ben a Hatóság új iránymutatást fogadott el (4), amelynek érvényességét először 2012. november 30-ig (5), majd ezt követően a jelen új határozatok elfogadásáig hosszabbították meg (6). |
| --- | --- |

(2)

A Hatóság 1994-ben fogadta el első iránymutatását (2) a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásról. Az iránymutatás új változatát 1999-ben fogadták el (3). 2004-ben a Hatóság új iránymutatást fogadott el (4), amelynek érvényességét először 2012. november 30-ig (5), majd ezt követően a jelen új határozatok elfogadásáig hosszabbították meg (6).

| (3) | Az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítéséről szóló 2012. május 8-i közleményében (7) az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) három célkitűzést jelentett be az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítésével kapcsolatosan:






  a) | fenntartható, intelligens és inkluzív növekedés ösztönzése a versenyző belső piacon; |
| --- | --- | --- |

(3)

Az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítéséről szóló 2012. május 8-i közleményében (7) az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) három célkitűzést jelentett be az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítésével kapcsolatosan:

a)

fenntartható, intelligens és inkluzív növekedés ösztönzése a versenyző belső piacon;

| b) | a Bizottság előzetes ellenőrzésének a belső piacra legnagyobb hatást gyakorló esetekre történő összpontosítása, az állami támogatási szabályok érvényre juttatása terén a tagállamokkal folytatott együttműködés egyidejű erősítése mellett; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság előzetes ellenőrzésének a belső piacra legnagyobb hatást gyakorló esetekre történő összpontosítása, az állami támogatási szabályok érvényre juttatása terén a tagállamokkal folytatott együttműködés egyidejű erősítése mellett;

| c) | a szabályok egyszerűsítése és gyorsabb határozathozatal. |
| --- | --- |

c)

a szabályok egyszerűsítése és gyorsabb határozathozatal.

| (4) | A közleményben a Bizottság közös megközelítés követésére szólított fel a különböző iránymutatások és keretszabályok következők céljából történő felülvizsgálatában: a belső piac erősítése, a közpénzekkel való hatékonyabb gazdálkodás előmozdítása az állami támogatások közös érdekű célkitűzésekhez való jobb hozzáigazításával, az ösztönző hatás fokozottabb ellenőrzése, a támogatás szükséges minimumra korlátozása és a támogatás versenyre és kereskedelemre gyakorolt potenciális negatív hatásainak elkerülése. A Hatóság szintén ezt a megközelítést követi. |
| --- | --- |

(4)

A közleményben a Bizottság közös megközelítés követésére szólított fel a különböző iránymutatások és keretszabályok következők céljából történő felülvizsgálatában: a belső piac erősítése, a közpénzekkel való hatékonyabb gazdálkodás előmozdítása az állami támogatások közös érdekű célkitűzésekhez való jobb hozzáigazításával, az ösztönző hatás fokozottabb ellenőrzése, a támogatás szükséges minimumra korlátozása és a támogatás versenyre és kereskedelemre gyakorolt potenciális negatív hatásainak elkerülése. A Hatóság szintén ezt a megközelítést követi.

| (5) | A Hatóság a létező szabályok alkalmazása során nyert tapasztalatai alapján és a fent említett közös megközelítéssel összhangban felülvizsgálta a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentésére és szerkezetátalakítására vonatkozó iránymutatást. A felülvizsgálat figyelembe veszi a Bizottság (8) által elfogadott Európa 2020 stratégiát és azt a tényt is, hogy az állami támogatás negatív hatásai akadályozhatják a termelékenység és a növekedés fellendítését, az esélyegyenlőség biztosítását a vállalkozások számára és a nemzeti protekcionizmus elleni küzdelmet. |
| --- | --- |

(5)

A Hatóság a létező szabályok alkalmazása során nyert tapasztalatai alapján és a fent említett közös megközelítéssel összhangban felülvizsgálta a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentésére és szerkezetátalakítására vonatkozó iránymutatást. A felülvizsgálat figyelembe veszi a Bizottság (8) által elfogadott Európa 2020 stratégiát és azt a tényt is, hogy az állami támogatás negatív hatásai akadályozhatják a termelékenység és a növekedés fellendítését, az esélyegyenlőség biztosítását a vállalkozások számára és a nemzeti protekcionizmus elleni küzdelmet.

| (6) | A megmentési és a szerkezetátalakítási támogatás az állami támogatások azon típusai közé tartozik, amelyek leginkább torzítják a versenyt. Bebizonyosodott, hogy a gazdaság sikeres ágazataiban megfigyelhető termelékenység-növekedés nem arra vezethető vissza, hogy a piacon jelenlévő összes vállalkozás termelékenysége nő, hanem sokkal inkább arra, hogy a hatékonyabb és technológiailag fejlett vállalkozások a kevésbé hatékony vagy elavult termékeket gyártó vállalkozások hátrányára növekednek. A kevésbé hatékony vállalkozások piacról való kilépése lehetővé teszi a hatékony versenytársaknak a növekedést, és egyben eszközök kerülnek vissza a piacra, ahol azokat produktívabb célokra lehet felhasználni. Az ebbe a folyamatba beavatkozó megmentési és szerkezetátalakítási támogatás jelentősen lelassíthatja a gazdasági növekedést az érintett ágazatokban. |
| --- | --- |

(6)

A megmentési és a szerkezetátalakítási támogatás az állami támogatások azon típusai közé tartozik, amelyek leginkább torzítják a versenyt. Bebizonyosodott, hogy a gazdaság sikeres ágazataiban megfigyelhető termelékenység-növekedés nem arra vezethető vissza, hogy a piacon jelenlévő összes vállalkozás termelékenysége nő, hanem sokkal inkább arra, hogy a hatékonyabb és technológiailag fejlett vállalkozások a kevésbé hatékony vagy elavult termékeket gyártó vállalkozások hátrányára növekednek. A kevésbé hatékony vállalkozások piacról való kilépése lehetővé teszi a hatékony versenytársaknak a növekedést, és egyben eszközök kerülnek vissza a piacra, ahol azokat produktívabb célokra lehet felhasználni. Az ebbe a folyamatba beavatkozó megmentési és szerkezetátalakítási támogatás jelentősen lelassíthatja a gazdasági növekedést az érintett ágazatokban.

| (7) | Ahol a problémákkal küzdő vállalkozás néhány része alapvetően életképes marad, a vállalkozás képes lehet egy olyan szerkezetátalakítás elvégzésére, amely a strukturálisan veszteséges tevékenységekből való kilépéséhez vezet, és lehetővé teszi a fennmaradó tevékenységek hosszú távú életképességet biztosító átszervezését. Az ilyen szerkezetátalakítás rendes esetben megvalósítható állami támogatás nélkül, hitelezőkkel kötött megállapodásokkal, vagy fizetésképtelenségi eljárásokkal vagy átszervezésekkel. A modern fizetésképtelenségi jognak segítséget kell nyújtania az életképes vállalkozásoknak a túléléshez, a munkahelyek megőrzéséhez és a beszállítóknak az ügyfeleik megtartásához, valamint a tulajdonosoknak ahhoz, hogy az értékeket életképes vállalkozásokban tartsák. (9) A fizetésképtelenségi eljárások révén egy életképes vállalkozás visszakerülhet a piacra azáltal, hogy harmadik felek felvásárolják vagy a vállalkozást a tevékenység folytatása céljából, vagy annak különböző termelőeszközeit. |
| --- | --- |

(7)

Ahol a problémákkal küzdő vállalkozás néhány része alapvetően életképes marad, a vállalkozás képes lehet egy olyan szerkezetátalakítás elvégzésére, amely a strukturálisan veszteséges tevékenységekből való kilépéséhez vezet, és lehetővé teszi a fennmaradó tevékenységek hosszú távú életképességet biztosító átszervezését. Az ilyen szerkezetátalakítás rendes esetben megvalósítható állami támogatás nélkül, hitelezőkkel kötött megállapodásokkal, vagy fizetésképtelenségi eljárásokkal vagy átszervezésekkel. A modern fizetésképtelenségi jognak segítséget kell nyújtania az életképes vállalkozásoknak a túléléshez, a munkahelyek megőrzéséhez és a beszállítóknak az ügyfeleik megtartásához, valamint a tulajdonosoknak ahhoz, hogy az értékeket életképes vállalkozásokban tartsák. (9) A fizetésképtelenségi eljárások révén egy életképes vállalkozás visszakerülhet a piacra azáltal, hogy harmadik felek felvásárolják vagy a vállalkozást a tevékenység folytatása céljából, vagy annak különböző termelőeszközeit.

| (8) | Ebből következik, hogy a vállalkozások csak akkor lehetnek jogosultak állami támogatásra, ha kimerítették az összes piaci lehetőséget, és ha ilyen támogatás szükséges egy pontosan meghatározott közös érdekű célkitűzés megvalósításához. Ezen iránymutatás értelmében a vállalkozások tíz év alatt csak egyetlen egyszer kaphatnak támogatást (»először és utoljára« elv). |
| --- | --- |

(8)

Ebből következik, hogy a vállalkozások csak akkor lehetnek jogosultak állami támogatásra, ha kimerítették az összes piaci lehetőséget, és ha ilyen támogatás szükséges egy pontosan meghatározott közös érdekű célkitűzés megvalósításához. Ezen iránymutatás értelmében a vállalkozások tíz év alatt csak egyetlen egyszer kaphatnak támogatást (»először és utoljára« elv).

| (9) | További aggályt jelent az állami támogatáshoz fűződő erkölcsi kockázat. A megmentésükre számító, nehéz helyzetbe került vállalkozások szélsőségesen kockázatos és fenntarthatatlan üzleti stratégiákat követhetnek. Továbbá, az egy adott vállalkozás számára kilátásba helyezett megmentési és szerkezetátalakítási támogatás mesterségesen csökkentheti a vállalkozás beruházási kiadásait, és ezáltal indokolatlan versenyelőnybe hozza a piacon. |
| --- | --- |

(9)

További aggályt jelent az állami támogatáshoz fűződő erkölcsi kockázat. A megmentésükre számító, nehéz helyzetbe került vállalkozások szélsőségesen kockázatos és fenntarthatatlan üzleti stratégiákat követhetnek. Továbbá, az egy adott vállalkozás számára kilátásba helyezett megmentési és szerkezetátalakítási támogatás mesterségesen csökkentheti a vállalkozás beruházási kiadásait, és ezáltal indokolatlan versenyelőnybe hozza a piacon.

| (10) | A nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási állami támogatás a belső piacot is alááshatja azáltal, hogy a strukturális kiigazításból és az azt kísérő szociális és gazdasági problémákból származó terhek méltánytalanul magas hányadát más szerződő felekre háríthatja. Ez önmagában véve nem kívánatos és a szerződő felek között káros támogatási versenyt indíthat el. Az ilyen támogatás létrehozhat belépési korlátokat, alááshatja a határon átnyúló tevékenységek ösztönzőit, ami ellentétes a belső piac célkitűzéseivel. |
| --- | --- |

(10)

A nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási állami támogatás a belső piacot is alááshatja azáltal, hogy a strukturális kiigazításból és az azt kísérő szociális és gazdasági problémákból származó terhek méltánytalanul magas hányadát más szerződő felekre háríthatja. Ez önmagában véve nem kívánatos és a szerződő felek között káros támogatási versenyt indíthat el. Az ilyen támogatás létrehozhat belépési korlátokat, alááshatja a határon átnyúló tevékenységek ösztönzőit, ami ellentétes a belső piac célkitűzéseivel.

| (11) | Ezért fontos biztosítani, hogy a támogatást csak olyan feltételek mellett nyújtsák, amelyek enyhítik a támogatás potenciálisan káros hatásait és előmozdítják a hatékonyságot a közkiadások területén. A szerkezetátalakítási támogatáshoz kapcsolódóan az életképesség helyreállítása, a saját hozzájárulás, valamint a versenytorzulást korlátozó intézkedések értékesnek bizonyultak az ilyen támogatás potenciálisan káros hatásainak csökkentésében. Ezek továbbra is alkalmazandók ezen iránymutatás értelmében, és – amennyiben az szükséges – kiigazításra kerülnek a Hatóság legutóbbi tapasztalatainak figyelembevétele érdekében. Bevezették a tehermegosztás fogalmát, többek között az erkölcsi kockázat kérdésének jobb kezelése érdekében. A megmentési és az ideiglenes szerkezetátalakítási támogatás esetében a potenciális káros hatásokat a támogatás időtartamának és formájának korlátozása révén csökkentik. |
| --- | --- |

(11)

Ezért fontos biztosítani, hogy a támogatást csak olyan feltételek mellett nyújtsák, amelyek enyhítik a támogatás potenciálisan káros hatásait és előmozdítják a hatékonyságot a közkiadások területén. A szerkezetátalakítási támogatáshoz kapcsolódóan az életképesség helyreállítása, a saját hozzájárulás, valamint a versenytorzulást korlátozó intézkedések értékesnek bizonyultak az ilyen támogatás potenciálisan káros hatásainak csökkentésében. Ezek továbbra is alkalmazandók ezen iránymutatás értelmében, és – amennyiben az szükséges – kiigazításra kerülnek a Hatóság legutóbbi tapasztalatainak figyelembevétele érdekében. Bevezették a tehermegosztás fogalmát, többek között az erkölcsi kockázat kérdésének jobb kezelése érdekében. A megmentési és az ideiglenes szerkezetátalakítási támogatás esetében a potenciális káros hatásokat a támogatás időtartamának és formájának korlátozása révén csökkentik.

| (12) | Összegében és időtartamában korlátozott likviditási támogatás formájában nyújtott támogatás esetében jóval kevesebb aggály merül fel a támogatás potenciális káros hatásaival kapcsolatban, ami lehetővé teszi a támogatás kevésbé szigorú feltételek melletti jóváhagyását. Míg az ilyen támogatás elvileg egy teljes szerkezetátalakítási folyamat támogatására használható, a megmentési támogatás hat hónapos időszakra való korlátozása azt jelenti, hogy erre ritkán kerül sor; ehelyett a megmentési támogatást általában szerkezetátalakítási támogatás követi. |
| --- | --- |

(12)

Összegében és időtartamában korlátozott likviditási támogatás formájában nyújtott támogatás esetében jóval kevesebb aggály merül fel a támogatás potenciális káros hatásaival kapcsolatban, ami lehetővé teszi a támogatás kevésbé szigorú feltételek melletti jóváhagyását. Míg az ilyen támogatás elvileg egy teljes szerkezetátalakítási folyamat támogatására használható, a megmentési támogatás hat hónapos időszakra való korlátozása azt jelenti, hogy erre ritkán kerül sor; ehelyett a megmentési támogatást általában szerkezetátalakítási támogatás követi.

| (13) | A kevésbé versenytorzító támogatási formák alkalmazásának előmozdítása érdekében ezen iránymutatás új támogatási formát vezet be: az ideiglenes szerkezetátalakítási támogatást. A megmentési támogatással közös, hogy az ideiglenes szerkezetátalakítási támogatás csak likviditási támogatás formáját öltheti, mely összegében és időtartamában korlátozott. Annak érdekében, hogy a teljes szerkezetátalakítási folyamatot támogathassa, az ideiglenes szerkezetátalakítási támogatás maximális időtartama 18 hónap. Ideiglenes szerkezetátalakítási támogatás csak kkv-knak (10) és állami tulajdonban lévő kisebb vállalkozásoknak (11) nyújtható, ugyanis számukra, szemben a nagyvállalkozásokkal, nagyobb kihívást jelent a likviditáshoz való hozzáférés. |
| --- | --- |

(13)

A kevésbé versenytorzító támogatási formák alkalmazásának előmozdítása érdekében ezen iránymutatás új támogatási formát vezet be: az ideiglenes szerkezetátalakítási támogatást. A megmentési támogatással közös, hogy az ideiglenes szerkezetátalakítási támogatás csak likviditási támogatás formáját öltheti, mely összegében és időtartamában korlátozott. Annak érdekében, hogy a teljes szerkezetátalakítási folyamatot támogathassa, az ideiglenes szerkezetátalakítási támogatás maximális időtartama 18 hónap. Ideiglenes szerkezetátalakítási támogatás csak kkv-knak (10) és állami tulajdonban lévő kisebb vállalkozásoknak (11) nyújtható, ugyanis számukra, szemben a nagyvállalkozásokkal, nagyobb kihívást jelent a likviditáshoz való hozzáférés.

| (14) | Amennyiben az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat (ÁGÉSZ) nyújtó, nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtandó támogatás ezen iránymutatás hatálya alá tartozik, az értékelést ezen iránymutatás alapelveinek megfelelően kell elvégezni. Ugyanakkor, ahol az szükséges, az alapelvek alkalmazását hozzá kell igazítani az általános gazdasági érdekű szolgáltatások különös sajátosságaihoz, elsősorban a szolgáltatásnyújtás folyamatosságának biztosítása érdekében, az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(14)

Amennyiben az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat (ÁGÉSZ) nyújtó, nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtandó támogatás ezen iránymutatás hatálya alá tartozik, az értékelést ezen iránymutatás alapelveinek megfelelően kell elvégezni. Ugyanakkor, ahol az szükséges, az alapelvek alkalmazását hozzá kell igazítani az általános gazdasági érdekű szolgáltatások különös sajátosságaihoz, elsősorban a szolgáltatásnyújtás folyamatosságának biztosítása érdekében, az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdésének megfelelően.

| (15) | A jelenlegi jelentős európai és globális kapacitásfelesleg mellett a nehéz helyzetben lévő acélipari vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nem indokolt állami támogatást nyújtani. Ezért az acélágazatot ki kell zárni ezen iránymutatás hatálya alól. |
| --- | --- |

(15)

A jelenlegi jelentős európai és globális kapacitásfelesleg mellett a nehéz helyzetben lévő acélipari vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nem indokolt állami támogatást nyújtani. Ezért az acélágazatot ki kell zárni ezen iránymutatás hatálya alól.

| (16) | Az Európai Unióban a 2010/787/EU tanácsi határozat (12) meghatározza azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén 2027-ig működési, szociális és környezetvédelmi támogatás nyújtható a nem versenyképes termelés számára a szénágazatban (13). A jelenlegi szabályok a 2002–2010 (14) és az 1993–2002 (15) között alkalmazott, korábbi ágazatspecifikus szabályokat követik, melyek elősegítették a szénágazatban működő, nem versenyképes vállalkozások szerkezetátalakítását. Ennek eredményeként, valamint tekintettel arra, hogy folyamatosan szükség van az uniós széntermelés strukturális kiigazításának támogatására, a jelenlegi szabályok szigorúbbak a korábbiakhoz képest, és előírják a szén támogatott termelésének és értékesítésének végleges beszüntetését, valamint a nem versenyképes termelési egységek végleges bezárását legkésőbb 2018. december 31-ig. E szabályok alkalmazásában számos uniós tagállam fogadott el és hajt végre az ebben az ágazatban tevékenykedő vállalkozások által működtetett, nehéz helyzetben lévő szénbányák végleges bezárását célzó terveket (16). A Hatóság megjegyzi, hogy a 2010/787/EU határozat nem vonatkozik az EGT/EFTA államokra. A Hatóság úgy döntött, hogy jelen iránymutatás hatálya alól – különleges jellemzőikre tekintettel – kizárja a szénágazatot. |
| --- | --- |

(16)

Az Európai Unióban a 2010/787/EU tanácsi határozat (12) meghatározza azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén 2027-ig működési, szociális és környezetvédelmi támogatás nyújtható a nem versenyképes termelés számára a szénágazatban (13). A jelenlegi szabályok a 2002–2010 (14) és az 1993–2002 (15) között alkalmazott, korábbi ágazatspecifikus szabályokat követik, melyek elősegítették a szénágazatban működő, nem versenyképes vállalkozások szerkezetátalakítását. Ennek eredményeként, valamint tekintettel arra, hogy folyamatosan szükség van az uniós széntermelés strukturális kiigazításának támogatására, a jelenlegi szabályok szigorúbbak a korábbiakhoz képest, és előírják a szén támogatott termelésének és értékesítésének végleges beszüntetését, valamint a nem versenyképes termelési egységek végleges bezárását legkésőbb 2018. december 31-ig. E szabályok alkalmazásában számos uniós tagállam fogadott el és hajt végre az ebben az ágazatban tevékenykedő vállalkozások által működtetett, nehéz helyzetben lévő szénbányák végleges bezárását célzó terveket (16). A Hatóság megjegyzi, hogy a 2010/787/EU határozat nem vonatkozik az EGT/EFTA államokra. A Hatóság úgy döntött, hogy jelen iránymutatás hatálya alól – különleges jellemzőikre tekintettel – kizárja a szénágazatot.

| (17) | A Hatóság tapasztalata, melyet a pénzügyi és gazdasági válságban a pénzügyi intézmények megmentése és szerkezetátalakítása terén nyert, azt mutatja, hogy a pénzügyi ágazatra alkalmazandó különös szabályok előnyösek lehetnek a pénzügyi intézmények és a pénzügyi piacok különös sajátosságaira tekintettel. Ezért a pénzügyi ágazatra meghatározott szabályok hatályába tartozó vállalkozások ki vannak zárva ezen iránymutatás hatálya alól. |
| --- | --- |

(17)

A Hatóság tapasztalata, melyet a pénzügyi és gazdasági válságban a pénzügyi intézmények megmentése és szerkezetátalakítása terén nyert, azt mutatja, hogy a pénzügyi ágazatra alkalmazandó különös szabályok előnyösek lehetnek a pénzügyi intézmények és a pénzügyi piacok különös sajátosságaira tekintettel. Ezért a pénzügyi ágazatra meghatározott szabályok hatályába tartozó vállalkozások ki vannak zárva ezen iránymutatás hatálya alól.

2.   Az iránymutatás hatálya

2.1.   Ágazati hatály

| (18) | A Hatóság ezt az iránymutatást fogja alkalmazni valamennyi nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak nyújtott támogatásra, kivéve a szénágazatban működő vállalkozásokat (17), az acélágazatban működő vállalkozásokat (18), valamint a pénzügyi intézményekre vonatkozó különös szabályok hatálya alá tartozó vállalkozásokat (19), az egy adott ágazatban működő, nehéz helyzetben lévő vállalkozásokra vonatkozó bármely különös szabály sérelme nélkül (20). |
| --- | --- |

(18)

A Hatóság ezt az iránymutatást fogja alkalmazni valamennyi nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak nyújtott támogatásra, kivéve a szénágazatban működő vállalkozásokat (17), az acélágazatban működő vállalkozásokat (18), valamint a pénzügyi intézményekre vonatkozó különös szabályok hatálya alá tartozó vállalkozásokat (19), az egy adott ágazatban működő, nehéz helyzetben lévő vállalkozásokra vonatkozó bármely különös szabály sérelme nélkül (20).

2.2.   Tárgyi hatály: A »nehéz helyzetben lévő vállalkozás« jelentése

| (19) | Amennyiben egy szerződő fél ezen iránymutatásnak megfelelően tervez vállalkozásnak támogatást nyújtani, objektíven indokolnia kell, hogy az érintett vállalkozás e szakasz értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozás, a 29. pontban a megmentési támogatásra és az ideiglenes szerkezetátalakítási támogatásra vonatkozó rendelkezésektől függően. |
| --- | --- |

(19)

Amennyiben egy szerződő fél ezen iránymutatásnak megfelelően tervez vállalkozásnak támogatást nyújtani, objektíven indokolnia kell, hogy az érintett vállalkozás e szakasz értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozás, a 29. pontban a megmentési támogatásra és az ideiglenes szerkezetátalakítási támogatásra vonatkozó rendelkezésektől függően.

| (20) | Ezen iránymutatás értelmében valamely vállalkozás akkor nehéz helyzetben lévő vállalkozás, ha állami beavatkozás nélkül majdnem biztosra vehető, hogy rövid vagy középtávon üzleti tevékenységének feladására kényszerül. Ezért egy vállalkozás akkor tekintendő nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak, ha a következő feltételek közül legalább egy fennáll:






  a) | korlátolt felelősségű társaság esetében (21), ahol a jegyzett részvénytőkéjének több mint a fele (22) elveszett a felhalmozott veszteségek miatt. Ez az eset áll fenn a felhalmozott veszteségek tartalékokból történő levonásakor (és valamennyi egyéb elemből, amelyek általában a társaság saját forrásai részének minősülnek) negatív kumulatív összeg születik, amely meghaladja a jegyzett részvénytőke felét. |
| --- | --- | --- |

(20)

Ezen iránymutatás értelmében valamely vállalkozás akkor nehéz helyzetben lévő vállalkozás, ha állami beavatkozás nélkül majdnem biztosra vehető, hogy rövid vagy középtávon üzleti tevékenységének feladására kényszerül. Ezért egy vállalkozás akkor tekintendő nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak, ha a következő feltételek közül legalább egy fennáll:

a)

korlátolt felelősségű társaság esetében (21), ahol a jegyzett részvénytőkéjének több mint a fele (22) elveszett a felhalmozott veszteségek miatt. Ez az eset áll fenn a felhalmozott veszteségek tartalékokból történő levonásakor (és valamennyi egyéb elemből, amelyek általában a társaság saját forrásai részének minősülnek) negatív kumulatív összeg születik, amely meghaladja a jegyzett részvénytőke felét.

| b) | olyan társaság esetében, ahol legalább egyes tagok korlátlan felelősséggel bírnak a társaság tartozásai tekintetében (23), a társaság könyveiben kimutatott tőkének több mint fele elveszett a felhalmozott veszteségek miatt; |
| --- | --- |

b)

olyan társaság esetében, ahol legalább egyes tagok korlátlan felelősséggel bírnak a társaság tartozásai tekintetében (23), a társaság könyveiben kimutatott tőkének több mint fele elveszett a felhalmozott veszteségek miatt;

| c) | Amennyiben a vállalkozás ellen kollektív fizetésképtelenségi eljárás indult vagy a hazai jog alapján megfelel azoknak a feltételeknek, amelyek a kollektív fizetésképtelenségi eljárásnak a vállalkozás hitelezői kérésére történő elindítására vonatkoznak. |
| --- | --- |

c)

Amennyiben a vállalkozás ellen kollektív fizetésképtelenségi eljárás indult vagy a hazai jog alapján megfelel azoknak a feltételeknek, amelyek a kollektív fizetésképtelenségi eljárásnak a vállalkozás hitelezői kérésére történő elindítására vonatkoznak.

| d) | Olyan vállalkozás esetében, amely nem kkv, amennyiben az elmúlt két évben:






  i. | a vállalkozás könyv szerinti adósság/saját tőke aránya 7,5-nél magasabb; és |
| --- | --- | --- |

d)

Olyan vállalkozás esetében, amely nem kkv, amennyiben az elmúlt két évben:

i.

a vállalkozás könyv szerinti adósság/saját tőke aránya 7,5-nél magasabb; és

| ii. | a vállalkozás EBITDA-val számolt kamatfedezeti rátája nem éri el az 1,0 értéket. |
| --- | --- |

ii.

a vállalkozás EBITDA-val számolt kamatfedezeti rátája nem éri el az 1,0 értéket.

| (21) | Egy újonnan alapított vállalkozás ezen iránymutatás szerint nem jogosult támogatásra még akkor sem, ha eredeti pénzügyi helyzete bizonytalan. Ez akkor fordul elő például, amikor egy korábbi vállalkozás felszámolásából új vállalkozás jön létre vagy csupán átveszi egy ilyen vállalkozás eszközeit. Elvileg egy vállalkozás az érintett tevékenységi területen folytatott műveletek megkezdésétől számított első három éven keresztül tekintendő újonnan alapítottnak. Csak ezen időszak után válik jogosulttá az ezen iránymutatás szerinti támogatásra, feltéve ha:






  a) | ezen iránymutatás értelmében nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül; és |
| --- | --- | --- |

(21)

Egy újonnan alapított vállalkozás ezen iránymutatás szerint nem jogosult támogatásra még akkor sem, ha eredeti pénzügyi helyzete bizonytalan. Ez akkor fordul elő például, amikor egy korábbi vállalkozás felszámolásából új vállalkozás jön létre vagy csupán átveszi egy ilyen vállalkozás eszközeit. Elvileg egy vállalkozás az érintett tevékenységi területen folytatott műveletek megkezdésétől számított első három éven keresztül tekintendő újonnan alapítottnak. Csak ezen időszak után válik jogosulttá az ezen iránymutatás szerinti támogatásra, feltéve ha:

a)

ezen iránymutatás értelmében nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül; és

| b) | nem része egy nagyobb vállalatcsoportnak (24), kivéve, ha teljesülnek a 22. pontban meghatározott feltételek. |
| --- | --- |

b)

nem része egy nagyobb vállalatcsoportnak (24), kivéve, ha teljesülnek a 22. pontban meghatározott feltételek.

| (22) | Egy nagyobb vállalatcsoporthoz tartozó, vagy ilyen vállalatcsoport által átvett vállalkozás általában nem jogosult az ezen iránymutatás szerinti támogatásra, kivéve, ha bizonyítható, hogy a vállalkozás nehézségei saját működésére, és nem a költségeknek a csoporton belüli önkényes felosztására vezethetők vissza, és a nehézségek túl súlyosak ahhoz, hogy csoportszinten megoldhatóak legyenek. Amennyiben egy nehéz helyzetben lévő vállalkozás leányvállalatot hoz létre, a leányvállalat – az őt ellenőrző, nehéz helyzetben lévő vállalkozással együtt – csoportnak minősül, és így az ebben a pontban meghatározott feltételek szerint juthat támogatáshoz. |
| --- | --- |

(22)

Egy nagyobb vállalatcsoporthoz tartozó, vagy ilyen vállalatcsoport által átvett vállalkozás általában nem jogosult az ezen iránymutatás szerinti támogatásra, kivéve, ha bizonyítható, hogy a vállalkozás nehézségei saját működésére, és nem a költségeknek a csoporton belüli önkényes felosztására vezethetők vissza, és a nehézségek túl súlyosak ahhoz, hogy csoportszinten megoldhatóak legyenek. Amennyiben egy nehéz helyzetben lévő vállalkozás leányvállalatot hoz létre, a leányvállalat – az őt ellenőrző, nehéz helyzetben lévő vállalkozással együtt – csoportnak minősül, és így az ebben a pontban meghatározott feltételek szerint juthat támogatáshoz.

| (23) | Egy nehéz helyzetben lévő vállalkozás – mivel puszta létezése van veszélyben – nem tekinthető megfelelő eszköznek egyéb közérdekű célkitűzések támogatására mindaddig, amíg a vállalkozás életképessége nem biztosított. Következésképpen, a Hatóság úgy véli, hogy a nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott támogatás kizárólag az ezen iránymutatásban meghatározott feltételek teljesülése esetén járulhat hozzá úgy a gazdasági tevékenységek fejlődéséhez, hogy ne befolyásolná hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben, még akkor is, ha az ilyen támogatást már engedélyezett program szerint nyújtják. |
| --- | --- |

(23)

Egy nehéz helyzetben lévő vállalkozás – mivel puszta létezése van veszélyben – nem tekinthető megfelelő eszköznek egyéb közérdekű célkitűzések támogatására mindaddig, amíg a vállalkozás életképessége nem biztosított. Következésképpen, a Hatóság úgy véli, hogy a nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott támogatás kizárólag az ezen iránymutatásban meghatározott feltételek teljesülése esetén járulhat hozzá úgy a gazdasági tevékenységek fejlődéséhez, hogy ne befolyásolná hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben, még akkor is, ha az ilyen támogatást már engedélyezett program szerint nyújtják.

| (24) | Ezért az állami támogatás területén és más területeken számos rendelet és közlemény tiltja a támogatásnyújtást nehéz helyzetben lévő vállalkozások számára. Az ilyen rendeletek és közlemények értelmében, amennyiben azokban máshogy nem szerepel:






  a) | »nehéz helyzetben lévő vállalkozás« alatt az ezen iránymutatás 20. pontja értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozások értendők, és |
| --- | --- | --- |

(24)

Ezért az állami támogatás területén és más területeken számos rendelet és közlemény tiltja a támogatásnyújtást nehéz helyzetben lévő vállalkozások számára. Az ilyen rendeletek és közlemények értelmében, amennyiben azokban máshogy nem szerepel:

a)

»nehéz helyzetben lévő vállalkozás« alatt az ezen iránymutatás 20. pontja értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozások értendők, és

| b) | az olyan kkv, amely kevesebb mint három éve működik, nem minősül nehéz helyzetben lévőnek, kivéve, ha teljesíti a 20. c) pontban meghatározott feltételt. |
| --- | --- |

b)

az olyan kkv, amely kevesebb mint három éve működik, nem minősül nehéz helyzetben lévőnek, kivéve, ha teljesíti a 20. c) pontban meghatározott feltételt.

2.3.   Megmentési támogatás, szerkezetátalakítási támogatás és ideiglenes szerkezetátalakítási támogatás

| (25) | Ezen iránymutatás három támogatástípussal foglalkozik: megmentési támogatás, szerkezetátalakítási támogatás és ideiglenes szerkezetátalakítási támogatás. |
| --- | --- |

(25)

Ezen iránymutatás három támogatástípussal foglalkozik: megmentési támogatás, szerkezetátalakítási támogatás és ideiglenes szerkezetátalakítási támogatás.

| (26) | A megmentési támogatás jellegénél fogva sürgős és ideiglenes támogatást jelent. Elsődleges célja, hogy lehetővé tegye egy problémákkal küzdő vállalkozás felszínen maradását a szerkezetátalakítási vagy felszámolási terv kidolgozásához szükséges rövid ideig. Az általános elv szerint a megmentési támogatás lehetővé teszi a pénzügyi helyzetének számottevő romlásával – ami súlyos likviditási válság vagy technikai fizetésképtelenség formájában jelenik meg – szembesülő vállalkozás ideiglenes támogatását. Az ilyen ideiglenes támogatás elegendő időt biztosíthat a nehézségeket előidéző körülmények elemzéséhez és a nehézségek megoldására irányuló megfelelő terv kidolgozásához. |
| --- | --- |

(26)

A megmentési támogatás jellegénél fogva sürgős és ideiglenes támogatást jelent. Elsődleges célja, hogy lehetővé tegye egy problémákkal küzdő vállalkozás felszínen maradását a szerkezetátalakítási vagy felszámolási terv kidolgozásához szükséges rövid ideig. Az általános elv szerint a megmentési támogatás lehetővé teszi a pénzügyi helyzetének számottevő romlásával – ami súlyos likviditási válság vagy technikai fizetésképtelenség formájában jelenik meg – szembesülő vállalkozás ideiglenes támogatását. Az ilyen ideiglenes támogatás elegendő időt biztosíthat a nehézségeket előidéző körülmények elemzéséhez és a nehézségek megoldására irányuló megfelelő terv kidolgozásához.

| (27) | A szerkezetátalakítási támogatás gyakran folyamatosabb támogatással jár és helyre kell állítania a kedvezményezett hosszú távú életképességét egy megvalósítható, koherens és messze nyúló szerkezetátalakítási terv alapján, miközben lehetővé teszi a megfelelő saját hozzájárulást és tehermegosztást és korlátozza a potenciális versenytorzulást. |
| --- | --- |

(27)

A szerkezetátalakítási támogatás gyakran folyamatosabb támogatással jár és helyre kell állítania a kedvezményezett hosszú távú életképességét egy megvalósítható, koherens és messze nyúló szerkezetátalakítási terv alapján, miközben lehetővé teszi a megfelelő saját hozzájárulást és tehermegosztást és korlátozza a potenciális versenytorzulást.

| (28) | Az ideiglenes szerkezetátalakítási támogatás valamely vállalkozás szerkezetátalakításának támogatására kidolgozott likviditási támogatás, mely biztosítja a kedvezményezettnek azokat a feltételeket, amelyek szükségesek a hosszú távú életképességének helyreállítását célzó megfelelő intézkedések kidolgozásához és végrehajtásához. Ideiglenes szerkezetátalakítási támogatás csak kkv-knak és állami tulajdonban lévő kisebb vállalkozásoknak nyújtható. |
| --- | --- |

(28)

Az ideiglenes szerkezetátalakítási támogatás valamely vállalkozás szerkezetátalakításának támogatására kidolgozott likviditási támogatás, mely biztosítja a kedvezményezettnek azokat a feltételeket, amelyek szükségesek a hosszú távú életképességének helyreállítását célzó megfelelő intézkedések kidolgozásához és végrehajtásához. Ideiglenes szerkezetátalakítási támogatás csak kkv-knak és állami tulajdonban lévő kisebb vállalkozásoknak nyújtható.

| (29) | A 19. ponttól eltérően megmentési támogatás, valamint kkv-k és állami tulajdonban lévő kisebb vállalkozások esetében, ideiglenes szerkezetátalakítási támogatás nyújtható olyan vállalkozásoknak is, amelyek nincsenek a 20. pont értelmében vett nehéz helyzetben, de kivételes és előre nem látható körülmények miatt sürgős likviditási szükségletekkel találják magukat szemben. |
| --- | --- |

(29)

A 19. ponttól eltérően megmentési támogatás, valamint kkv-k és állami tulajdonban lévő kisebb vállalkozások esetében, ideiglenes szerkezetátalakítási támogatás nyújtható olyan vállalkozásoknak is, amelyek nincsenek a 20. pont értelmében vett nehéz helyzetben, de kivételes és előre nem látható körülmények miatt sürgős likviditási szükségletekkel találják magukat szemben.

2.4.   A szerkezetátalakítás szociális költségeinek fedezésére nyújtott támogatás

| (30) | A szerkezetátalakítás általában az érintett tevékenységek leépítését vagy megszüntetését vonja maga után. Ilyen megszorításokra gyakran – a támogatásnyújtás feltételeként megkövetelhető kapacitáscsökkentésen túl – az ésszerűsítés és hatékonyság érdekében van szükség. Bármi legyen is az ok, az ilyen intézkedések általában munkaerő-csökkentéshez vezetnek a kedvezményezettnél. |
| --- | --- |

(30)

A szerkezetátalakítás általában az érintett tevékenységek leépítését vagy megszüntetését vonja maga után. Ilyen megszorításokra gyakran – a támogatásnyújtás feltételeként megkövetelhető kapacitáscsökkentésen túl – az ésszerűsítés és hatékonyság érdekében van szükség. Bármi legyen is az ok, az ilyen intézkedések általában munkaerő-csökkentéshez vezetnek a kedvezményezettnél.

| (31) | A szerződő felek munkaügyi jogszabályai tartalmazhatnak olyan általános szociális biztonsági programokat, amelyek keretében bizonyos juttatásokat fizetnek közvetlenül az elbocsátott munkavállalóknak. Az ilyen rendszerek nem tekintendők az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(31)

A szerződő felek munkaügyi jogszabályai tartalmazhatnak olyan általános szociális biztonsági programokat, amelyek keretében bizonyos juttatásokat fizetnek közvetlenül az elbocsátott munkavállalóknak. Az ilyen rendszerek nem tekintendők az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó állami támogatásnak.

| (32) | Az alkalmazottaknak fizetett ilyen szociális biztonsági juttatások mellett az általános szociális biztonsági programok gyakran azt is előírják, hogy a kormánynak fedeznie kell a vállalkozás által az elbocsátott dolgozóknak nyújtott azon juttatások költségét, amelyek meghaladják a vállalkozás törvényben előírt vagy szerződésben vállalt kötelezettségeit. Ha az ilyen programok az automatikus jogosultság előre megszabott követelményeinek megfelelő valamennyi munkavállaló számára – általában ágazati korlátozás nélkül – elérhetők, a programok nem tartalmaznak az EGT-megállapodás 61. cikk (1) bekezdése szerinti támogatást a szerkezetátalakítást végrehajtó vállalkozás szempontjából. Másrészről, ha a programokat meghatározott iparágakban történő szerkezetátalakítás támogatására használják fel, a programok – szelektív alkalmazásuk miatt – támogatást tartalmazhatnak (25). |
| --- | --- |

(32)

Az alkalmazottaknak fizetett ilyen szociális biztonsági juttatások mellett az általános szociális biztonsági programok gyakran azt is előírják, hogy a kormánynak fedeznie kell a vállalkozás által az elbocsátott dolgozóknak nyújtott azon juttatások költségét, amelyek meghaladják a vállalkozás törvényben előírt vagy szerződésben vállalt kötelezettségeit. Ha az ilyen programok az automatikus jogosultság előre megszabott követelményeinek megfelelő valamennyi munkavállaló számára – általában ágazati korlátozás nélkül – elérhetők, a programok nem tartalmaznak az EGT-megállapodás 61. cikk (1) bekezdése szerinti támogatást a szerkezetátalakítást végrehajtó vállalkozás szempontjából. Másrészről, ha a programokat meghatározott iparágakban történő szerkezetátalakítás támogatására használják fel, a programok – szelektív alkalmazásuk miatt – támogatást tartalmazhatnak (25).

| (33) | Az elbocsátott munkavállalóknak biztosítandó bizonyos juttatások, mint pl. a végkielégítés fizetésére vagy a foglalkoztathatóságukat javító intézkedésekre vállalt kötelezettségek, amelyek a munkajogi szabályozások vagy a szakszervezetekkel kötött kollektív megállapodások alapján magát a vállalkozást terhelik, szokásos üzleti költségnek tekintendők, amelyeket a vállalkozásnak saját forrásaiból kell fedeznie. Ebből kifolyólag az államnak az ilyen költségekhez való bárminemű hozzájárulását támogatásnak kell tekinteni. Ebből a szempontból lényegtelen, hogy a kifizetéseket közvetlenül a vállalkozás kapja meg, vagy egy kormányhivatal adminisztratív intézkedésein keresztül jut el a munkavállalókhoz. |
| --- | --- |

(33)

Az elbocsátott munkavállalóknak biztosítandó bizonyos juttatások, mint pl. a végkielégítés fizetésére vagy a foglalkoztathatóságukat javító intézkedésekre vállalt kötelezettségek, amelyek a munkajogi szabályozások vagy a szakszervezetekkel kötött kollektív megállapodások alapján magát a vállalkozást terhelik, szokásos üzleti költségnek tekintendők, amelyeket a vállalkozásnak saját forrásaiból kell fedeznie. Ebből kifolyólag az államnak az ilyen költségekhez való bárminemű hozzájárulását támogatásnak kell tekinteni. Ebből a szempontból lényegtelen, hogy a kifizetéseket közvetlenül a vállalkozás kapja meg, vagy egy kormányhivatal adminisztratív intézkedésein keresztül jut el a munkavállalókhoz.

| (34) | A Hatóság előzetesen nem ellenzi az ilyen támogatást, amennyiben azt nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak nyújtják, mivel az érintett vállalkozás érdekein túlmutató gazdasági hasznot hoznak, lehetővé téve a strukturális változást és enyhítve a nehézségeket. |
| --- | --- |

(34)

A Hatóság előzetesen nem ellenzi az ilyen támogatást, amennyiben azt nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak nyújtják, mivel az érintett vállalkozás érdekein túlmutató gazdasági hasznot hoznak, lehetővé téve a strukturális változást és enyhítve a nehézségeket.

| (35) | A közvetlen pénzügyi támogatás biztosítása mellett gyakran nyújtanak ilyen támogatást olyan szerkezetátalakítási programokhoz kapcsolódóan, amelyek keretében képzéseket és pályatanácsadást végeznek, gyakorlati segítséget nyújtanak az alternatív munkahelyek keresésében és az áthelyezéssel kapcsolatban, illetve szakképzést és támogatást biztosítanak az új vállalkozások alapítását tervező alkalmazottak számára. Mivel az elbocsátott munkavállalók foglalkoztathatóságát javító intézkedések előmozdítják a szociális nehézségek csökkentésének célkitűzését, a Hatóság következetesen kedvezően ítéli meg a nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak nyújtott ilyen támogatást. |
| --- | --- |

(35)

A közvetlen pénzügyi támogatás biztosítása mellett gyakran nyújtanak ilyen támogatást olyan szerkezetátalakítási programokhoz kapcsolódóan, amelyek keretében képzéseket és pályatanácsadást végeznek, gyakorlati segítséget nyújtanak az alternatív munkahelyek keresésében és az áthelyezéssel kapcsolatban, illetve szakképzést és támogatást biztosítanak az új vállalkozások alapítását tervező alkalmazottak számára. Mivel az elbocsátott munkavállalók foglalkoztathatóságát javító intézkedések előmozdítják a szociális nehézségek csökkentésének célkitűzését, a Hatóság következetesen kedvezően ítéli meg a nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak nyújtott ilyen támogatást.

3.   Az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével való összeegyeztethetőség

| (36) | Az EGT-megállapodás 61. cikkének (2) és (3) bekezdése határozza meg azokat a körülményeket, amelyek mellett a nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak nyújtott állami támogatás, mint az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethető támogatás, jóváhagyható. A 61. cikk (3) bekezdésének c) pontja alapján a Hatóság jogosult engedélyezni az »egyes gazdasági tevékenységek [...] fejlődését előmozdító támogatást, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben«. Ez az eset érvényes különösen akkor, amikor a támogatásra piaci hiányosság okozta egyenlőtlenségek kiigazítása, illetve a gazdasági és társadalmi kohézió biztosítása céljából van szükség. |
| --- | --- |

(36)

Az EGT-megállapodás 61. cikkének (2) és (3) bekezdése határozza meg azokat a körülményeket, amelyek mellett a nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak nyújtott állami támogatás, mint az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethető támogatás, jóváhagyható. A 61. cikk (3) bekezdésének c) pontja alapján a Hatóság jogosult engedélyezni az »egyes gazdasági tevékenységek [...] fejlődését előmozdító támogatást, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben«. Ez az eset érvényes különösen akkor, amikor a támogatásra piaci hiányosság okozta egyenlőtlenségek kiigazítása, illetve a gazdasági és társadalmi kohézió biztosítása céljából van szükség.

| (37) | A nagyvállalkozások számára hozott támogatási intézkedéseket egyenként kell bejelenteni a Hatóságnak. Bizonyos feltételek mellett a Hatóság engedélyezhet kkv-k vagy állami tulajdonban lévő kisebb vállalkozások számára kisebb összegű támogatásokat nyújtó programokat: ennek feltételeit a 6. fejezet ismerteti (26). |
| --- | --- |

(37)

A nagyvállalkozások számára hozott támogatási intézkedéseket egyenként kell bejelenteni a Hatóságnak. Bizonyos feltételek mellett a Hatóság engedélyezhet kkv-k vagy állami tulajdonban lévő kisebb vállalkozások számára kisebb összegű támogatásokat nyújtó programokat: ennek feltételeit a 6. fejezet ismerteti (26).

| (38) | Annak értékelésekor, hogy egy bejelentett támogatás az EGT-megállapodás érvényesülésével összeegyeztethetőnek nyilvánítható-e, a Hatóság megvizsgálja, hogy teljesül-e a következő feltételek mindegyike:






  a) | Pontosan meghatározott közös érdekű célkitűzéshez való hozzájárulás: az állami támogatási intézkedésnek közös érdekű célkitűzést kell szolgálnia az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének megfelelően (3.1. szakasz). |
| --- | --- | --- |

(38)

Annak értékelésekor, hogy egy bejelentett támogatás az EGT-megállapodás érvényesülésével összeegyeztethetőnek nyilvánítható-e, a Hatóság megvizsgálja, hogy teljesül-e a következő feltételek mindegyike:

a)

Pontosan meghatározott közös érdekű célkitűzéshez való hozzájárulás: az állami támogatási intézkedésnek közös érdekű célkitűzést kell szolgálnia az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének megfelelően (3.1. szakasz).

| b) | Az állami beavatkozás szükségessége: az állami támogatási intézkedésnek olyan esetekre kell irányulnia, ahol a támogatás olyan lényeges fejlődést eredményez, amelyet a piac önmagában nem tud megvalósítani, pl. piaci hiányosság felszámolása, illetve egyenlőséggel vagy kohézióval kapcsolatos aggály kezelése révén (3.2. szakasz). |
| --- | --- |

b)

Az állami beavatkozás szükségessége: az állami támogatási intézkedésnek olyan esetekre kell irányulnia, ahol a támogatás olyan lényeges fejlődést eredményez, amelyet a piac önmagában nem tud megvalósítani, pl. piaci hiányosság felszámolása, illetve egyenlőséggel vagy kohézióval kapcsolatos aggály kezelése révén (3.2. szakasz).

| c) | A támogatási intézkedés megfelelősége: a támogatási intézkedés nem tekinthető összeegyeztethetőnek, amennyiben ugyanaz a célkitűzés elérhető más, kevésbé torzító hatású intézkedésekkel (3.3. szakasz). |
| --- | --- |

c)

A támogatási intézkedés megfelelősége: a támogatási intézkedés nem tekinthető összeegyeztethetőnek, amennyiben ugyanaz a célkitűzés elérhető más, kevésbé torzító hatású intézkedésekkel (3.3. szakasz).

| d) | Ösztönző hatás: bizonyítani kell, hogy a támogatás nélkül a kedvezményezettet oly módon alakították volna át, adták volna el vagy számolták volna fel, amely nem vezetett volna a közös érdekű célkitűzés megvalósításához (3.4. szakasz). |
| --- | --- |

d)

Ösztönző hatás: bizonyítani kell, hogy a támogatás nélkül a kedvezményezettet oly módon alakították volna át, adták volna el vagy számolták volna fel, amely nem vezetett volna a közös érdekű célkitűzés megvalósításához (3.4. szakasz).

| e) | A támogatás arányossága (minimumra korlátozott támogatás): a támogatás nem haladhatja meg a közös érdekű célkitűzés megvalósításához szükséges minimumot (3.5. szakasz). |
| --- | --- |

e)

A támogatás arányossága (minimumra korlátozott támogatás): a támogatás nem haladhatja meg a közös érdekű célkitűzés megvalósításához szükséges minimumot (3.5. szakasz).

| f) | A versenyre és a szerződő felek közötti kereskedelemre gyakorolt indokolatlan negatív hatások elkerülése: a támogatás negatív hatásait kellőképpen korlátozni kell annak érdekében, hogy az intézkedés pozitív hatásai kerüljenek túlsúlyba (3.6. szakasz). |
| --- | --- |

f)

A versenyre és a szerződő felek közötti kereskedelemre gyakorolt indokolatlan negatív hatások elkerülése: a támogatás negatív hatásait kellőképpen korlátozni kell annak érdekében, hogy az intézkedés pozitív hatásai kerüljenek túlsúlyba (3.6. szakasz).

| g) | a támogatás átláthatósága: biztosítani kell, hogy a szerződő felek, a Hatóság, a gazdasági szereplők és a nyilvánosság könnyen hozzáférjenek az összes vonatkozó jogszabályhoz és az odaítélt támogatással kapcsolatos összes információhoz (3.7. szakasz). |
| --- | --- |

g)

a támogatás átláthatósága: biztosítani kell, hogy a szerződő felek, a Hatóság, a gazdasági szereplők és a nyilvánosság könnyen hozzáférjenek az összes vonatkozó jogszabályhoz és az odaítélt támogatással kapcsolatos összes információhoz (3.7. szakasz).

| (39) | Amennyiben a fenti feltételek közül valamelyik nem teljesül, a támogatás nem tekintendő az EGT-megállapodás érvényesülésével összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

(39)

Amennyiben a fenti feltételek közül valamelyik nem teljesül, a támogatás nem tekintendő az EGT-megállapodás érvényesülésével összeegyeztethetőnek.

| (40) | A programok egyes kategóriáinak hatása utólagos értékelés tárgyát képezheti az ezen iránymutatás 118., 119 és 120. pontjában leírtaknak megfelelően. |
| --- | --- |

(40)

A programok egyes kategóriáinak hatása utólagos értékelés tárgyát képezheti az ezen iránymutatás 118., 119 és 120. pontjában leírtaknak megfelelően.

| (41) | Másrészt, ha a támogatási intézkedés vagy az ahhoz kapcsolt feltételek (beleértve annak finanszírozási módszerét is, amennyiben ez a támogatási intézkedés szerves részét alkotja) szükségképpen az uniós jog megsértésével járnak, a támogatás nem nyilvánítható az EGT-megállapodás érvényesülésével összeegyeztethetőnek (27). |
| --- | --- |

(41)

Másrészt, ha a támogatási intézkedés vagy az ahhoz kapcsolt feltételek (beleértve annak finanszírozási módszerét is, amennyiben ez a támogatási intézkedés szerves részét alkotja) szükségképpen az uniós jog megsértésével járnak, a támogatás nem nyilvánítható az EGT-megállapodás érvényesülésével összeegyeztethetőnek (27).

| (42) | A Hatóság ebben a fejezetben meghatározza azokat a feltételeket, amelyek alapján a 38. pontban említett feltételek mindegyikét értékeli. |
| --- | --- |

(42)

A Hatóság ebben a fejezetben meghatározza azokat a feltételeket, amelyek alapján a 38. pontban említett feltételek mindegyikét értékeli.

3.1.   Közös érdekű célkitűzéshez való hozzájárulás

| (43) | Tekintettel arra, hogy a piacról való kilépés jelentős szerepet játszik a termelékenység-növekedés folyamatában, pusztán a vállalkozás piacról való kilépésének a megakadályozása nem indokolja elégségesen a támogatás nyújtását. Egyértelműen bizonyítani kell, hogy a támogatás közös érdekű célkitűzést szolgál azáltal, hogy szociális nehézséget előz meg vagy piaci hiányosságot kezel (3.1.1. szakasz) a vállalkozás hosszú távú életképességének helyreállításával (3.1.2. szakasz). |
| --- | --- |

(43)

Tekintettel arra, hogy a piacról való kilépés jelentős szerepet játszik a termelékenység-növekedés folyamatában, pusztán a vállalkozás piacról való kilépésének a megakadályozása nem indokolja elégségesen a támogatás nyújtását. Egyértelműen bizonyítani kell, hogy a támogatás közös érdekű célkitűzést szolgál azáltal, hogy szociális nehézséget előz meg vagy piaci hiányosságot kezel (3.1.1. szakasz) a vállalkozás hosszú távú életképességének helyreállításával (3.1.2. szakasz).

3.1.1.   Szociális nehézség vagy piaci hiányosság bizonyítása

| (44) | A szerződő feleknek bizonyítaniuk kell, hogy a kedvezményezett megszűnése valószínűleg komoly szociális nehézséggel vagy súlyos piaci hiányossággal járna, különösen a következők bizonyításával:






  a) | az érintett régió vagy régiók (NUTS II szinten) munkanélküliségi rátája vagy:






  i. | magasabb az EGT átlagnál, tartós és súlyosbítja, hogy az érintett régióban vagy régiókban nehéz új munkahelyeket teremteni; vagy |
| --- | --- | --- | --- |

(44)

A szerződő feleknek bizonyítaniuk kell, hogy a kedvezményezett megszűnése valószínűleg komoly szociális nehézséggel vagy súlyos piaci hiányossággal járna, különösen a következők bizonyításával:

a)

az érintett régió vagy régiók (NUTS II szinten) munkanélküliségi rátája vagy:

i.

magasabb az EGT átlagnál, tartós és súlyosbítja, hogy az érintett régióban vagy régiókban nehéz új munkahelyeket teremteni; vagy

| ii. | magasabb a nemzeti átlagnál, tartós és súlyosbítja, hogy az érintett régió(k)ban nehéz új munkahelyeket teremteni; |
| --- | --- |

ii.

magasabb a nemzeti átlagnál, tartós és súlyosbítja, hogy az érintett régió(k)ban nehéz új munkahelyeket teremteni;

| b) | fennáll annak a kockázata, hogy egy fontos, nehezen helyettesíthető, más versenytárs számára nehezen átvehető szolgáltatás nyújtása megszakad (például nemzeti infrastruktúra szolgáltató); |
| --- | --- |

b)

fennáll annak a kockázata, hogy egy fontos, nehezen helyettesíthető, más versenytárs számára nehezen átvehető szolgáltatás nyújtása megszakad (például nemzeti infrastruktúra szolgáltató);

| c) | egy adott régióban vagy ágazatban fontos rendszerszintű szerepet betöltő vállalkozás piacról való kilépésének potenciális negatív hatásai lennének (pl. egy fontos input beszállítója); |
| --- | --- |

c)

egy adott régióban vagy ágazatban fontos rendszerszintű szerepet betöltő vállalkozás piacról való kilépésének potenciális negatív hatásai lennének (pl. egy fontos input beszállítója);

| d) | fennáll annak a kockázata, hogy egy általános gazdasági érdekű szolgáltatás folyamatos nyújtása megszakad; |
| --- | --- |

d)

fennáll annak a kockázata, hogy egy általános gazdasági érdekű szolgáltatás folyamatos nyújtása megszakad;

| e) | a hitelpiacokkal összefüggésben olyan hiányosságok vagy kedvezőtlen ösztönzők jelentkeznének, melyek egy egyébként életképes vállalkozást a csődbe terelnek; |
| --- | --- |

e)

a hitelpiacokkal összefüggésben olyan hiányosságok vagy kedvezőtlen ösztönzők jelentkeznének, melyek egy egyébként életképes vállalkozást a csődbe terelnek;

| f) | az érintett vállalkozás piacról való kilépése fontos műszaki tudás vagy tapasztalat visszavonhatatlan elvesztésével járna; |
| --- | --- |

f)

az érintett vállalkozás piacról való kilépése fontos műszaki tudás vagy tapasztalat visszavonhatatlan elvesztésével járna;

| g) | az érintett szerződő felek által kellően indokolt, hasonlóan nehéz helyzetek állnának elő. |
| --- | --- |

g)

az érintett szerződő felek által kellően indokolt, hasonlóan nehéz helyzetek állnának elő.

3.1.2.   Szerkezetátalakítási terv és a hosszú távú életképesség helyreállítása

| (45) | Az ezen iránymutatás hatálya alá tartozó szerkezetátalakítási támogatás nem korlátozódhat olyan pénzügyi támogatásra, amely a veszteséget előidéző problémák kezelése nélkül, kizárólag a múltbeli veszteségek kiegyenlítésére irányul. Ezért szerkezetátalakítási támogatás esetében a Hatóság az érintett szerződő féltől a kedvezményezett hosszú távú életképességét helyreállító, megvalósítható, koherens és messze nyúló szerkezetátalakítási terv benyújtását kéri (28). A szerkezetátalakítás egy vagy több elemet foglalhat magában a következő elemek közül: a kedvezményezett tevékenységeinek hatékonyabb alapokon történő átszervezése és ésszerűsítése, amelybe jellemző módon beletartozik a veszteséges tevékenységektől való visszavonulás, azoknak a meglévő tevékenységeknek az átszervezése, amelyek ismét versenyképessé tehetők és – lehetőség szerint – új és életképes tevékenységek irányában végrehajtott diverzifikáció. Ez jellemzően pénzügyi szerkezetátalakítással is jár új vagy meglévő részvényesektől származó tőkeinjekciók, vagy meglévő hitelezők általi adósságcsökkentés formájában. |
| --- | --- |

(45)

Az ezen iránymutatás hatálya alá tartozó szerkezetátalakítási támogatás nem korlátozódhat olyan pénzügyi támogatásra, amely a veszteséget előidéző problémák kezelése nélkül, kizárólag a múltbeli veszteségek kiegyenlítésére irányul. Ezért szerkezetátalakítási támogatás esetében a Hatóság az érintett szerződő féltől a kedvezményezett hosszú távú életképességét helyreállító, megvalósítható, koherens és messze nyúló szerkezetátalakítási terv benyújtását kéri (28). A szerkezetátalakítás egy vagy több elemet foglalhat magában a következő elemek közül: a kedvezményezett tevékenységeinek hatékonyabb alapokon történő átszervezése és ésszerűsítése, amelybe jellemző módon beletartozik a veszteséges tevékenységektől való visszavonulás, azoknak a meglévő tevékenységeknek az átszervezése, amelyek ismét versenyképessé tehetők és – lehetőség szerint – új és életképes tevékenységek irányában végrehajtott diverzifikáció. Ez jellemzően pénzügyi szerkezetátalakítással is jár új vagy meglévő részvényesektől származó tőkeinjekciók, vagy meglévő hitelezők általi adósságcsökkentés formájában.

| (46) | Emiatt a támogatásnyújtás feltétele a szerkezetátalakítási terv végrehajtása, amelyet valamennyi ad hoc támogatás esetén jóvá kell hagyatni a Hatósággal. |
| --- | --- |

(46)

Emiatt a támogatásnyújtás feltétele a szerkezetátalakítási terv végrehajtása, amelyet valamennyi ad hoc támogatás esetén jóvá kell hagyatni a Hatósággal.

| (47) | A szerkezetátalakítási tervnek ésszerű határidőn belül és a jövőbeni működési feltételekre vonatkozó reális feltételezések alapján helyre kell állítania a kedvezményezett hosszú távú életképességét, kizárva a szerkezetátalakítási tervben nem szereplő bármilyen egyéb állami támogatást. A szerkezetátalakítási időszaknak a lehető legrövidebbnek kell lennie. A Hatóságnak benyújtandó szerkezetátalakítási tervnek tartalmaznia kell az összes vonatkozó részletet, különösen az ebben a szakaszban (3.1.2.) meghatározott információt. |
| --- | --- |

(47)

A szerkezetátalakítási tervnek ésszerű határidőn belül és a jövőbeni működési feltételekre vonatkozó reális feltételezések alapján helyre kell állítania a kedvezményezett hosszú távú életképességét, kizárva a szerkezetátalakítási tervben nem szereplő bármilyen egyéb állami támogatást. A szerkezetátalakítási időszaknak a lehető legrövidebbnek kell lennie. A Hatóságnak benyújtandó szerkezetátalakítási tervnek tartalmaznia kell az összes vonatkozó részletet, különösen az ebben a szakaszban (3.1.2.) meghatározott információt.

| (48) | A szerkezetátalakítási tervnek meg kell neveznie a kedvezményezett nehéz helyzetét okozó tényezőket és a kedvezményezett gyengeségeit, valamint körvonalaznia kell, hogy a tervezett szerkezetátalakítási intézkedések hogyan oldják meg a kedvezményezett mögöttes problémáit. |
| --- | --- |

(48)

A szerkezetátalakítási tervnek meg kell neveznie a kedvezményezett nehéz helyzetét okozó tényezőket és a kedvezményezett gyengeségeit, valamint körvonalaznia kell, hogy a tervezett szerkezetátalakítási intézkedések hogyan oldják meg a kedvezményezett mögöttes problémáit.

| (49) | A szerkezetátalakítási tervnek információt kell tartalmaznia a kedvezményezett üzleti modelljéről, és ismertetnie kell, hogy a terv hogyan mozdítja elő a hosszú távú életképességét. Az információnak ki kell terjednie a kedvezményezett szervezeti struktúrájára, finanszírozására, a vállalatirányításra és minden más kapcsolódó szempontra. A szerkezetátalakítási tervben értékelni kell, hogy a kedvezményezett nehézségei elkerülhetők lettek volna-e megfelelő és kellő időben hozott intézkedésekkel, és ha igen, ismertetni kell a megtett megfelelő változtatásokat. Amennyiben a kedvezményezett nehézségei az üzleti modelljének vagy vállalatirányítási rendszerének hiányosságaiból adódnak, megfelelő módosításokat kell bevezetni. |
| --- | --- |

(49)

A szerkezetátalakítási tervnek információt kell tartalmaznia a kedvezményezett üzleti modelljéről, és ismertetnie kell, hogy a terv hogyan mozdítja elő a hosszú távú életképességét. Az információnak ki kell terjednie a kedvezményezett szervezeti struktúrájára, finanszírozására, a vállalatirányításra és minden más kapcsolódó szempontra. A szerkezetátalakítási tervben értékelni kell, hogy a kedvezményezett nehézségei elkerülhetők lettek volna-e megfelelő és kellő időben hozott intézkedésekkel, és ha igen, ismertetni kell a megtett megfelelő változtatásokat. Amennyiben a kedvezményezett nehézségei az üzleti modelljének vagy vállalatirányítási rendszerének hiányosságaiból adódnak, megfelelő módosításokat kell bevezetni.

| (50) | A tervezett szerkezetátalakítás várt eredményeit egy alapforgatókönyvben és egy pesszimista (a legrosszabb esetet feltételező) forgatókönyvben kell ismertetni. Ebből a célból a szerkezetátalakítási tervben figyelembe kell venni többek között az érintett termékpiacon a kereslet és a kínálat jelenlegi helyzetét és várható alakulását, az iparág költségeit befolyásoló legfontosabb tényezőket, az alapforgatókönyv és a kedvezőtlen forgatókönyv feltételezéseit, valamint a kedvezményezett erősségeit és gyengeségeit. A feltételezéseket össze kell hasonlítani az ágazatra vonatkozó megfelelő referenciaértékekkel, és adott esetben hozzá kell igazítani az ország- vagy ágazatspecifikus körülményekhez. A kedvezményezettnek piaci felmérést és érzékenységi elemzést kell benyújtania, mely ismerteti a kedvezményezett teljesítményét meghatározó paramétereket és a legfontosabb jövőbeni kockázati tényezőket. |
| --- | --- |

(50)

A tervezett szerkezetátalakítás várt eredményeit egy alapforgatókönyvben és egy pesszimista (a legrosszabb esetet feltételező) forgatókönyvben kell ismertetni. Ebből a célból a szerkezetátalakítási tervben figyelembe kell venni többek között az érintett termékpiacon a kereslet és a kínálat jelenlegi helyzetét és várható alakulását, az iparág költségeit befolyásoló legfontosabb tényezőket, az alapforgatókönyv és a kedvezőtlen forgatókönyv feltételezéseit, valamint a kedvezményezett erősségeit és gyengeségeit. A feltételezéseket össze kell hasonlítani az ágazatra vonatkozó megfelelő referenciaértékekkel, és adott esetben hozzá kell igazítani az ország- vagy ágazatspecifikus körülményekhez. A kedvezményezettnek piaci felmérést és érzékenységi elemzést kell benyújtania, mely ismerteti a kedvezményezett teljesítményét meghatározó paramétereket és a legfontosabb jövőbeni kockázati tényezőket.

| (51) | A kedvezményezett életképessége helyreállításának elsősorban belső intézkedésekre kell épülnie, és maga után kell vonnia mindenekelőtt a középtávon strukturálisan veszteséges tevékenységektől való visszavonulást. Az életképesség helyreállítása nem függhet az olyan külső tényezőkre vonatkozó optimista feltételezésektől, mint pl. az árváltozások, a szűkös erőforrások iránti kereslet vagy kínálat, és nem kapcsolható ahhoz sem, hogy a kedvezményezett különösen jól teljesít a piacon, lekörözi versenytársait, vagy új tevékenységekbe kezd vagy olyan területekre terjeszkedik, amelyeken korábban nem volt tapasztalata (kivéve, ha ez kellően indokolt és a diverzifikáció és az életképesség miatt szükséges). |
| --- | --- |

(51)

A kedvezményezett életképessége helyreállításának elsősorban belső intézkedésekre kell épülnie, és maga után kell vonnia mindenekelőtt a középtávon strukturálisan veszteséges tevékenységektől való visszavonulást. Az életképesség helyreállítása nem függhet az olyan külső tényezőkre vonatkozó optimista feltételezésektől, mint pl. az árváltozások, a szűkös erőforrások iránti kereslet vagy kínálat, és nem kapcsolható ahhoz sem, hogy a kedvezményezett különösen jól teljesít a piacon, lekörözi versenytársait, vagy új tevékenységekbe kezd vagy olyan területekre terjeszkedik, amelyeken korábban nem volt tapasztalata (kivéve, ha ez kellően indokolt és a diverzifikáció és az életképesség miatt szükséges).

| (52) | A vállalkozás akkor éri el a hosszú távú életképességet, amikor valamennyi költségének (ideértve az értékcsökkenést és a pénzügyi költségeket) fedezése után megfelelő tőkemegtérülést tud biztosítani. A szerkezetátalakításon keresztülment vállalkozásnak képesnek kell lennie arra, hogy a piacon saját erőből versenyezzen. |
| --- | --- |

(52)

A vállalkozás akkor éri el a hosszú távú életképességet, amikor valamennyi költségének (ideértve az értékcsökkenést és a pénzügyi költségeket) fedezése után megfelelő tőkemegtérülést tud biztosítani. A szerkezetátalakításon keresztülment vállalkozásnak képesnek kell lennie arra, hogy a piacon saját erőből versenyezzen.

3.2.   Az állami beavatkozás szükségessége

| (53) | A szerkezetátalakítási támogatást nyújtani szándékozó szerződő feleknek az állami támogatás nélküli helyzetet bemutató hiteles, alternatív forgatókönyvben kell ismertetniük, hogy a 3.1.1. szakaszban szereplő releváns célkitűzés vagy célkitűzések miért nem, vagy miért csak kisebb mértékben valósulna vagy valósulnának meg az állami beavatkozás nélküli esetben. Az ilyen forgatókönyvek kiterjedhetnek például a következőkre: adósság-átütemezés, eszközértékesítés, magántőke előteremtése, versenytársnak történő eladás vagy szétválás, minden esetben fizetésképtelenségi eljárás vagy átszervezés révén vagy másmilyen módon. |
| --- | --- |

(53)

A szerkezetátalakítási támogatást nyújtani szándékozó szerződő feleknek az állami támogatás nélküli helyzetet bemutató hiteles, alternatív forgatókönyvben kell ismertetniük, hogy a 3.1.1. szakaszban szereplő releváns célkitűzés vagy célkitűzések miért nem, vagy miért csak kisebb mértékben valósulna vagy valósulnának meg az állami beavatkozás nélküli esetben. Az ilyen forgatókönyvek kiterjedhetnek például a következőkre: adósság-átütemezés, eszközértékesítés, magántőke előteremtése, versenytársnak történő eladás vagy szétválás, minden esetben fizetésképtelenségi eljárás vagy átszervezés révén vagy másmilyen módon.

3.3.   Megfelelőség

| (54) | A szerződő feleknek biztosítaniuk kell, hogy a támogatást olyan formában ítéljék oda, mellyel a legkevésbé torzító módon biztosítható a célkitűzés elérése. Nehéz helyzetben lévő vállalkozások esetében ez annak biztosításával valósítható meg, hogy a támogatást a kedvezményezett problémáinak megoldását szolgáló, megfelelő formában nyújtják, és a támogatást megfelelően ellentételezik. Ez a szakasz meghatározza azokat a követelményeket, amelyeket teljesíteni kell annak érdekében, hogy egy támogatási intézkedés megfelelő legyen. |
| --- | --- |

(54)

A szerződő feleknek biztosítaniuk kell, hogy a támogatást olyan formában ítéljék oda, mellyel a legkevésbé torzító módon biztosítható a célkitűzés elérése. Nehéz helyzetben lévő vállalkozások esetében ez annak biztosításával valósítható meg, hogy a támogatást a kedvezményezett problémáinak megoldását szolgáló, megfelelő formában nyújtják, és a támogatást megfelelően ellentételezik. Ez a szakasz meghatározza azokat a követelményeket, amelyeket teljesíteni kell annak érdekében, hogy egy támogatási intézkedés megfelelő legyen.

3.3.1.   Megmentési támogatás

| (55) | A Hatóság általi jóváhagyáshoz a megmentési támogatásnak a következő feltételeket kell teljesítenie:






  a) | A megmentési támogatásnak hitelgarancia, illetve hitel formájában nyújtott ideiglenes likviditási támogatásból kell állnia. |
| --- | --- | --- |

(55)

A Hatóság általi jóváhagyáshoz a megmentési támogatásnak a következő feltételeket kell teljesítenie:

a)

A megmentési támogatásnak hitelgarancia, illetve hitel formájában nyújtott ideiglenes likviditási támogatásból kell állnia.

| b) | A hitel pénzügyi költségének, illetve hitelgaranciák esetében a garantált hitel összes – a hitelkamatot és a garanciadíjat tartalmazó – pénzügyi költségének meg kell felelnie az 56. pontnak. |
| --- | --- |

b)

A hitel pénzügyi költségének, illetve hitelgaranciák esetében a garantált hitel összes – a hitelkamatot és a garanciadíjat tartalmazó – pénzügyi költségének meg kell felelnie az 56. pontnak.

| c) | Hacsak a lenti d) pont másként nem rendelkezik, az első részletnek a kedvezményezett részére történő folyósításától számított legfeljebb hat hónapon belül minden hitelt vissza kell fizetni, és minden garanciának meg kell szűnnie. |
| --- | --- |

c)

Hacsak a lenti d) pont másként nem rendelkezik, az első részletnek a kedvezményezett részére történő folyósításától számított legfeljebb hat hónapon belül minden hitelt vissza kell fizetni, és minden garanciának meg kell szűnnie.

| d) | A szerződő feleknek vállalniuk kell, hogy a megmentési támogatási intézkedés engedélyezését követő hat hónapon belül, vagy be nem jelentett támogatás esetében az első részlet kedvezményezettnek történő kifizetését követő hat hónapon belül a következőket továbbítják a Hatóság felé:






  i. | bizonyíték arról, hogy a hitelt teljes mértékben visszafizették és/vagy a garancia megszűnt; vagy |
| --- | --- | --- |

d)

A szerződő feleknek vállalniuk kell, hogy a megmentési támogatási intézkedés engedélyezését követő hat hónapon belül, vagy be nem jelentett támogatás esetében az első részlet kedvezményezettnek történő kifizetését követő hat hónapon belül a következőket továbbítják a Hatóság felé:

i.

bizonyíték arról, hogy a hitelt teljes mértékben visszafizették és/vagy a garancia megszűnt; vagy

| ii. | a 3.1.2. szakaszban meghatározott szerkezetátalakítási terv, ha a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül (és nem csak sürgős likviditási szükségletei vannak a fenti 29. pontban ismertetett körülmények között); szerkezetátalakítási terv benyújtásával a megmentési támogatás engedélyezése automatikusan meghosszabbodik addig, amíg a Hatóság meg nem hozza végleges határozatát a szerkezetátalakítási tervről, kivéve, ha a Hatóság úgy dönt, hogy az ilyen meghosszabbítás nem indokolt, vagy annak időtartamát vagy hatályát korlátozni kell; amint elkészül a szerkezetátalakítási terv, amelyre a támogatást kérték, és megkezdődik annak végrehajtása, minden további támogatás szerkezetátalakítási támogatásnak minősül; vagy |
| --- | --- |

ii.

a 3.1.2. szakaszban meghatározott szerkezetátalakítási terv, ha a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül (és nem csak sürgős likviditási szükségletei vannak a fenti 29. pontban ismertetett körülmények között); szerkezetátalakítási terv benyújtásával a megmentési támogatás engedélyezése automatikusan meghosszabbodik addig, amíg a Hatóság meg nem hozza végleges határozatát a szerkezetátalakítási tervről, kivéve, ha a Hatóság úgy dönt, hogy az ilyen meghosszabbítás nem indokolt, vagy annak időtartamát vagy hatályát korlátozni kell; amint elkészül a szerkezetátalakítási terv, amelyre a támogatást kérték, és megkezdődik annak végrehajtása, minden további támogatás szerkezetátalakítási támogatásnak minősül; vagy

| iii. | felszámolási terv, amely kellően indokolja a kedvezményezett ésszerű időkereten belül történő, további támogatás nélküli felszámolásához vezető lépéseket. |
| --- | --- |

iii.

felszámolási terv, amely kellően indokolja a kedvezményezett ésszerű időkereten belül történő, további támogatás nélküli felszámolásához vezető lépéseket.

| e) | Megmentési támogatás nem használható olyan strukturális intézkedések finanszírozásához, mint jelentős üzletágak vagy eszközök felvásárlása, kivéve, ha ezekre a kedvezményezett túlélése szempontjából szükség van a megmentési időszakban. |
| --- | --- |

e)

Megmentési támogatás nem használható olyan strukturális intézkedések finanszírozásához, mint jelentős üzletágak vagy eszközök felvásárlása, kivéve, ha ezekre a kedvezményezett túlélése szempontjából szükség van a megmentési időszakban.

| (56) | A kedvezményezett által a megmentési támogatásért fizetendő ellentételezés mértékének tükröznie kell a kedvezményezett hitelképességét, figyelmen kívül hagyva a likviditási nehézségek és az állami támogatás átmeneti hatásait, és ösztönöznie kell a kedvezményezettet arra, hogy a lehető leghamarabb visszafizesse a támogatást. A Hatóság ezért az ellentételezést a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleményben (29) meghatározott referencia-kamatlábnál nem kisebb kamatlábon írja elő a normális fedezeti szinteket kínáló, gyenge vállalkozások számára (jelenleg: 1 éves IBOR kamatlábak plusz 400 bázispont) (30), és legalább 50 bázisponttal növeli az olyan megmentési támogatás esetében, amely engedélyezését az 55. d) pont ii. alpontjának megfelelően meghosszabbították. |
| --- | --- |

(56)

A kedvezményezett által a megmentési támogatásért fizetendő ellentételezés mértékének tükröznie kell a kedvezményezett hitelképességét, figyelmen kívül hagyva a likviditási nehézségek és az állami támogatás átmeneti hatásait, és ösztönöznie kell a kedvezményezettet arra, hogy a lehető leghamarabb visszafizesse a támogatást. A Hatóság ezért az ellentételezést a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleményben (29) meghatározott referencia-kamatlábnál nem kisebb kamatlábon írja elő a normális fedezeti szinteket kínáló, gyenge vállalkozások számára (jelenleg: 1 éves IBOR kamatlábak plusz 400 bázispont) (30), és legalább 50 bázisponttal növeli az olyan megmentési támogatás esetében, amely engedélyezését az 55. d) pont ii. alpontjának megfelelően meghosszabbították.

| (57) | Amennyiben bizonyítható, hogy az 56. pontban meghatározott kamatláb nem megfelelő referenciaérték, pl. mert jelentősen eltér a kedvezményezett által nemrég kibocsátott hasonló instrumentumok piaci árától, a Hatóság ennek megfelelően kiigazíthatja az ellentételezés szükséges mértékét. |
| --- | --- |

(57)

Amennyiben bizonyítható, hogy az 56. pontban meghatározott kamatláb nem megfelelő referenciaérték, pl. mert jelentősen eltér a kedvezményezett által nemrég kibocsátott hasonló instrumentumok piaci árától, a Hatóság ennek megfelelően kiigazíthatja az ellentételezés szükséges mértékét.

3.3.2.   Szerkezetátalakítási támogatás

| (58) | A szerződő felek szabadon választhatják meg a szerkezetátalakítási támogatás formáját. Ennek során azonban biztosítják, hogy a kiválasztott eszköz megfelelő az alkalmazásával orvosolni kívánt problémák megoldására. A szerződő feleknek különösen azt kell elemezniük, hogy a kedvezményezettek problémái likviditáshoz vagy fizetőképességhez kapcsolódnak-e, és az azonosított problémák kezelésére megfelelő eszközöket kell kiválasztaniuk. Például fizetőképességi problémák esetében megfelelő lehet az eszközök növelése feltőkésítéssel, míg az olyan helyzetekben, ahol a problémák elsősorban a likviditáshoz kapcsolódnak, elégséges lehet a hitelek vagy hitelgaranciák formájában történő segítségnyújtás. |
| --- | --- |

(58)

A szerződő felek szabadon választhatják meg a szerkezetátalakítási támogatás formáját. Ennek során azonban biztosítják, hogy a kiválasztott eszköz megfelelő az alkalmazásával orvosolni kívánt problémák megoldására. A szerződő feleknek különösen azt kell elemezniük, hogy a kedvezményezettek problémái likviditáshoz vagy fizetőképességhez kapcsolódnak-e, és az azonosított problémák kezelésére megfelelő eszközöket kell kiválasztaniuk. Például fizetőképességi problémák esetében megfelelő lehet az eszközök növelése feltőkésítéssel, míg az olyan helyzetekben, ahol a problémák elsősorban a likviditáshoz kapcsolódnak, elégséges lehet a hitelek vagy hitelgaranciák formájában történő segítségnyújtás.

3.4.   Ösztönző hatás

| (59) | A szerkezetátalakítási támogatást nyújtani szándékozó szerződő feleknek bizonyítaniuk kell, hogy a támogatás nélkül a kedvezményezettet oly módon alakították volna át, adták volna el vagy számolták volna fel, amely nem vezetett volna a 3.1.1. szakaszban azonosított közös érdekű célkitűzés megvalósításához. Ez a bizonyítás részét képezheti az 53. pontnak megfelelően benyújtott elemzésnek. |
| --- | --- |

(59)

A szerkezetátalakítási támogatást nyújtani szándékozó szerződő feleknek bizonyítaniuk kell, hogy a támogatás nélkül a kedvezményezettet oly módon alakították volna át, adták volna el vagy számolták volna fel, amely nem vezetett volna a 3.1.1. szakaszban azonosított közös érdekű célkitűzés megvalósításához. Ez a bizonyítás részét képezheti az 53. pontnak megfelelően benyújtott elemzésnek.

3.5.   A támogatás arányossága/minimumra korlátozott támogatás

3.5.1.   Megmentési támogatás

| (60) | A megmentési támogatást arra az összegre kell korlátozni, amellyel biztosítható, hogy a kedvezményezett hat hónapig fenntarthassa üzleti tevékenységét. Ennek az összegnek a megállapításakor tekintetbe kell venni az I. mellékletben található képlettel kiszámított összeget. Bármilyen támogatás, amely meghaladja a képlettel kiszámított összeget, csak akkor engedélyezhető, ha a támogatást kellően indokolják a kedvezményezett következő hat hónapra szóló likviditási igényeit ismertető likviditási tervvel. |
| --- | --- |

(60)

A megmentési támogatást arra az összegre kell korlátozni, amellyel biztosítható, hogy a kedvezményezett hat hónapig fenntarthassa üzleti tevékenységét. Ennek az összegnek a megállapításakor tekintetbe kell venni az I. mellékletben található képlettel kiszámított összeget. Bármilyen támogatás, amely meghaladja a képlettel kiszámított összeget, csak akkor engedélyezhető, ha a támogatást kellően indokolják a kedvezményezett következő hat hónapra szóló likviditási igényeit ismertető likviditási tervvel.

3.5.2.   Szerkezetátalakítási támogatás

| (61) | A szerkezetátalakítási támogatás összegét és intenzitását szigorúan a kedvezményezett, a részvényesek vagy a kedvezményezettet magában foglaló vállalatcsoport meglévő pénzügyi erőforrásainak ismeretében a szerkezetátalakítás lehetővé tételéhez feltétlenül szükséges minimumra kell korlátozni. Biztosítani kell a szerkezetátalakítás költségeihez való saját hozzájárulás és a tehermegosztás elégséges mértékét, aminek a részleteit ez a szakasz (3.5.2.) ismerteti. Az értékelés figyelembe veszi az előzőleg nyújtott megmentési támogatásokat. |
| --- | --- |

(61)

A szerkezetátalakítási támogatás összegét és intenzitását szigorúan a kedvezményezett, a részvényesek vagy a kedvezményezettet magában foglaló vállalatcsoport meglévő pénzügyi erőforrásainak ismeretében a szerkezetátalakítás lehetővé tételéhez feltétlenül szükséges minimumra kell korlátozni. Biztosítani kell a szerkezetátalakítás költségeihez való saját hozzájárulás és a tehermegosztás elégséges mértékét, aminek a részleteit ez a szakasz (3.5.2.) ismerteti. Az értékelés figyelembe veszi az előzőleg nyújtott megmentési támogatásokat.

3.5.2.1.   Saját hozzájárulás

| (62) | Jelentős hozzájárulásra (31) van szükség a szerkezetátalakítási költségekhez a támogatás kedvezményezettje, annak részvényesei vagy hitelezői, illetve a kedvezményezettet magában foglaló vállalatcsoport, vagy új befektetők saját forrásaiból. Az ilyen saját hozzájárulásnak rendes esetben összehasonlíthatónak kell lennie a nyújtott támogatásnak a kedvezményezett fizetőképességére vagy likviditási helyzetére gyakorolt hatásaival. Például, ha a nyújtandó támogatás javítja a kedvezményezett sajáttőke-helyzetét, a saját hozzájárulásnak hasonlóképpen tartalmaznia kell a saját tőkét javító intézkedéseket, mint pl. friss tőke előteremtése eredeti részvényesektől, a meglévő tartozások és adóslevelek (capital notes) leírása, hitel-tőke konverzió vagy új külső tőke előteremtése piaci feltételek mellett. A Hatóság figyelembe fogja venni a saját hozzájárulásnak a nyújtott támogatáshoz viszonyított hatását, amikor a versenytorzulást korlátozó intézkedések szükséges mértékét értékeli a 90. pont szerint. |
| --- | --- |

(62)

Jelentős hozzájárulásra (31) van szükség a szerkezetátalakítási költségekhez a támogatás kedvezményezettje, annak részvényesei vagy hitelezői, illetve a kedvezményezettet magában foglaló vállalatcsoport, vagy új befektetők saját forrásaiból. Az ilyen saját hozzájárulásnak rendes esetben összehasonlíthatónak kell lennie a nyújtott támogatásnak a kedvezményezett fizetőképességére vagy likviditási helyzetére gyakorolt hatásaival. Például, ha a nyújtandó támogatás javítja a kedvezményezett sajáttőke-helyzetét, a saját hozzájárulásnak hasonlóképpen tartalmaznia kell a saját tőkét javító intézkedéseket, mint pl. friss tőke előteremtése eredeti részvényesektől, a meglévő tartozások és adóslevelek (capital notes) leírása, hitel-tőke konverzió vagy új külső tőke előteremtése piaci feltételek mellett. A Hatóság figyelembe fogja venni a saját hozzájárulásnak a nyújtott támogatáshoz viszonyított hatását, amikor a versenytorzulást korlátozó intézkedések szükséges mértékét értékeli a 90. pont szerint.

| (63) | A hozzájárulásnak – kizárva a jövőbeni várt nyereséget, mint például a cash-flow – ténylegesnek, vagyis valósnak és a lehető legmagasabbnak kell lennie. Az állam vagy állami vállalat hozzájárulása csak akkor vehető figyelembe, ha az támogatástól mentes. Ilyen eset állhat fenn akkor, amikor a hozzájárulás a támogatást nyújtó hatóságtól független szereplőtől (pl. állami tulajdonú banktól vagy állami holdingtársaságtól) származik, és az úgy dönt, hogy saját üzleti érdekei alapján fog beruházni (32). |
| --- | --- |

(63)

A hozzájárulásnak – kizárva a jövőbeni várt nyereséget, mint például a cash-flow – ténylegesnek, vagyis valósnak és a lehető legmagasabbnak kell lennie. Az állam vagy állami vállalat hozzájárulása csak akkor vehető figyelembe, ha az támogatástól mentes. Ilyen eset állhat fenn akkor, amikor a hozzájárulás a támogatást nyújtó hatóságtól független szereplőtől (pl. állami tulajdonú banktól vagy állami holdingtársaságtól) származik, és az úgy dönt, hogy saját üzleti érdekei alapján fog beruházni (32).

| (64) | A saját hozzájárulás rendes esetben akkor tekintendő megfelelőnek, ha összege megfelel a szerkezetátalakítási költségek legalább 50 %-ának. Kivételes körülmények között és különösen nehéz helyzetekben, melyeket a tagállamnak bizonyítania kell, a Hatóság a szerkezetátalakítás költségeinek 50 %-ánál kevesebb hozzájárulást is elfogadhat, feltéve, hogy e hozzájárulás összege jelentős marad. |
| --- | --- |

(64)

A saját hozzájárulás rendes esetben akkor tekintendő megfelelőnek, ha összege megfelel a szerkezetátalakítási költségek legalább 50 %-ának. Kivételes körülmények között és különösen nehéz helyzetekben, melyeket a tagállamnak bizonyítania kell, a Hatóság a szerkezetátalakítás költségeinek 50 %-ánál kevesebb hozzájárulást is elfogadhat, feltéve, hogy e hozzájárulás összege jelentős marad.

3.5.2.2.   Tehermegosztás

| (65) | Ha az állami támogatást olyan formában nyújtják, amely javítja a kedvezményezett sajáttőke-helyzetét, pl. az állam vissza nem térítendő támogatást nyújt, tőkeinjekciót biztosít vagy adósságot ír le, az azzal a hatással járhat, hogy megvédi a részvényeseket és az alárendelt hitelezőket annak a döntésüknek a következményeitől, hogy a kedvezményezettbe befektessenek. Ez erkölcsi kockázatot teremthet, és alááshatja a piaci fegyelmet. Következésképpen a veszteségek fedezésére támogatás csak olyan feltételek mellett nyújtható, amelyek a meglévő befektetők közötti megfelelő tehermegosztással járnak. |
| --- | --- |

(65)

Ha az állami támogatást olyan formában nyújtják, amely javítja a kedvezményezett sajáttőke-helyzetét, pl. az állam vissza nem térítendő támogatást nyújt, tőkeinjekciót biztosít vagy adósságot ír le, az azzal a hatással járhat, hogy megvédi a részvényeseket és az alárendelt hitelezőket annak a döntésüknek a következményeitől, hogy a kedvezményezettbe befektessenek. Ez erkölcsi kockázatot teremthet, és alááshatja a piaci fegyelmet. Következésképpen a veszteségek fedezésére támogatás csak olyan feltételek mellett nyújtható, amelyek a meglévő befektetők közötti megfelelő tehermegosztással járnak.

| (66) | A megfelelő tehermegosztás rendes esetben azt jelenti, hogy az eredeti részvényeseknek, és adott esetben az alárendelt hitelezőknek a veszteségeket teljes mértékben viselniük kell. Az alárendelt hitelezőknek hozzá kell járulniuk a veszteségek viseléséhez, vagy hitel-tőke konverzió, vagy az érintett instrumentumok tőkeösszegének leírása révén. Ezért állami beavatkozásra csak azután kerülhet sor, hogy a veszteségeket teljes mértékben elszámolták és a meglévő részvényeseknek és alárendelt hitelezőknek tulajdonították (33). Minden esetben, a jogi lehetőségek kimerítésével meg kell akadályozni, hogy a szerkezetátalakítási időszakban forráskiáramlás történjen a kedvezményezettől a tőketulajdonosokhoz vagy alárendelt hitelezőkhöz, kivéve, ha ez aránytalanul hátrányba hozná azokat, akik friss tőkét nyújtottak. |
| --- | --- |

(66)

A megfelelő tehermegosztás rendes esetben azt jelenti, hogy az eredeti részvényeseknek, és adott esetben az alárendelt hitelezőknek a veszteségeket teljes mértékben viselniük kell. Az alárendelt hitelezőknek hozzá kell járulniuk a veszteségek viseléséhez, vagy hitel-tőke konverzió, vagy az érintett instrumentumok tőkeösszegének leírása révén. Ezért állami beavatkozásra csak azután kerülhet sor, hogy a veszteségeket teljes mértékben elszámolták és a meglévő részvényeseknek és alárendelt hitelezőknek tulajdonították (33). Minden esetben, a jogi lehetőségek kimerítésével meg kell akadályozni, hogy a szerkezetátalakítási időszakban forráskiáramlás történjen a kedvezményezettől a tőketulajdonosokhoz vagy alárendelt hitelezőkhöz, kivéve, ha ez aránytalanul hátrányba hozná azokat, akik friss tőkét nyújtottak.

| (67) | A megfelelő tehermegosztás azt is jelenti, hogy a kedvezményezett sajáttőke-helyzetét javító bármilyen állami támogatást olyan feltételek mellett kell nyújtani, amelyek az államnak ésszerű részesedést biztosítanak a kedvezményezett jövőbeli nyereségéből, a vállalkozás veszteségek levonása után fennmaradó saját tőkéhez viszonyított állami tőkeinjekció összege tekintetében. |
| --- | --- |

(67)

A megfelelő tehermegosztás azt is jelenti, hogy a kedvezményezett sajáttőke-helyzetét javító bármilyen állami támogatást olyan feltételek mellett kell nyújtani, amelyek az államnak ésszerű részesedést biztosítanak a kedvezményezett jövőbeli nyereségéből, a vállalkozás veszteségek levonása után fennmaradó saját tőkéhez viszonyított állami tőkeinjekció összege tekintetében.

| (68) | A Hatóság eltérést engedélyezhet a 66. pontban meghatározott intézkedések teljes mértékű végrehajtása alól, amennyiben ezek az intézkedések máskülönben aránytalan eredményekhez vezetnének. Ilyen helyzet állhat elő akkor, amikor a támogatási összeg a saját hozzájárulás mértékéhez képest kicsi, vagy az érintett szerződő fél bizonyítja, hogy állami támogatás nélkül az alárendelt hitelezők gazdasági értelemben kevesebbet kapnának a rendes fizetésképtelenségi eljáráshoz képest. |
| --- | --- |

(68)

A Hatóság eltérést engedélyezhet a 66. pontban meghatározott intézkedések teljes mértékű végrehajtása alól, amennyiben ezek az intézkedések máskülönben aránytalan eredményekhez vezetnének. Ilyen helyzet állhat elő akkor, amikor a támogatási összeg a saját hozzájárulás mértékéhez képest kicsi, vagy az érintett szerződő fél bizonyítja, hogy állami támogatás nélkül az alárendelt hitelezők gazdasági értelemben kevesebbet kapnának a rendes fizetésképtelenségi eljáráshoz képest.

| (69) | A Hatóság nem fogja szisztematikusan megkövetelni az elsőhelyi hitelezőktől a kedvezményezett sajáttőke-helyzetének helyreállításához való hozzájárulást. A Hatóság az ilyen hozzájárulást úgy értelmezheti, hogy az indokolja a versenytorzulás korlátozására irányuló intézkedések szükséges mértékének csökkentését, a 90. pontnak megfelelően. |
| --- | --- |

(69)

A Hatóság nem fogja szisztematikusan megkövetelni az elsőhelyi hitelezőktől a kedvezményezett sajáttőke-helyzetének helyreállításához való hozzájárulást. A Hatóság az ilyen hozzájárulást úgy értelmezheti, hogy az indokolja a versenytorzulás korlátozására irányuló intézkedések szükséges mértékének csökkentését, a 90. pontnak megfelelően.

3.6.   Negatív hatások

3.6.1.   Az »először és utoljára« elv

| (70) | Az erkölcsi kockázat, valamint a túlzott kockázatvállalási ösztönzők csökkentése és a potenciális versenytorzulás korlátozása érdekében nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak csak egyetlen egy szerkezetátalakítási művelethez nyújtható támogatás. Ezt nevezik »először és utoljára« elvnek. Amennyiben egy olyan vállalkozásnak, amely már részesült ezen iránymutatás szerinti támogatásban, további támogatásra van szüksége, az azt mutatja, hogy a vállalkozás nehézségei vagy visszatérő jellegűek, vagy azokkal nem foglalkoztak kellőképpen, amikor a korábbi támogatást nyújtották. Az ismételt állami beavatkozások erkölcsi kockázattal kapcsolatos problémákat okozhatnak és versenytorzulást eredményezhetnek, ami ellentétes a közös érdekkel. |
| --- | --- |

(70)

Az erkölcsi kockázat, valamint a túlzott kockázatvállalási ösztönzők csökkentése és a potenciális versenytorzulás korlátozása érdekében nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak csak egyetlen egy szerkezetátalakítási művelethez nyújtható támogatás. Ezt nevezik »először és utoljára« elvnek. Amennyiben egy olyan vállalkozásnak, amely már részesült ezen iránymutatás szerinti támogatásban, további támogatásra van szüksége, az azt mutatja, hogy a vállalkozás nehézségei vagy visszatérő jellegűek, vagy azokkal nem foglalkoztak kellőképpen, amikor a korábbi támogatást nyújtották. Az ismételt állami beavatkozások erkölcsi kockázattal kapcsolatos problémákat okozhatnak és versenytorzulást eredményezhetnek, ami ellentétes a közös érdekkel.

| (71) | Tervezett megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatás hatóságnak történő bejelentésekor a szerződő félnek közölnie kell, hogy az érintett vállalkozás kapott-e korábban megmentési, szerkezetátalakítási vagy ideiglenes szerkezetátalakítási támogatást, ideértve az ezen iránymutatás hatálybalépése előtt nyújtott, valamint a be nem jelentett támogatásokat is (34). Ha volt ilyen, és kevesebb mint 10 év telt el a támogatás nyújtása, illetve a szerkezetátalakítási időszak vége vagy a szerkezetátalakítási terv végrehajtásának leállítása óta (attól függően, hogy melyik a legutóbbi), akkor a Hatóság nem engedélyez több támogatást ezen iránymutatás szerint. |
| --- | --- |

(71)

Tervezett megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatás hatóságnak történő bejelentésekor a szerződő félnek közölnie kell, hogy az érintett vállalkozás kapott-e korábban megmentési, szerkezetátalakítási vagy ideiglenes szerkezetátalakítási támogatást, ideértve az ezen iránymutatás hatálybalépése előtt nyújtott, valamint a be nem jelentett támogatásokat is (34). Ha volt ilyen, és kevesebb mint 10 év telt el a támogatás nyújtása, illetve a szerkezetátalakítási időszak vége vagy a szerkezetátalakítási terv végrehajtásának leállítása óta (attól függően, hogy melyik a legutóbbi), akkor a Hatóság nem engedélyez több támogatást ezen iránymutatás szerint.

| (72) | Ettől a szabálytól a következő esetekben lehet eltérni:






  a) | ha a szerkezetátalakítási támogatást megmentési támogatást követően nyújtják egyetlen szerkezetátalakítási művelet részeként; |
| --- | --- | --- |

(72)

Ettől a szabálytól a következő esetekben lehet eltérni:

a)

ha a szerkezetátalakítási támogatást megmentési támogatást követően nyújtják egyetlen szerkezetátalakítási művelet részeként;

| b) | ha a megmentési vagy az ideiglenes szerkezetátalakítási támogatást ezen iránymutatással összhangban nyújtották, és ezt a támogatást nem követi szerkezetátalakítási támogatás, ha:






  i. | ésszerűen feltételezhető, hogy a kedvezményezett hosszú távon életképes lenne az ezen iránymutatásnak megfelelően nyújtott támogatás esetében; és |
| --- | --- | --- |

b)

ha a megmentési vagy az ideiglenes szerkezetátalakítási támogatást ezen iránymutatással összhangban nyújtották, és ezt a támogatást nem követi szerkezetátalakítási támogatás, ha:

i.

ésszerűen feltételezhető, hogy a kedvezményezett hosszú távon életképes lenne az ezen iránymutatásnak megfelelően nyújtott támogatás esetében; és

| ii. | legalább öt év után, előre nem látható és a kedvezményezett felelőssége alá nem tartozó körülmények (35) miatt újabb megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatás válik szükségessé; |
| --- | --- |

ii.

legalább öt év után, előre nem látható és a kedvezményezett felelőssége alá nem tartozó körülmények (35) miatt újabb megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatás válik szükségessé;

| c) | kivételes és előre nem látható körülmények esetén, amelyekért a kedvezményezett nem felelős. |
| --- | --- |

c)

kivételes és előre nem látható körülmények esetén, amelyekért a kedvezményezett nem felelős.

| (73) | Az először és utoljára elv alkalmazását semmiképpen sem befolyásolja a kedvezményezett tulajdonviszonyaiban a támogatás nyújtása után bekövetkezett változás, illetve bármilyen bírósági vagy közigazgatási eljárás, amelynek eredményeképpen mérlege szilárdabb alapokra kerül, csökkennek kötelezettségei, illetve megszűnnek korábbi adósságai, amennyiben ugyanaz a vállalkozás folytatja az üzleti tevékenységet. |
| --- | --- |

(73)

Az először és utoljára elv alkalmazását semmiképpen sem befolyásolja a kedvezményezett tulajdonviszonyaiban a támogatás nyújtása után bekövetkezett változás, illetve bármilyen bírósági vagy közigazgatási eljárás, amelynek eredményeképpen mérlege szilárdabb alapokra kerül, csökkennek kötelezettségei, illetve megszűnnek korábbi adósságai, amennyiben ugyanaz a vállalkozás folytatja az üzleti tevékenységet.

| (74) | Amennyiben egy vállalatcsoport megmentési, szerkezetátalakítási vagy ideiglenes szerkezetátalakítási támogatásban részesült, a Hatóság rendszerint nem engedélyez további megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatást a csoportnak vagy a csoporthoz tartozó vállalkozásoknak, kivéve akkor, ha eltelt 10 év a támogatás nyújtása, a szerkezetátalakítási időszak befejeződése vagy a szerkezetátalakítási terv végrehajtásának leállítása óta, attól függően, hogy ezek közül melyik a legutóbbi. Ha egy vállalatcsoporthoz tartozó vállalkozás megmentési, szerkezetátalakítási vagy ideiglenes szerkezetátalakítási támogatásban részesült, – a támogatás korábbi kedvezményezettjének kivételével – a csoport egésze, illetve a csoporthoz tartozó egyéb vállalkozások jogosultak maradnak megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásra (feltéve, hogy megfelelnek ezen iránymutatás egyéb rendelkezéseinek). A szerződő feleknek bizonyítaniuk kell, hogy a csoport vagy a csoporthoz tartozó egyéb vállalkozások nem adják át a támogatást a támogatás korábbi kedvezményezettjének. |
| --- | --- |

(74)

Amennyiben egy vállalatcsoport megmentési, szerkezetátalakítási vagy ideiglenes szerkezetátalakítási támogatásban részesült, a Hatóság rendszerint nem engedélyez további megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatást a csoportnak vagy a csoporthoz tartozó vállalkozásoknak, kivéve akkor, ha eltelt 10 év a támogatás nyújtása, a szerkezetátalakítási időszak befejeződése vagy a szerkezetátalakítási terv végrehajtásának leállítása óta, attól függően, hogy ezek közül melyik a legutóbbi. Ha egy vállalatcsoporthoz tartozó vállalkozás megmentési, szerkezetátalakítási vagy ideiglenes szerkezetátalakítási támogatásban részesült, – a támogatás korábbi kedvezményezettjének kivételével – a csoport egésze, illetve a csoporthoz tartozó egyéb vállalkozások jogosultak maradnak megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásra (feltéve, hogy megfelelnek ezen iránymutatás egyéb rendelkezéseinek). A szerződő feleknek bizonyítaniuk kell, hogy a csoport vagy a csoporthoz tartozó egyéb vállalkozások nem adják át a támogatást a támogatás korábbi kedvezményezettjének.

| (75) | Ha egy vállalkozás átveszi egy másik vállalkozás eszközeit, különösen egy olyan vállalkozásét, amellyel szemben kezdeményezték a 73. pontban említett eljárások valamelyikét vagy a nemzeti jogszabályok alapján kollektív fizetésképtelenségi eljárást indítottak, és amely már részesült megmentési, szerkezetátalakítási vagy ideiglenes szerkezetátalakítási támogatásban, a vevőre nem alkalmazandó az »először és utoljára« elv, feltéve, hogy nincs gazdasági folytonosság a régi vállalkozás és a vevő között (36). |
| --- | --- |

(75)

Ha egy vállalkozás átveszi egy másik vállalkozás eszközeit, különösen egy olyan vállalkozásét, amellyel szemben kezdeményezték a 73. pontban említett eljárások valamelyikét vagy a nemzeti jogszabályok alapján kollektív fizetésképtelenségi eljárást indítottak, és amely már részesült megmentési, szerkezetátalakítási vagy ideiglenes szerkezetátalakítási támogatásban, a vevőre nem alkalmazandó az »először és utoljára« elv, feltéve, hogy nincs gazdasági folytonosság a régi vállalkozás és a vevő között (36).

3.6.2.   A versenytorzulást korlátozó intézkedések

| (76) | Szerkezetátalakítási támogatás nyújtásakor versenytorzulást korlátozó intézkedéseket kell hozni, hogy a lehető legkisebbre lehessen csökkenteni a kereskedelmi feltételekre gyakorolt kedvezőtlen hatásokat, és hogy a pozitív hatások túlszárnyalják a kedvezőtleneket. A Hatóság az ilyen intézkedések megfelelő formáját és hatályát e szakasz (3.6.2.) szerint értékeli. |
| --- | --- |

(76)

Szerkezetátalakítási támogatás nyújtásakor versenytorzulást korlátozó intézkedéseket kell hozni, hogy a lehető legkisebbre lehessen csökkenteni a kereskedelmi feltételekre gyakorolt kedvezőtlen hatásokat, és hogy a pozitív hatások túlszárnyalják a kedvezőtleneket. A Hatóság az ilyen intézkedések megfelelő formáját és hatályát e szakasz (3.6.2.) szerint értékeli.

3.6.2.1.   A versenytorzulást korlátozó intézkedések jellege és formája

| (77) | A 84. pont sérelme nélkül a versenytorzulást korlátozó intézkedések általában strukturális intézkedések formáját öltik. Bizonyos esetekben, ahol az a versenytorzulás kezeléséhez szükséges, a Hatóság elfogadhat a 84. pontban meghatározottaktól különböző magatartási jellegű intézkedéseket, vagy piacnyitó intézkedéseket az egyébiránt előírt néhány vagy összes strukturális intézkedés helyett. |
| --- | --- |

(77)

A 84. pont sérelme nélkül a versenytorzulást korlátozó intézkedések általában strukturális intézkedések formáját öltik. Bizonyos esetekben, ahol az a versenytorzulás kezeléséhez szükséges, a Hatóság elfogadhat a 84. pontban meghatározottaktól különböző magatartási jellegű intézkedéseket, vagy piacnyitó intézkedéseket az egyébiránt előírt néhány vagy összes strukturális intézkedés helyett.

Strukturális intézkedések – üzleti tevékenységek elidegenítése és csökkentése

| (78) | A versenytorzulást korlátozó intézkedések kidolgozására (a 3.6.2.2. szakaszban) meghatározott feltételekkel összhangban elvégzett értékelés alapján a szerkezetátalakítási támogatásban részesülő vállalkozásokat felkérhetik, hogy eszközöket idegenítsenek el, vagy csökkentsék kapacitásukat vagy piaci jelenlétüket. Ilyen intézkedésekre különösen azon a piacon vagy azokon a piacokon kerülhet sor, ahol a vállalkozás a szerkezetátalakítást követően jelentős piaci pozícióval fog rendelkezni, különösen ott, ahol jelentős kapacitásfelesleg van. A versenytorzulást korlátozó elidegenítéseket indokolatlan késedelem nélkül, minden esetben a szerkezetátalakítási terv időtartamán belül kell elvégezni, figyelembe véve az elidegenítendő eszköz típusát és az elidegenítést akadályozó bármilyen tényezőt (37). A hosszú távú életképesség helyreállításához mindenképpen szükséges elidegenítések, a leírások és a veszteséges tevékenységek megszüntetése – a 3.6.2.2. szakaszban meghatározott elvek fényében – általában nem tekintendők elégségesnek a versenytorzulás kezeléséhez. |
| --- | --- |

(78)

A versenytorzulást korlátozó intézkedések kidolgozására (a 3.6.2.2. szakaszban) meghatározott feltételekkel összhangban elvégzett értékelés alapján a szerkezetátalakítási támogatásban részesülő vállalkozásokat felkérhetik, hogy eszközöket idegenítsenek el, vagy csökkentsék kapacitásukat vagy piaci jelenlétüket. Ilyen intézkedésekre különösen azon a piacon vagy azokon a piacokon kerülhet sor, ahol a vállalkozás a szerkezetátalakítást követően jelentős piaci pozícióval fog rendelkezni, különösen ott, ahol jelentős kapacitásfelesleg van. A versenytorzulást korlátozó elidegenítéseket indokolatlan késedelem nélkül, minden esetben a szerkezetátalakítási terv időtartamán belül kell elvégezni, figyelembe véve az elidegenítendő eszköz típusát és az elidegenítést akadályozó bármilyen tényezőt (37). A hosszú távú életképesség helyreállításához mindenképpen szükséges elidegenítések, a leírások és a veszteséges tevékenységek megszüntetése – a 3.6.2.2. szakaszban meghatározott elvek fényében – általában nem tekintendők elégségesnek a versenytorzulás kezeléséhez.

| (79) | Annak érdekében, hogy az ilyen intézkedések erősítsék a versenyt és hozzájáruljanak a belső piachoz, elő kell segíteniük az új versenytársak piacra lépését, a meglévő kisméretű versenytársak expanzióját vagy a határon átnyúló tevékenységet. A nemzeti határok között maradást és a belső piac széttöredezését el kell kerülni. |
| --- | --- |

(79)

Annak érdekében, hogy az ilyen intézkedések erősítsék a versenyt és hozzájáruljanak a belső piachoz, elő kell segíteniük az új versenytársak piacra lépését, a meglévő kisméretű versenytársak expanzióját vagy a határon átnyúló tevékenységet. A nemzeti határok között maradást és a belső piac széttöredezését el kell kerülni.

| (80) | A versenytorzulást korlátozó intézkedések nem eredményezhetik a piac szerkezetének romlását. A strukturális intézkedéseknek ezért rendes esetben olyan életképes, önálló üzletágaknak a vállalkozás folytatásának elve melletti elidegenítéseként kell megvalósulniuk, amelyek – amennyiben azokat megfelelő vevő működteti – képesek hosszú távon eredményesen versenyezni. Amennyiben nincs ilyen vállalkozás, a kedvezményezett leválaszthat, majd elidegeníthet egy már meglévő és megfelelően finanszírozott tevékenységet, ezáltal létrehozva egy új és életképes, a piacon versenyképes vállalkozást. Azok a strukturális intézkedések, amelyek kizárólag eszközelidegenítés formáját öltik, és amelyekkel nem jár a piacon verseny- és életképes vállalkozás létrehozása, a verseny megőrzése tekintetében kevésbé eredményesek. A Hatóság az ilyen intézkedéseket ezért csak kivételes esetekben fogadja el, amennyiben az érintett szerződő fél bizonyítja, hogy a strukturális intézkedések más formái nem alkalmasak, illetve más strukturális intézkedések komolyan veszélyeztetnék a vállalkozás gazdasági életképességét. |
| --- | --- |

(80)

A versenytorzulást korlátozó intézkedések nem eredményezhetik a piac szerkezetének romlását. A strukturális intézkedéseknek ezért rendes esetben olyan életképes, önálló üzletágaknak a vállalkozás folytatásának elve melletti elidegenítéseként kell megvalósulniuk, amelyek – amennyiben azokat megfelelő vevő működteti – képesek hosszú távon eredményesen versenyezni. Amennyiben nincs ilyen vállalkozás, a kedvezményezett leválaszthat, majd elidegeníthet egy már meglévő és megfelelően finanszírozott tevékenységet, ezáltal létrehozva egy új és életképes, a piacon versenyképes vállalkozást. Azok a strukturális intézkedések, amelyek kizárólag eszközelidegenítés formáját öltik, és amelyekkel nem jár a piacon verseny- és életképes vállalkozás létrehozása, a verseny megőrzése tekintetében kevésbé eredményesek. A Hatóság az ilyen intézkedéseket ezért csak kivételes esetekben fogadja el, amennyiben az érintett szerződő fél bizonyítja, hogy a strukturális intézkedések más formái nem alkalmasak, illetve más strukturális intézkedések komolyan veszélyeztetnék a vállalkozás gazdasági életképességét.

| (81) | A kedvezményezettnek elő kell segítenie az elidegenítéseket, pl. azáltal, hogy elhatárolja a tevékenységeket, és hogy beleegyezik abba, hogy nem vonja el az elidegenített üzletág ügyfeleit. |
| --- | --- |

(81)

A kedvezményezettnek elő kell segítenie az elidegenítéseket, pl. azáltal, hogy elhatárolja a tevékenységeket, és hogy beleegyezik abba, hogy nem vonja el az elidegenített üzletág ügyfeleit.

| (82) | Amennyiben úgy tűnik, hogy nehéz lesz vevőt találni a kedvezményezett által elidegeníteni kívánt eszközökre, amint a kedvezményezett ilyen nehézségekről értesül, alternatív elidegenítéseket vagy az érintett piaccal vagy piacokkal kapcsolatosan meghozandó intézkedéseket kell azonosítani az eredeti elidegenítés sikertelensége esetén. |
| --- | --- |

(82)

Amennyiben úgy tűnik, hogy nehéz lesz vevőt találni a kedvezményezett által elidegeníteni kívánt eszközökre, amint a kedvezményezett ilyen nehézségekről értesül, alternatív elidegenítéseket vagy az érintett piaccal vagy piacokkal kapcsolatosan meghozandó intézkedéseket kell azonosítani az eredeti elidegenítés sikertelensége esetén.

Magatartási jellegű intézkedések

| (83) | A magatartási jellegű intézkedések célja biztosítani, hogy a támogatást csak a hosszú távú életképesség helyreállításának finanszírozására fordítják, és nem arra, hogy meghosszabbítsák a piaci szerkezet súlyos és tartós torzulásait, vagy arra, hogy a kedvezményezettet megóvják az egészséges versenytől. |
| --- | --- |

(83)

A magatartási jellegű intézkedések célja biztosítani, hogy a támogatást csak a hosszú távú életképesség helyreállításának finanszírozására fordítják, és nem arra, hogy meghosszabbítsák a piaci szerkezet súlyos és tartós torzulásait, vagy arra, hogy a kedvezményezettet megóvják az egészséges versenytől.

| (84) | Minden esetben a következő, magatartási jellegű intézkedéseket kell alkalmazni a strukturális intézkedések hatásai aláásásának elkerülése érdekében és azokat elvileg a szerkezetátalakítási terv időtartamára kell előírni:






  a) | A kedvezményezetteknek tartózkodniuk kell attól, hogy a szerkezetátalakítási időszakban bármilyen vállalkozásban részesedést szerezzenek, kivéve, ha ez elengedhetetlen a kedvezményezett hosszú távú életképességének biztosításához. Ennek célja annak biztosítása, hogy a támogatást az életképesség helyreállítására használják fel, és nem befektetések finanszírozására vagy a kedvezményezett jelenlétének kiterjesztésére meglévő vagy új piacokon. Bejelentés esetén a Hatóság engedélyezheti az ilyen részesedésszerzéseket a szerkezetátalakítási terv részeként. |
| --- | --- | --- |

(84)

Minden esetben a következő, magatartási jellegű intézkedéseket kell alkalmazni a strukturális intézkedések hatásai aláásásának elkerülése érdekében és azokat elvileg a szerkezetátalakítási terv időtartamára kell előírni:

a)

A kedvezményezetteknek tartózkodniuk kell attól, hogy a szerkezetátalakítási időszakban bármilyen vállalkozásban részesedést szerezzenek, kivéve, ha ez elengedhetetlen a kedvezményezett hosszú távú életképességének biztosításához. Ennek célja annak biztosítása, hogy a támogatást az életképesség helyreállítására használják fel, és nem befektetések finanszírozására vagy a kedvezményezett jelenlétének kiterjesztésére meglévő vagy új piacokon. Bejelentés esetén a Hatóság engedélyezheti az ilyen részesedésszerzéseket a szerkezetátalakítási terv részeként.

| b) | A kedvezményezettek az állami támogatást nem tüntethetik fel versenyelőnyként termékeik és szolgáltatásaik értékesítésekor. |
| --- | --- |

b)

A kedvezményezettek az állami támogatást nem tüntethetik fel versenyelőnyként termékeik és szolgáltatásaik értékesítésekor.

| (85) | Bizonyos kivételes körülmények mellett szükséges lehet a kedvezményezetteknek előírni, hogy tartózkodjanak az olyan üzleti magatartástól, amely meghatározott termékekhez vagy földrajzi piacokhoz kapcsolódó piaci részesedésük gyors kiterjesztését célozza olyan feltételek kínálása mellett, amelyekkel az állami támogatásban nem részesülő versenytársak nem tudnak lépést tartani (pl. árra vonatkozó vagy egyéb üzleti feltételek). Az ilyen korlátozások csak akkor kerülnek alkalmazásra, amikor sem strukturális, sem magatartási jellegű intézkedésekkel nem lehet megfelelően kezelni az azonosított versenytorzulásokat, és amikor az ilyen intézkedés önmagában nem korlátozza a versenyt az érintett piacon. Az ilyen követelmény alkalmazása céljából a Hatóság összehasonlítja a kedvezményezett által kínált feltételeket a jelentős piaci részesedéssel rendelkező, hiteles versenytársak által kínált feltételekkel. |
| --- | --- |

(85)

Bizonyos kivételes körülmények mellett szükséges lehet a kedvezményezetteknek előírni, hogy tartózkodjanak az olyan üzleti magatartástól, amely meghatározott termékekhez vagy földrajzi piacokhoz kapcsolódó piaci részesedésük gyors kiterjesztését célozza olyan feltételek kínálása mellett, amelyekkel az állami támogatásban nem részesülő versenytársak nem tudnak lépést tartani (pl. árra vonatkozó vagy egyéb üzleti feltételek). Az ilyen korlátozások csak akkor kerülnek alkalmazásra, amikor sem strukturális, sem magatartási jellegű intézkedésekkel nem lehet megfelelően kezelni az azonosított versenytorzulásokat, és amikor az ilyen intézkedés önmagában nem korlátozza a versenyt az érintett piacon. Az ilyen követelmény alkalmazása céljából a Hatóság összehasonlítja a kedvezményezett által kínált feltételeket a jelentős piaci részesedéssel rendelkező, hiteles versenytársak által kínált feltételekkel.

Piacnyitó intézkedések

| (86) | A Hatóság az összefoglaló értékelésében mérlegelni fogja a szerződő felek lehetséges vállalásait olyan intézkedésekre vonatkozóan, amelyeket vagy maga a szerződő fél vagy a kedvezményezett fogad el, és amelyek célja nyitottabb, stabilabb és kompetitívebb piacok előmozdítása, pl. a piacra való belépés és az arról való kilépés ösztönzésével. Ide sorolhatók különösen az olyan intézkedések, amelyek a kedvezményezett tevékenységeihez közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó bizonyos piacok más EGT gazdasági szereplők előtti megnyitását célozzák, az EGT jognak megfelelően. Az ilyen kezdeményezések helyettesíthetnek más, versenytorzulást korlátozó intézkedéseket, melyeket rendes esetben a kedvezményezettől követelnének meg. |
| --- | --- |

(86)

A Hatóság az összefoglaló értékelésében mérlegelni fogja a szerződő felek lehetséges vállalásait olyan intézkedésekre vonatkozóan, amelyeket vagy maga a szerződő fél vagy a kedvezményezett fogad el, és amelyek célja nyitottabb, stabilabb és kompetitívebb piacok előmozdítása, pl. a piacra való belépés és az arról való kilépés ösztönzésével. Ide sorolhatók különösen az olyan intézkedések, amelyek a kedvezményezett tevékenységeihez közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó bizonyos piacok más EGT gazdasági szereplők előtti megnyitását célozzák, az EGT jognak megfelelően. Az ilyen kezdeményezések helyettesíthetnek más, versenytorzulást korlátozó intézkedéseket, melyeket rendes esetben a kedvezményezettől követelnének meg.

3.6.2.2.   A versenytorzulást korlátozó intézkedések kidolgozása

| (87) | A versenytorzulást korlátozó intézkedéseknek kezelniük kell az erkölcsi kockázatokkal kapcsolatos aggályokat és a lehetséges torzulásokat azokon a piacokon, amelyeken a kedvezményezett tevékenykedik. Az ilyen intézkedések mértékét különböző tényezők határozzák meg, mint például: a támogatás összege és jellege, és azok a feltételek és körülmények, amelyek mellett a támogatást nyújtották; a kedvezményezett mérete (38) és a piacon betöltött relatív jelentősége, valamint az érintett piac jellemzői; és az, hogy mekkora mértékben maradnak fenn erkölcsi kockázattal kapcsolatos aggályok a saját hozzájárulásra vonatkozó és a tehermegosztási intézkedések alkalmazását követően. |
| --- | --- |

(87)

A versenytorzulást korlátozó intézkedéseknek kezelniük kell az erkölcsi kockázatokkal kapcsolatos aggályokat és a lehetséges torzulásokat azokon a piacokon, amelyeken a kedvezményezett tevékenykedik. Az ilyen intézkedések mértékét különböző tényezők határozzák meg, mint például: a támogatás összege és jellege, és azok a feltételek és körülmények, amelyek mellett a támogatást nyújtották; a kedvezményezett mérete (38) és a piacon betöltött relatív jelentősége, valamint az érintett piac jellemzői; és az, hogy mekkora mértékben maradnak fenn erkölcsi kockázattal kapcsolatos aggályok a saját hozzájárulásra vonatkozó és a tehermegosztási intézkedések alkalmazását követően.

| (88) | A Hatóság a támogatás méretét – adott esetben közelítéssel – és jellegét abszolút értelemben, valamint a kedvezményezett eszközeihez és a piac egészének méretéhez viszonyítva fogja mérlegelni. |
| --- | --- |

(88)

A Hatóság a támogatás méretét – adott esetben közelítéssel – és jellegét abszolút értelemben, valamint a kedvezményezett eszközeihez és a piac egészének méretéhez viszonyítva fogja mérlegelni.

| (89) | A Hatóság megvizsgálja a kedvezményezett szerkezetátalakítás előtti és utáni méretét és a piacán vagy piacain betöltött relatív jelentőségét, hogy értékelhesse a támogatás említett piacokra gyakorolt várható hatásait az állami támogatás nélküli helyzet várható hatásainak viszonylatában. Az intézkedéseket a piaci jellemzőknek (39) megfelelően alakítják ki annak érdekében, hogy megőrizzék a hatékony versenyt. |
| --- | --- |

(89)

A Hatóság megvizsgálja a kedvezményezett szerkezetátalakítás előtti és utáni méretét és a piacán vagy piacain betöltött relatív jelentőségét, hogy értékelhesse a támogatás említett piacokra gyakorolt várható hatásait az állami támogatás nélküli helyzet várható hatásainak viszonylatában. Az intézkedéseket a piaci jellemzőknek (39) megfelelően alakítják ki annak érdekében, hogy megőrizzék a hatékony versenyt.

| (90) | Az erkölcsi kockázattal kapcsolatos aggályok tekintetében a Hatóság értékelni fogja a saját hozzájárulás és a tehermegosztás mértékét is. A saját hozzájárulás és a tehermegosztás 3.5.2. szakaszban előírtat meghaladó mértékei azáltal, hogy korlátozzák a támogatási összeget és az erkölcsi kockázatot, csökkenthetik a versenytorzulást korlátozó intézkedések szükséges mértékét. |
| --- | --- |

(90)

Az erkölcsi kockázattal kapcsolatos aggályok tekintetében a Hatóság értékelni fogja a saját hozzájárulás és a tehermegosztás mértékét is. A saját hozzájárulás és a tehermegosztás 3.5.2. szakaszban előírtat meghaladó mértékei azáltal, hogy korlátozzák a támogatási összeget és az erkölcsi kockázatot, csökkenthetik a versenytorzulást korlátozó intézkedések szükséges mértékét.

| (91) | Mivel a szerkezetátalakítási tevékenységek a belső piac aláásásával fenyegethetnek, a nemzeti piacok nyitottságának és versenyképességének megőrzését elősegítő, versenytorzulást korlátozó intézkedések pozitív elbírálás alá esnek. |
| --- | --- |

(91)

Mivel a szerkezetátalakítási tevékenységek a belső piac aláásásával fenyegethetnek, a nemzeti piacok nyitottságának és versenyképességének megőrzését elősegítő, versenytorzulást korlátozó intézkedések pozitív elbírálás alá esnek.

| (92) | A versenytorzulást korlátozó intézkedések nem ronthatják a kedvezményezett lehetőségeit az életképesség helyreállítására. Ez az eset állhat fenn akkor, ha az intézkedés végrehajtása túlságosan költséges, vagy ha az intézkedés – az érintett szerződő fél által kellően indokolt kivételes esetekben – olyan mértékben csökkenti a kedvezményezett tevékenységét, ami rontja az életképesség helyreállítását. Az intézkedések nem történhetnek a fogyasztók és a verseny kárára. |
| --- | --- |

(92)

A versenytorzulást korlátozó intézkedések nem ronthatják a kedvezményezett lehetőségeit az életképesség helyreállítására. Ez az eset állhat fenn akkor, ha az intézkedés végrehajtása túlságosan költséges, vagy ha az intézkedés – az érintett szerződő fél által kellően indokolt kivételes esetekben – olyan mértékben csökkenti a kedvezményezett tevékenységét, ami rontja az életképesség helyreállítását. Az intézkedések nem történhetnek a fogyasztók és a verseny kárára.

| (93) | A szerkezetátalakítás szociális költségeinek a 32–35. pontban ismertetett típusának fedezésére nyújtott támogatást egyértelműen meg kell határozni a szerkezetátalakítási tervben, mivel a versenytorzulást korlátozó intézkedések mértékének meghatározásakor nem lehet figyelembe venni a kizárólag az elbocsátott munkavállalókat célzó szociális intézkedésekhez nyújtott támogatást. A Hatóság a közös érdeket szem előtt tartva a szerkezetátalakítási tervvel összefüggésben biztosítani fogja, hogy a szerkezetátalakítás szociális hatásai minimálisak legyenek a támogatást nyújtó országon kívüli szerződő felekben. |
| --- | --- |

(93)

A szerkezetátalakítás szociális költségeinek a 32–35. pontban ismertetett típusának fedezésére nyújtott támogatást egyértelműen meg kell határozni a szerkezetátalakítási tervben, mivel a versenytorzulást korlátozó intézkedések mértékének meghatározásakor nem lehet figyelembe venni a kizárólag az elbocsátott munkavállalókat célzó szociális intézkedésekhez nyújtott támogatást. A Hatóság a közös érdeket szem előtt tartva a szerkezetátalakítási tervvel összefüggésben biztosítani fogja, hogy a szerkezetátalakítás szociális hatásai minimálisak legyenek a támogatást nyújtó országon kívüli szerződő felekben.

3.6.3.   Korábbi jogellenes támogatások kedvezményezettjei

| (94) | Ha előzőleg jogellenes támogatást nyújtottak egy nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak, melynek tekintetében a Hatóság elutasító határozatot és visszatérítési határozatot fogadott el, és e visszatérítés nem történt meg, megsértve a 3. jegyzőkönyv II. részének 14. cikkét (40), az ugyanazon vállalkozásnak az ezen iránymutatás szerint nyújtandó bármilyen támogatás elbírálása során figyelembe kell venni egyrészt a korábbi és az új támogatás halmozott hatását, másrészt azt, hogy a korábbi támogatást nem fizették vissza (41). |
| --- | --- |

(94)

Ha előzőleg jogellenes támogatást nyújtottak egy nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak, melynek tekintetében a Hatóság elutasító határozatot és visszatérítési határozatot fogadott el, és e visszatérítés nem történt meg, megsértve a 3. jegyzőkönyv II. részének 14. cikkét (40), az ugyanazon vállalkozásnak az ezen iránymutatás szerint nyújtandó bármilyen támogatás elbírálása során figyelembe kell venni egyrészt a korábbi és az új támogatás halmozott hatását, másrészt azt, hogy a korábbi támogatást nem fizették vissza (41).

3.6.4.   A támogatás jóváhagyásának különös feltételei

| (95) | A Hatóság olyan feltételeket és kötelezettségeket írhat elő, melyeket szükségesnek ítél annak biztosításához, hogy a támogatás ne torzítsa a versenyt a közös érdekkel ellentétes mértékben, abban az esetben, amikor az érintett szerződő fél nem vállalt kötelezettséget ilyen rendelkezések elfogadására. A Hatóság például felszólíthatja a szerződő felet arra, hogy bizonyos intézkedéseket saját maga hozzon meg, a kedvezményezettnek bizonyos kötelezettségeket írjon elő, vagy tartózkodjon attól, hogy a kedvezményezettnek a szerkezetátalakítási időszakban más típusú támogatásokat nyújtson. |
| --- | --- |

(95)

A Hatóság olyan feltételeket és kötelezettségeket írhat elő, melyeket szükségesnek ítél annak biztosításához, hogy a támogatás ne torzítsa a versenyt a közös érdekkel ellentétes mértékben, abban az esetben, amikor az érintett szerződő fél nem vállalt kötelezettséget ilyen rendelkezések elfogadására. A Hatóság például felszólíthatja a szerződő felet arra, hogy bizonyos intézkedéseket saját maga hozzon meg, a kedvezményezettnek bizonyos kötelezettségeket írjon elő, vagy tartózkodjon attól, hogy a kedvezményezettnek a szerkezetátalakítási időszakban más típusú támogatásokat nyújtson.

3.7.   Átláthatóság

| (96) | A szerződő feleknek biztosítaniuk kell, hogy átfogó állami támogatási honlapon, nemzeti vagy regionális szinten, közzéteszik a következő információkat:






  — | a jóváhagyott támogatási program vagy az egyedi támogatás nyújtásáról szóló határozat, valamint annak végrehajtási rendelkezéseinek teljes szövege vagy arra mutató hivatkozás, |
| --- | --- | --- |

(96)

A szerződő feleknek biztosítaniuk kell, hogy átfogó állami támogatási honlapon, nemzeti vagy regionális szinten, közzéteszik a következő információkat:

—

a jóváhagyott támogatási program vagy az egyedi támogatás nyújtásáról szóló határozat, valamint annak végrehajtási rendelkezéseinek teljes szövege vagy arra mutató hivatkozás,

| — | a támogatást nyújtó hatóság/(ok) megnevezése, |
| --- | --- |

—

a támogatást nyújtó hatóság/(ok) megnevezése,

| — | az egyedi kedvezményezettek megnevezése, az egyes kedvezményezetteknek nyújtott támogatás formája és összege, a támogatás nyújtásának időpontja, a vállalkozás típusa (kkv/nagyvállalkozás), a kedvezményezett székhelye szerinti (NUTS II. szintű) régió, valamint a kedvezményezett tevékenysége szerinti (a NACE alágazati szintjén meghatározott) fő gazdasági ágazat (42). |
| --- | --- |

—

az egyedi kedvezményezettek megnevezése, az egyes kedvezményezetteknek nyújtott támogatás formája és összege, a támogatás nyújtásának időpontja, a vállalkozás típusa (kkv/nagyvállalkozás), a kedvezményezett székhelye szerinti (NUTS II. szintű) régió, valamint a kedvezményezett tevékenysége szerinti (a NACE alágazati szintjén meghatározott) fő gazdasági ágazat (42).

Ettől a követelménytől el lehet tekinteni az 500 000 EUR-nál alacsonyabb összegű egyedi támogatások nyújtása esetén. Adókedvezmény formájában nyújtott támogatás esetében az egyedi támogatási összegekre (43) vonatkozó információ a következő sávokban adható meg (millió EUR): [0,5–1]; [1–2]; [2–5]; [5–10]; [10–30]; [30 és több].

Ezeket az információkat a támogatás nyújtásáról szóló határozat meghozatalát követően közzé kell tenni, legalább 10 évig meg kell őrizni, és korlátozás nélkül elérhetővé kell tenni a nyilvánosság számára. (44) A szerződő feleknek a fent említett információt 2016. július 1-je előtt nem kell közzétenniük. (45)

4.   Szerkezetátalakítási támogatás nyújtása támogatott területeken

| (97) | Az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a), illetve c) pontja alapján az EGT-n belüli egyes hátrányos helyzetű térségek gazdasági fejlődésének előmozdításának céljával nyújtott állami támogatást a Hatóság összeegyeztethetőnek tekintheti az EGT-megállapodás érvényesülésével. A Hatóság ezért figyelembe fogja venni a regionális fejlesztés szükségleteit a támogatott területeken nyújtott szerkezetátalakítási támogatás értékelésekor. Az a tény, hogy egy nehézségekkel küzdő vállalkozás támogatott területen helyezkedik el, még nem indokolja a szerkezetátalakítási támogatással kapcsolatos megengedő megközelítést: közép-, illetve hosszú távon nem segíti ugyanis az adott régiót, ha mesterségesen életben tart egyes vállalkozásokat. Továbbá a regionális fejlesztés előmozdítása terén a régiók saját érdekét a legjobban az szolgálja, ha a forrásait mihamarabb olyan tevékenységek fejlesztésére fordítják, amelyek életképesek és fenntarthatók. Végül a verseny torzulását még a támogatott területeken lévő vállalkozásoknak nyújtott támogatások esetén is a minimálisra kell korlátozni. E kontextusban ugyancsak figyelembe kell venni a lehetséges ártalmas továbbgyűrűző hatásokat, amelyek az érintett területen vagy egyéb támogatott területeken előfordulhatnak. |
| --- | --- |

(97)

Az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a), illetve c) pontja alapján az EGT-n belüli egyes hátrányos helyzetű térségek gazdasági fejlődésének előmozdításának céljával nyújtott állami támogatást a Hatóság összeegyeztethetőnek tekintheti az EGT-megállapodás érvényesülésével. A Hatóság ezért figyelembe fogja venni a regionális fejlesztés szükségleteit a támogatott területeken nyújtott szerkezetátalakítási támogatás értékelésekor. Az a tény, hogy egy nehézségekkel küzdő vállalkozás támogatott területen helyezkedik el, még nem indokolja a szerkezetátalakítási támogatással kapcsolatos megengedő megközelítést: közép-, illetve hosszú távon nem segíti ugyanis az adott régiót, ha mesterségesen életben tart egyes vállalkozásokat. Továbbá a regionális fejlesztés előmozdítása terén a régiók saját érdekét a legjobban az szolgálja, ha a forrásait mihamarabb olyan tevékenységek fejlesztésére fordítják, amelyek életképesek és fenntarthatók. Végül a verseny torzulását még a támogatott területeken lévő vállalkozásoknak nyújtott támogatások esetén is a minimálisra kell korlátozni. E kontextusban ugyancsak figyelembe kell venni a lehetséges ártalmas továbbgyűrűző hatásokat, amelyek az érintett területen vagy egyéb támogatott területeken előfordulhatnak.

| (98) | Így a 3. fejezetben felsorolt feltételek egyformán alkalmazandók a támogatott területekre is, még akkor is, ha figyelembe veszik a regionális fejlesztés szükségleteit. Támogatott területeken, amennyiben az adott ágazatra vonatkozó állami támogatási szabályok másként nem rendelkeznek, a Hatóság oly módon fogja alkalmazni a versenytorzulást korlátozó intézkedésekre vonatkozó 3.6.2. szakasz rendelkezéseit, hogy korlátozza a régiót érő negatív rendszerszintű hatásokat. Ez megvalósulhat a kapacitás vagy a piaci jelenlét csökkentése tekintetében kevésbé szigorú követelmények alkalmazásával. Különbséget kell tenni az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében regionális támogatásra jogosult területek, illetve a 61. cikk (3) bekezdésének c) pontja értelmében támogatható területek között, az előbbi területek súlyosabb regionális problémáinak figyelembevétele érdekében. Amennyiben a támogatott területeken fennálló sajátos körülmények azt szükségessé teszik – pl. a kedvezményezettnek nehézséget okoz új piaci források előteremtése azért, mert a kedvezményezett a támogatott területen található – a Hatóság elfogadhat a 64. pont értelmében a szerkezetátalakítási költségek 50 %-ánál kisebb hozzájárulást. |
| --- | --- |

(98)

Így a 3. fejezetben felsorolt feltételek egyformán alkalmazandók a támogatott területekre is, még akkor is, ha figyelembe veszik a regionális fejlesztés szükségleteit. Támogatott területeken, amennyiben az adott ágazatra vonatkozó állami támogatási szabályok másként nem rendelkeznek, a Hatóság oly módon fogja alkalmazni a versenytorzulást korlátozó intézkedésekre vonatkozó 3.6.2. szakasz rendelkezéseit, hogy korlátozza a régiót érő negatív rendszerszintű hatásokat. Ez megvalósulhat a kapacitás vagy a piaci jelenlét csökkentése tekintetében kevésbé szigorú követelmények alkalmazásával. Különbséget kell tenni az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében regionális támogatásra jogosult területek, illetve a 61. cikk (3) bekezdésének c) pontja értelmében támogatható területek között, az előbbi területek súlyosabb regionális problémáinak figyelembevétele érdekében. Amennyiben a támogatott területeken fennálló sajátos körülmények azt szükségessé teszik – pl. a kedvezményezettnek nehézséget okoz új piaci források előteremtése azért, mert a kedvezményezett a támogatott területen található – a Hatóság elfogadhat a 64. pont értelmében a szerkezetátalakítási költségek 50 %-ánál kisebb hozzájárulást.

5.   Támogatás a nehéz helyzetben lévő, általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásoknak

| (99) | A Hatóság az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtó, nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott állami támogatás értékelésekor figyelembe veszi az általános gazdasági érdekű szolgáltatások különös sajátosságait, valamint a szolgáltatásnyújtás folyamatosságának szükséges biztosítását, az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(99)

A Hatóság az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtó, nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott állami támogatás értékelésekor figyelembe veszi az általános gazdasági érdekű szolgáltatások különös sajátosságait, valamint a szolgáltatásnyújtás folyamatosságának szükséges biztosítását, az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdésének megfelelően.

| (100) | Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásoknak szüksége lehet állami támogatásra annak érdekében, hogy olyan feltételek mellett folytathassák az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtását, amelyek összeegyeztethetők a hosszú távú életképességükkel. Ezért a 47. pont alkalmazásában a hosszú távú életképesség helyreállítása épülhet arra a feltételezésre, mely szerint bármilyen állami támogatás, mely teljesíti az ÁGÉSZ-keretszabályban (46), az ÁGÉSZ-határozatban (47), az 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (48), az 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (49), a légiközlekedési iránymutatásban (50), vagy a 3577/92/EGK tanácsi rendeletben (51) és a tengeri szállítási iránymutatásban (52) meghatározott összeegyeztethetőségi követelményeket, a továbbiakban is rendelkezésre áll a szerkezetátalakítási időszak előtti vagy alatti bármilyen megbízás időtartamára. |
| --- | --- |

(100)

Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásoknak szüksége lehet állami támogatásra annak érdekében, hogy olyan feltételek mellett folytathassák az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtását, amelyek összeegyeztethetők a hosszú távú életképességükkel. Ezért a 47. pont alkalmazásában a hosszú távú életképesség helyreállítása épülhet arra a feltételezésre, mely szerint bármilyen állami támogatás, mely teljesíti az ÁGÉSZ-keretszabályban (46), az ÁGÉSZ-határozatban (47), az 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (48), az 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (49), a légiközlekedési iránymutatásban (50), vagy a 3577/92/EGK tanácsi rendeletben (51) és a tengeri szállítási iránymutatásban (52) meghatározott összeegyeztethetőségi követelményeket, a továbbiakban is rendelkezésre áll a szerkezetátalakítási időszak előtti vagy alatti bármilyen megbízás időtartamára.

| (101) | Amikor a Hatóság az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtó, nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott támogatásokat vizsgálja ezen iránymutatás alapján, figyelembe veszi a szóban forgó szolgáltatónak nyújtott összes állami támogatást, ideértve a közszolgáltatási kötelezettségekért járó bármilyen kompenzációt. Ugyanakkor, mivel az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók rendes bevételeinek nagy része közszolgáltatási kötelezettségekért járó kompenzációból származhat, az ilyen módon meghatározott teljes támogatási összeg igen nagy lehet a kedvezményezett méretéhez képest, és a kedvezményezett szerkezetátalakításához kapcsolódóan az államra nehezedő teher a ténylegesnél nagyobbnak tűnhet. Ezért a 3.5.2.1. szakaszban előírt saját hozzájárulás megállapításakor a Hatóság figyelmen kívül hagyja a közszolgáltatásért járó bármilyen kompenzációt, mely teljesíti az ÁGÉSZ-keretszabályban, az ÁGÉSZ-határozatban, vagy az 1370/2007/EK rendeletben vagy az 1008/2008/EK rendeletben, a légiközlekedési iránymutatásban vagy a 3577/92/EGK tanácsi rendeletben és a tengeri szállítási iránymutatásban meghatározott összeegyeztethetőségi követelményeket. |
| --- | --- |

(101)

Amikor a Hatóság az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtó, nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott támogatásokat vizsgálja ezen iránymutatás alapján, figyelembe veszi a szóban forgó szolgáltatónak nyújtott összes állami támogatást, ideértve a közszolgáltatási kötelezettségekért járó bármilyen kompenzációt. Ugyanakkor, mivel az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók rendes bevételeinek nagy része közszolgáltatási kötelezettségekért járó kompenzációból származhat, az ilyen módon meghatározott teljes támogatási összeg igen nagy lehet a kedvezményezett méretéhez képest, és a kedvezményezett szerkezetátalakításához kapcsolódóan az államra nehezedő teher a ténylegesnél nagyobbnak tűnhet. Ezért a 3.5.2.1. szakaszban előírt saját hozzájárulás megállapításakor a Hatóság figyelmen kívül hagyja a közszolgáltatásért járó bármilyen kompenzációt, mely teljesíti az ÁGÉSZ-keretszabályban, az ÁGÉSZ-határozatban, vagy az 1370/2007/EK rendeletben vagy az 1008/2008/EK rendeletben, a légiközlekedési iránymutatásban vagy a 3577/92/EGK tanácsi rendeletben és a tengeri szállítási iránymutatásban meghatározott összeegyeztethetőségi követelményeket.

| (102) | Az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásához szükséges eszközöket illetően nem célravezető előírni az ilyen eszközök elidegenítését a 3.6.2. szakaszban meghatározott, versenytorzulást korlátozó intézkedések révén. Ilyen esetekben a Hatóság alternatív intézkedések meghozatalát írhatja elő annak biztosítása érdekében, hogy a verseny ne torzuljon a közös érdekkel ellentétes mértékben. Ilyen intézkedés irányulhat a tisztességes verseny mielőbbi bevezetésére a szóban forgó általános gazdasági érdekű szolgáltatás tekintetében. |
| --- | --- |

(102)

Az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásához szükséges eszközöket illetően nem célravezető előírni az ilyen eszközök elidegenítését a 3.6.2. szakaszban meghatározott, versenytorzulást korlátozó intézkedések révén. Ilyen esetekben a Hatóság alternatív intézkedések meghozatalát írhatja elő annak biztosítása érdekében, hogy a verseny ne torzuljon a közös érdekkel ellentétes mértékben. Ilyen intézkedés irányulhat a tisztességes verseny mielőbbi bevezetésére a szóban forgó általános gazdasági érdekű szolgáltatás tekintetében.

| (103) | Amennyiben egy általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozás nem tud megfelelni ezen iránymutatás feltételeinek, a szóban forgó támogatás a belső piaccal nem összeegyeztethető. Ilyen esetekben a Hatóság engedélyezheti az ilyen támogatás kifizetését, amennyiben az szükséges az általános gazdasági érdekű szolgáltatás folyamatosságának biztosításához, amíg a szolgáltatás működtetésével új szolgáltatót nem bíznak meg. A Hatóság csak abban az esetben engedélyezi a támogatást, ha az érintett szerződő fél objektíven indokolja, hogy a támogatás összege és időtartama szigorúan arra a szintre korlátozódik, ami ahhoz szükséges, hogy a szolgáltatás működtetésével egy új szolgáltatót bízzon meg. |
| --- | --- |

(103)

Amennyiben egy általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozás nem tud megfelelni ezen iránymutatás feltételeinek, a szóban forgó támogatás a belső piaccal nem összeegyeztethető. Ilyen esetekben a Hatóság engedélyezheti az ilyen támogatás kifizetését, amennyiben az szükséges az általános gazdasági érdekű szolgáltatás folyamatosságának biztosításához, amíg a szolgáltatás működtetésével új szolgáltatót nem bíznak meg. A Hatóság csak abban az esetben engedélyezi a támogatást, ha az érintett szerződő fél objektíven indokolja, hogy a támogatás összege és időtartama szigorúan arra a szintre korlátozódik, ami ahhoz szükséges, hogy a szolgáltatás működtetésével egy új szolgáltatót bízzon meg.

6.   Kisebb támogatási összegekre és kisebb méretű kedvezményezettekre irányuló támogatási programok

6.1.   Általános feltételek

| (104) | Amennyiben a szerződő felek az ezen iránymutatás alapján kívánnak támogatást nyújtani kkv-knak vagy állami tulajdonban lévő kisebb vállalkozásoknak, az ilyen támogatást rendes esetben programok keretében kell nyújtani. A programok alkalmazásával korlátozható az erkölcsi kockázathoz kapcsolódó versenytorzulás, mivel a szerződő fél előzetesen meghatározza azokat a feltételeket, amelyek alapján nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak történő támogatásnyújtás mellett dönthet. |
| --- | --- |

(104)

Amennyiben a szerződő felek az ezen iránymutatás alapján kívánnak támogatást nyújtani kkv-knak vagy állami tulajdonban lévő kisebb vállalkozásoknak, az ilyen támogatást rendes esetben programok keretében kell nyújtani. A programok alkalmazásával korlátozható az erkölcsi kockázathoz kapcsolódó versenytorzulás, mivel a szerződő fél előzetesen meghatározza azokat a feltételeket, amelyek alapján nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak történő támogatásnyújtás mellett dönthet.

| (105) | A programoknak meg kell határozniuk a műveletek során egy vállalkozásnak megmentési, szerkezetátalakítási vagy ideiglenes szerkezetátalakítási támogatás nyújtására irányuló művelet részeként odaítélhető maximális támogatási összeget, beleértve a tervmódosítás esetét is. Az egy vállalkozásnak összesen nyújtott maximális támogatási összeg nem haladhatja meg a 10 millió EUR-t, ideértve a más forrásokból vagy más programok keretében szerzett támogatásokat is. |
| --- | --- |

(105)

A programoknak meg kell határozniuk a műveletek során egy vállalkozásnak megmentési, szerkezetátalakítási vagy ideiglenes szerkezetátalakítási támogatás nyújtására irányuló művelet részeként odaítélhető maximális támogatási összeget, beleértve a tervmódosítás esetét is. Az egy vállalkozásnak összesen nyújtott maximális támogatási összeg nem haladhatja meg a 10 millió EUR-t, ideértve a más forrásokból vagy más programok keretében szerzett támogatásokat is.

| (106) | Míg az ilyen programok összeegyeztethetőségének értékelése általában a 3., 4. és 5. fejezetben meghatározott feltételek alapján történik, bizonyos tekintetben helyénvaló egyszerűsített feltételeket biztosítani ahhoz, hogy a szerződő felek ezeket a feltételeket a Hatóság újbóli bevonása nélkül alkalmazhassák, és csökkentsék az információszolgáltatás terén a kkv-kra és az állami tulajdonban lévő kisebb vállalkozásokra nehezedő terhet. Tekintettel a szóban forgó támogatás kis összegére és a kedvezményezettek kis méretére, a Hatóság úgy véli, hogy ilyen esetekben sokkal kisebb a jelentős versenytorzulás valószínűsége. Emiatt a 3., 4. és 5. fejezet rendelkezései értelemszerűen alkalmazandók ezekre a programokra, feltéve, hogy a 6.2., 6.3., 6.4. és 6.5. szakasz nem rendelkezik másképpen. Ez a fejezet az ideiglenes szerkezetátalakítási támogatásokra, valamint a programok időtartamára és értékelésére vonatkozó rendelkezéseket is tartalmaz. |
| --- | --- |

(106)

Míg az ilyen programok összeegyeztethetőségének értékelése általában a 3., 4. és 5. fejezetben meghatározott feltételek alapján történik, bizonyos tekintetben helyénvaló egyszerűsített feltételeket biztosítani ahhoz, hogy a szerződő felek ezeket a feltételeket a Hatóság újbóli bevonása nélkül alkalmazhassák, és csökkentsék az információszolgáltatás terén a kkv-kra és az állami tulajdonban lévő kisebb vállalkozásokra nehezedő terhet. Tekintettel a szóban forgó támogatás kis összegére és a kedvezményezettek kis méretére, a Hatóság úgy véli, hogy ilyen esetekben sokkal kisebb a jelentős versenytorzulás valószínűsége. Emiatt a 3., 4. és 5. fejezet rendelkezései értelemszerűen alkalmazandók ezekre a programokra, feltéve, hogy a 6.2., 6.3., 6.4. és 6.5. szakasz nem rendelkezik másképpen. Ez a fejezet az ideiglenes szerkezetátalakítási támogatásokra, valamint a programok időtartamára és értékelésére vonatkozó rendelkezéseket is tartalmaz.

6.2.   Közös érdekű célkitűzés

| (107) | Míg egyetlen kkv megszűnése (53) valószínűleg nem jár a 44. pont alkalmazása tekintetében szükséges mértékű szociális nehézséggel vagy piaci hiányossággal, a kkv-k tekintetében nagyobb a veszélye az értékek elvesztésének, amikor a hosszú távú életképességük helyreállítását célzó szerkezetátalakításra potenciálisan képes kkv-k likviditási problémák miatt nem tehetik meg a szerkezetátalakítást. Ezért a programok keretében nyújtott támogatások esetében elegendő a szerződő félnek megállapítani, hogy a kedvezményezett megszűnése valószínűleg szociális nehézségekkel vagy piaci hiányossággal jár, nevezetesen:






  a) | az innovatív kkv vagy nagy növekedési potenciállal rendelkező kkv piacról való kilépésének potenciális negatív következményei lennének; |
| --- | --- | --- |

(107)

Míg egyetlen kkv megszűnése (53) valószínűleg nem jár a 44. pont alkalmazása tekintetében szükséges mértékű szociális nehézséggel vagy piaci hiányossággal, a kkv-k tekintetében nagyobb a veszélye az értékek elvesztésének, amikor a hosszú távú életképességük helyreállítását célzó szerkezetátalakításra potenciálisan képes kkv-k likviditási problémák miatt nem tehetik meg a szerkezetátalakítást. Ezért a programok keretében nyújtott támogatások esetében elegendő a szerződő félnek megállapítani, hogy a kedvezményezett megszűnése valószínűleg szociális nehézségekkel vagy piaci hiányossággal jár, nevezetesen:

a)

az innovatív kkv vagy nagy növekedési potenciállal rendelkező kkv piacról való kilépésének potenciális negatív következményei lennének;

| b) | egy helyi vagy regionális vállalkozásokkal, különösen kkv-kal intenzív kapcsolatban álló vállalkozás piacról való kilépésének potenciális negatív következményei lennének; |
| --- | --- |

b)

egy helyi vagy regionális vállalkozásokkal, különösen kkv-kal intenzív kapcsolatban álló vállalkozás piacról való kilépésének potenciális negatív következményei lennének;

| c) | a hitelpiacokkal összefüggésben olyan hiányosságok vagy kedvezőtlen ösztönzők jelentkeznének, melyek egy egyébként életképes vállalkozást a csődbe terelnek; |
| --- | --- |

c)

a hitelpiacokkal összefüggésben olyan hiányosságok vagy kedvezőtlen ösztönzők jelentkeznének, melyek egy egyébként életképes vállalkozást a csődbe terelnek;

| d) | a kedvezményezett által kellően indokolt, hasonlóan nehéz helyzet állna fenn. |
| --- | --- |

d)

a kedvezményezett által kellően indokolt, hasonlóan nehéz helyzet állna fenn.

| (108) | A 50. ponttól eltérően a programok kedvezményezettjeinek nem kell benyújtaniuk piaci felmérést. |
| --- | --- |

(108)

A 50. ponttól eltérően a programok kedvezményezettjeinek nem kell benyújtaniuk piaci felmérést.

6.3.   Megfelelőség

| (109) | Az 55. d) pontban meghatározott követelmény akkor tekinthető teljesítettnek, ha a megmentési támogatást legfeljebb hat hónapig nyújtják, ez alatt az idő alatt elemzést kell készíteni a kedvezményezett helyzetéről. Ezen időszak vége előtt:






  a) | a szerződő félnek vagy jóvá kell hagynia egy szerkezetátalakítási tervet vagy felszámolási tervet, vagy |
| --- | --- | --- |

(109)

Az 55. d) pontban meghatározott követelmény akkor tekinthető teljesítettnek, ha a megmentési támogatást legfeljebb hat hónapig nyújtják, ez alatt az idő alatt elemzést kell készíteni a kedvezményezett helyzetéről. Ezen időszak vége előtt:

a)

a szerződő félnek vagy jóvá kell hagynia egy szerkezetátalakítási tervet vagy felszámolási tervet, vagy

| b) | a kedvezményezettnek egyszerűsített szerkezetátalakítási tervet kell benyújtania a 115. pont szerint, vagy |
| --- | --- |

b)

a kedvezményezettnek egyszerűsített szerkezetátalakítási tervet kell benyújtania a 115. pont szerint, vagy

| c) | a hitelt teljes mértékben vissza kell fizetni vagy a garanciát meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

c)

a hitelt teljes mértékben vissza kell fizetni vagy a garanciát meg kell szüntetni.

| (110) | Az 57. ponttól eltérően a szerződő feleknek nem kell értékelniük, hogy az 56. pont szerint meghatározott ellentételezés megfelelő referenciaérték-e. |
| --- | --- |

(110)

Az 57. ponttól eltérően a szerződő feleknek nem kell értékelniük, hogy az 56. pont szerint meghatározott ellentételezés megfelelő referenciaérték-e.

6.4.   A támogatás arányossága/minimumra korlátozott támogatás

| (111) | A 64. ponttól eltérően a szerződő felek megfelelőnek tekinthetik a saját hozzájárulást, ha annak összege középvállalkozások esetében legalább a szerkezetátalakítási költségek 40 %-a, vagy kisvállalkozások esetében legalább a szerkezetátalakítási költségek 25 %-a. |
| --- | --- |

(111)

A 64. ponttól eltérően a szerződő felek megfelelőnek tekinthetik a saját hozzájárulást, ha annak összege középvállalkozások esetében legalább a szerkezetátalakítási költségek 40 %-a, vagy kisvállalkozások esetében legalább a szerkezetátalakítási költségek 25 %-a.

6.5.   Negatív hatások

| (112) | Annak a szerződő félnek, amely megmentési támogatást, szerkezetátalakítási támogatást vagy ideiglenes szerkezetátalakítási támogatást szándékozik nyújtani, ellenőriznie kell, hogy teljesül-e a 3.6.1. szakaszban meghatározott »először és utoljára« elv. E célból a szerződő félnek meg kell állapítania, hogy az érintett vállalkozás korábban kapott-e már megmentési támogatást, szerkezetátalakítási támogatást vagy ideiglenes szerkezetátalakítási támogatást, ideértve az ezen iránymutatás alkalmazásának dátuma előtt nyújtott, valamint a be nem jelentett támogatásokat is. Ha volt ilyen, és kevesebb mint 10 év telt el a megmentési támogatás vagy az ideiglenes szerkezetátalakítási támogatás nyújtása, illetve a szerkezetátalakítási időszak vége vagy a szerkezetátalakítási terv végrehajtásának leállítása óta (attól függően, hogy melyik a legutóbbi), nem nyújtható további megmentési, szerkezetátalakítási vagy ideiglenes szerkezetátalakítási támogatás, az alábbiak kivételével:






  a) | ha az ideiglenes szerkezetátalakítási támogatást megmentési támogatást követően nyújtják egyetlen szerkezetátalakítási művelet részeként; |
| --- | --- | --- |

(112)

Annak a szerződő félnek, amely megmentési támogatást, szerkezetátalakítási támogatást vagy ideiglenes szerkezetátalakítási támogatást szándékozik nyújtani, ellenőriznie kell, hogy teljesül-e a 3.6.1. szakaszban meghatározott »először és utoljára« elv. E célból a szerződő félnek meg kell állapítania, hogy az érintett vállalkozás korábban kapott-e már megmentési támogatást, szerkezetátalakítási támogatást vagy ideiglenes szerkezetátalakítási támogatást, ideértve az ezen iránymutatás alkalmazásának dátuma előtt nyújtott, valamint a be nem jelentett támogatásokat is. Ha volt ilyen, és kevesebb mint 10 év telt el a megmentési támogatás vagy az ideiglenes szerkezetátalakítási támogatás nyújtása, illetve a szerkezetátalakítási időszak vége vagy a szerkezetátalakítási terv végrehajtásának leállítása óta (attól függően, hogy melyik a legutóbbi), nem nyújtható további megmentési, szerkezetátalakítási vagy ideiglenes szerkezetátalakítási támogatás, az alábbiak kivételével:

a)

ha az ideiglenes szerkezetátalakítási támogatást megmentési támogatást követően nyújtják egyetlen szerkezetátalakítási művelet részeként;

| b) | ha a szerkezetátalakítási támogatást megmentési támogatás vagy az ideiglenes szerkezetátalakítási támogatás nyújtását követően nyújtják egyetlen szerkezetátalakítási művelet részeként; |
| --- | --- |

b)

ha a szerkezetátalakítási támogatást megmentési támogatás vagy az ideiglenes szerkezetátalakítási támogatás nyújtását követően nyújtják egyetlen szerkezetátalakítási művelet részeként;

| c) | ha a megmentési vagy az ideiglenes szerkezetátalakítási támogatást ezen iránymutatással összhangban nyújtották, és ezt a támogatást nem követi szerkezetátalakítási támogatás, ha:






  i. | ésszerűen feltételezhető, hogy a kedvezményezett hosszú távon életképes lenne az ezen iránymutatásnak megfelelően nyújtott támogatás esetében; és |
| --- | --- | --- |

c)

ha a megmentési vagy az ideiglenes szerkezetátalakítási támogatást ezen iránymutatással összhangban nyújtották, és ezt a támogatást nem követi szerkezetátalakítási támogatás, ha:

i.

ésszerűen feltételezhető, hogy a kedvezményezett hosszú távon életképes lenne az ezen iránymutatásnak megfelelően nyújtott támogatás esetében; és

| ii. | legalább öt év után, előre nem látható és a kedvezményezett felelőssége alá nem tartozó körülmények miatt újabb megmentési, szerkezetátalakítási vagy ideiglenes szerkezetátalakítási támogatás válik szükségessé; |
| --- | --- |

ii.

legalább öt év után, előre nem látható és a kedvezményezett felelőssége alá nem tartozó körülmények miatt újabb megmentési, szerkezetátalakítási vagy ideiglenes szerkezetátalakítási támogatás válik szükségessé;

| d) | kivételes és előre nem látható körülmények esetén, amelyekért a kedvezményezett nem felelős. |
| --- | --- |

d)

kivételes és előre nem látható körülmények esetén, amelyekért a kedvezményezett nem felelős.

| (113) | A versenytorzulást korlátozó intézkedések várhatóan aránytalan hatást gyakorolnak a kisvállalkozásokra, különösen a tekintetben, hogy az ilyen intézkedések végrehajtása teherrel jár. A 76. ponttól eltérően ezért a szerződő feleknek nem kell ilyen intézkedéseket megkövetelniük a kisvállalkozásoktól, kivéve, ha ezt az adott ágazatban az állami támogatási szabályok előírják. A kisvállalkozások rendes esetben nem növelhetik kapacitásukat a szerkezetátalakítási időszak alatt. |
| --- | --- |

(113)

A versenytorzulást korlátozó intézkedések várhatóan aránytalan hatást gyakorolnak a kisvállalkozásokra, különösen a tekintetben, hogy az ilyen intézkedések végrehajtása teherrel jár. A 76. ponttól eltérően ezért a szerződő feleknek nem kell ilyen intézkedéseket megkövetelniük a kisvállalkozásoktól, kivéve, ha ezt az adott ágazatban az állami támogatási szabályok előírják. A kisvállalkozások rendes esetben nem növelhetik kapacitásukat a szerkezetátalakítási időszak alatt.

6.6.   Ideiglenes szerkezetátalakítási támogatás

| (114) | Bizonyos esetekben lehet, hogy egy vállalkozás szerkezetátalakítási támogatás nélkül le tudja zárni a szerkezetátalakítást, feltéve, hogy hozzá tud jutni a megmentési támogatás feltételei alapján nyújtott támogatáshoz képest hosszabb időtartamú likviditási támogatáshoz. A szerződő felek olyan programokat is bevezethetnek, amelyek lehetővé teszik likviditási támogatás (ideiglenes szerkezetátalakítási támogatás) nyújtását egy hat hónapnál hosszabb időszakra, a következő feltételek mellett: |
| --- | --- |

(114)

Bizonyos esetekben lehet, hogy egy vállalkozás szerkezetátalakítási támogatás nélkül le tudja zárni a szerkezetátalakítást, feltéve, hogy hozzá tud jutni a megmentési támogatás feltételei alapján nyújtott támogatáshoz képest hosszabb időtartamú likviditási támogatáshoz. A szerződő felek olyan programokat is bevezethetnek, amelyek lehetővé teszik likviditási támogatás (ideiglenes szerkezetátalakítási támogatás) nyújtását egy hat hónapnál hosszabb időszakra, a következő feltételek mellett:

| (115) | Az ideiglenes szerkezetátalakítási támogatásnak a következő feltételeket kell teljesítenie:






  a) | A támogatásnak hitelgarancia vagy hitel formájában nyújtott támogatásból kell állnia. |
| --- | --- | --- |

(115)

Az ideiglenes szerkezetátalakítási támogatásnak a következő feltételeket kell teljesítenie:

a)

A támogatásnak hitelgarancia vagy hitel formájában nyújtott támogatásból kell állnia.

| b) | A hitel pénzügyi költségének, illetve hitelgaranciák esetében a garantált hitel összes – a hitelkamatot és a garanciadíjat tartalmazó – pénzügyi költségének meg kell felelnie az 116. pontnak. |
| --- | --- |

b)

A hitel pénzügyi költségének, illetve hitelgaranciák esetében a garantált hitel összes – a hitelkamatot és a garanciadíjat tartalmazó – pénzügyi költségének meg kell felelnie az 116. pontnak.

| c) | Az ideiglenes szerkezetátalakítási támogatásnak meg kell felelnie az ezen iránymutatás 3. fejezetében meghatározott rendelkezéseknek, az ezen fejezet módosításainak megfelelően. |
| --- | --- |

c)

Az ideiglenes szerkezetátalakítási támogatásnak meg kell felelnie az ezen iránymutatás 3. fejezetében meghatározott rendelkezéseknek, az ezen fejezet módosításainak megfelelően.

| d) | Ideiglenes szerkezetátalakítási támogatás legfeljebb 18 hónapra nyújtható. Ebbe nem tartozik bele a megmentési támogatás ezt közvetlenül megelőző időszaka. Ezen időszak vége előtt:






  i. | a szerződő félnek jóvá kell hagynia a fenti 55. d) pont ii. alpontjában meghatározott szerkezetátalakítási tervet, vagy felszámolási tervet; vagy |
| --- | --- | --- |

d)

Ideiglenes szerkezetátalakítási támogatás legfeljebb 18 hónapra nyújtható. Ebbe nem tartozik bele a megmentési támogatás ezt közvetlenül megelőző időszaka. Ezen időszak vége előtt:

i.

a szerződő félnek jóvá kell hagynia a fenti 55. d) pont ii. alpontjában meghatározott szerkezetátalakítási tervet, vagy felszámolási tervet; vagy

| ii. | a hitelt teljes mértékben vissza kell fizetni vagy a garanciát meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

ii.

a hitelt teljes mértékben vissza kell fizetni vagy a garanciát meg kell szüntetni.

| e) | Az első részletnek a kedvezményezett részére történő folyósításától számított legfeljebb hat hónapon belül – melybe nem tartozik bele a megmentési támogatás ezt közvetlenül megelőző időszaka – a szerződő félnek jóvá kell hagynia az egyszerűsített szerkezetátalakítási tervet. A tervnek nem kell tartalmaznia a 47–52. pontban meghatározott összes elemet, de legalább meg kell határoznia azokat az intézkedéseket, amelyeket a kedvezményezettnek hosszú távú életképességének állami támogatás nélküli helyreállítása céljából meg kell hoznia. |
| --- | --- |

e)

Az első részletnek a kedvezményezett részére történő folyósításától számított legfeljebb hat hónapon belül – melybe nem tartozik bele a megmentési támogatás ezt közvetlenül megelőző időszaka – a szerződő félnek jóvá kell hagynia az egyszerűsített szerkezetátalakítási tervet. A tervnek nem kell tartalmaznia a 47–52. pontban meghatározott összes elemet, de legalább meg kell határoznia azokat az intézkedéseket, amelyeket a kedvezményezettnek hosszú távú életképességének állami támogatás nélküli helyreállítása céljából meg kell hoznia.

| (116) | Az ideiglenes szerkezetátalakítási támogatás ellentételezését a referencia-kamatlábról szóló bizottsági iránymutatásban meghatározott referencia-kamatlábnál nem kisebb kamatlábon kell megállapítani a normális fedezeti szinteket kínáló, gyenge vállalkozások számára (jelenleg: 1 éves IBOR kamatlábak plusz 400 bázispont) (54). A állami támogatásból való kilépés ösztönzése végett a ráta növekedése nem haladhatja meg az 50 bázispontot az első részlet kedvezményezettnek történő kifizetésétől számított 12 hónap lejárta után (ebbe nem tartozik bele a megmentési támogatás ezt közvetlenül megelőző időszaka). |
| --- | --- |

(116)

Az ideiglenes szerkezetátalakítási támogatás ellentételezését a referencia-kamatlábról szóló bizottsági iránymutatásban meghatározott referencia-kamatlábnál nem kisebb kamatlábon kell megállapítani a normális fedezeti szinteket kínáló, gyenge vállalkozások számára (jelenleg: 1 éves IBOR kamatlábak plusz 400 bázispont) (54). A állami támogatásból való kilépés ösztönzése végett a ráta növekedése nem haladhatja meg az 50 bázispontot az első részlet kedvezményezettnek történő kifizetésétől számított 12 hónap lejárta után (ebbe nem tartozik bele a megmentési támogatás ezt közvetlenül megelőző időszaka).

| (117) | Az ideiglenes szerkezetátalakítási támogatást arra az összegre kell korlátozni, amellyel biztosítható, hogy a kedvezményezett 18 hónapig fenntarthassa üzleti tevékenységét. Ennek az összegnek a megállapításakor tekintetbe kell venni az I. mellékletben található képlettel kiszámított összeget. Bármilyen támogatás, amely meghaladja a képlettel kiszámított összeget, csak akkor engedélyezhető, ha a támogatást kellően indokolják a kedvezményezett következő hat hónapra szóló likviditási igényeit ismertető likviditási tervvel. |
| --- | --- |

(117)

Az ideiglenes szerkezetátalakítási támogatást arra az összegre kell korlátozni, amellyel biztosítható, hogy a kedvezményezett 18 hónapig fenntarthassa üzleti tevékenységét. Ennek az összegnek a megállapításakor tekintetbe kell venni az I. mellékletben található képlettel kiszámított összeget. Bármilyen támogatás, amely meghaladja a képlettel kiszámított összeget, csak akkor engedélyezhető, ha a támogatást kellően indokolják a kedvezményezett következő hat hónapra szóló likviditási igényeit ismertető likviditási tervvel.

6.7.   Időtartam és értékelés

| (118) | A Hatóság felkérheti a szerződő feleket, hogy korlátozzák bizonyos programok időtartamát (rendes esetben legfeljebb négy évre), és hogy végezzék el ezeknek a programoknak az értékelését. |
| --- | --- |

(118)

A Hatóság felkérheti a szerződő feleket, hogy korlátozzák bizonyos programok időtartamát (rendes esetben legfeljebb négy évre), és hogy végezzék el ezeknek a programoknak az értékelését.

| (119) | Azokat a programokat kell értékelni, amelyek esetében különösen nagy a potenciális versenytorzulás kockázata. Az ilyen programoknál fennáll a verseny jelentős korlátozásának kockázata, ha a végrehajtásukat nem vizsgálják felül kellő időben. |
| --- | --- |

(119)

Azokat a programokat kell értékelni, amelyek esetében különösen nagy a potenciális versenytorzulás kockázata. Az ilyen programoknál fennáll a verseny jelentős korlátozásának kockázata, ha a végrehajtásukat nem vizsgálják felül kellő időben.

| (120) | Tekintve a célkitűzéseket, továbbá annak érdekében, hogy a szerződő felekre ne nehezedjen aránytalanul nagy teher a kisebb támogatási projektek tekintetében, ez kizárólag a nagy támogatási költségvetéssel rendelkező vagy új jellemzőket tartalmazó támogatási programok esetében, illetve várható jelentős piaci, technológiai vagy szabályozási változás esetén írható elő. Az értékelést az állami támogatást nyújtó hatóságtól független szakértőnek kell elvégeznie közös módszertan (55) alapján, az értékelést pedig nyilvánosságra kell hozni. Ahhoz, hogy a Hatóság megvizsgálhassa a támogatási program meghosszabbításának lehetőségét, az értékelést kellő időben – és a program lejártakor minden esetben – be kell nyújtani a Hatóság számára. Az értékelés pontos hatókörét és az értékelés elvégzésének módját a támogatási intézkedést jóváhagyó határozat állapítja meg. Az összes hasonló célra irányuló, későbbi támogatási intézkedés során figyelembe kell venni az említett értékelés eredményeit. |
| --- | --- |

(120)

Tekintve a célkitűzéseket, továbbá annak érdekében, hogy a szerződő felekre ne nehezedjen aránytalanul nagy teher a kisebb támogatási projektek tekintetében, ez kizárólag a nagy támogatási költségvetéssel rendelkező vagy új jellemzőket tartalmazó támogatási programok esetében, illetve várható jelentős piaci, technológiai vagy szabályozási változás esetén írható elő. Az értékelést az állami támogatást nyújtó hatóságtól független szakértőnek kell elvégeznie közös módszertan (55) alapján, az értékelést pedig nyilvánosságra kell hozni. Ahhoz, hogy a Hatóság megvizsgálhassa a támogatási program meghosszabbításának lehetőségét, az értékelést kellő időben – és a program lejártakor minden esetben – be kell nyújtani a Hatóság számára. Az értékelés pontos hatókörét és az értékelés elvégzésének módját a támogatási intézkedést jóváhagyó határozat állapítja meg. Az összes hasonló célra irányuló, későbbi támogatási intézkedés során figyelembe kell venni az említett értékelés eredményeit.

7.   Eljárások

7.1.   A megmentési támogatásra vonatkozó gyorsított eljárás

| (121) | A Hatóság lehetőség szerint mindent megtesz annak érdekében, hogy egy hónapon belül döntést hozzon a 3. fejezetben meghatározott összes feltételnek és a következő kumulatív követelményeknek megfelelő megmentési támogatásokról:






  a) | a megmentési támogatás az I. mellékletben meghatározott képlet alkalmazásával kiszámított összegre korlátozódik, és nem haladja meg a 10 millió EUR-t; |
| --- | --- | --- |

(121)

A Hatóság lehetőség szerint mindent megtesz annak érdekében, hogy egy hónapon belül döntést hozzon a 3. fejezetben meghatározott összes feltételnek és a következő kumulatív követelményeknek megfelelő megmentési támogatásokról:

a)

a megmentési támogatás az I. mellékletben meghatározott képlet alkalmazásával kiszámított összegre korlátozódik, és nem haladja meg a 10 millió EUR-t;

| b) | a támogatás nyújtására nem a 72 b) vagy c) pontban említett helyzetekben kerül sor. |
| --- | --- |

b)

a támogatás nyújtására nem a 72 b) vagy c) pontban említett helyzetekben kerül sor.

7.2.   A szerkezetátalakítási tervekhez kapcsolódó eljárások

7.2.1.   A szerkezetátalakítási terv végrehajtása

| (122) | A kedvezményezett köteles teljes mértékben végrehajtani a szerkezetátalakítási tervet, és eleget tenni a Hatóság támogatást engedélyező határozatában megállapított minden egyéb kötelezettségnek. A 3. jegyzőkönyv II. részének 23. cikke és az EFTA Bíróságához – a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban – benyújtott kereset lehetőségének sérelme nélkül a Hatóság a terv megvalósításának vagy az egyéb kötelezettségek teljesítésének elmulasztását a támogatással való visszaélésnek tekinti. |
| --- | --- |

(122)

A kedvezményezett köteles teljes mértékben végrehajtani a szerkezetátalakítási tervet, és eleget tenni a Hatóság támogatást engedélyező határozatában megállapított minden egyéb kötelezettségnek. A 3. jegyzőkönyv II. részének 23. cikke és az EFTA Bíróságához – a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban – benyújtott kereset lehetőségének sérelme nélkül a Hatóság a terv megvalósításának vagy az egyéb kötelezettségek teljesítésének elmulasztását a támogatással való visszaélésnek tekinti.

| (123) | Amennyiben a szerkezetátalakítási intézkedések több évig elhúzódnak, és jelentős összegű támogatást foglalnak magukban, a Hatóság előírhatja a szerkezetátalakítási támogatás kifizetésének részletekre bontását, és az egyes részletek kifizetését a következő feltételekhez kötheti:






  a) | minden egyes kifizetés előtt igazolás a szerkezetátalakítási terv egyes szakaszainak kielégítő, a tervezett ütemezés szerinti megvalósításáról; vagy |
| --- | --- | --- |

(123)

Amennyiben a szerkezetátalakítási intézkedések több évig elhúzódnak, és jelentős összegű támogatást foglalnak magukban, a Hatóság előírhatja a szerkezetátalakítási támogatás kifizetésének részletekre bontását, és az egyes részletek kifizetését a következő feltételekhez kötheti:

a)

minden egyes kifizetés előtt igazolás a szerkezetátalakítási terv egyes szakaszainak kielégítő, a tervezett ütemezés szerinti megvalósításáról; vagy

| b) | minden egyes kifizetés előtt a Hatóság jóváhagyását kell kérni, miután bebizonyosodott, hogy a terv végrehajtása megfelelően folyik. |
| --- | --- |

b)

minden egyes kifizetés előtt a Hatóság jóváhagyását kell kérni, miután bebizonyosodott, hogy a terv végrehajtása megfelelően folyik.

7.2.2.   A szerkezetátalakítási terv módosítása

| (124) | Amennyiben a szerkezetátalakítási tervet jóváhagyták, az érintett szerződő fél a szerkezetátalakítási időszak alatt kérheti a Hatóság hozzájárulását a szerkezetátalakítási terv és a támogatás összegének módosításához. A Hatóság abban az esetben hagyhatja jóvá ezeket a módosításokat, ha azok teljesítik a következő feltételeket:






  a) | a módosított tervnek továbbra is biztosítania kell, hogy a vállalkozás életképessége ésszerű időkereten belül helyreáll; |
| --- | --- | --- |

(124)

Amennyiben a szerkezetátalakítási tervet jóváhagyták, az érintett szerződő fél a szerkezetátalakítási időszak alatt kérheti a Hatóság hozzájárulását a szerkezetátalakítási terv és a támogatás összegének módosításához. A Hatóság abban az esetben hagyhatja jóvá ezeket a módosításokat, ha azok teljesítik a következő feltételeket:

a)

a módosított tervnek továbbra is biztosítania kell, hogy a vállalkozás életképessége ésszerű időkereten belül helyreáll;

| b) | amennyiben nőnek a szerkezetátalakítás költségei, úgy a saját hozzájárulásnak is ennek megfelelően növekednie kell; |
| --- | --- |

b)

amennyiben nőnek a szerkezetátalakítás költségei, úgy a saját hozzájárulásnak is ennek megfelelően növekednie kell;

| c) | ha növelik a támogatás összegét, a versenytorzulást korlátozó intézkedéseknek átfogóbbnak kell lenniük az eredetileg előírtakhoz képest; |
| --- | --- |

c)

ha növelik a támogatás összegét, a versenytorzulást korlátozó intézkedéseknek átfogóbbnak kell lenniük az eredetileg előírtakhoz képest;

| d) | amennyiben a javasolt, versenytorzulást korlátozó intézkedések az eredetileg előírtaknál korlátozottabbak, a támogatási összeget ennek megfelelően csökkenteni kell; |
| --- | --- |

d)

amennyiben a javasolt, versenytorzulást korlátozó intézkedések az eredetileg előírtaknál korlátozottabbak, a támogatási összeget ennek megfelelően csökkenteni kell;

| e) | a versenytorzulást korlátozó intézkedések végrehajtására meghatározott új ütemterv csak a kedvezményezett vagy a szerződő fél befolyásán kívül eső okból késhet az eredetileg elfogadott ütemtervhez képest: ha nem ez az eset áll fenn, a támogatási összeget ennek megfelelően csökkenteni kell. |
| --- | --- |

e)

a versenytorzulást korlátozó intézkedések végrehajtására meghatározott új ütemterv csak a kedvezményezett vagy a szerződő fél befolyásán kívül eső okból késhet az eredetileg elfogadott ütemtervhez képest: ha nem ez az eset áll fenn, a támogatási összeget ennek megfelelően csökkenteni kell.

| (125) | Amennyiben a Hatóság által megszabott feltételek enyhülnek, illetve a szerződő fél által vállalt kötelezettségek mérséklődnek, a támogatás összegét ennek megfelelően csökkenteni kell, vagy más feltételek szabhatók. |
| --- | --- |

(125)

Amennyiben a Hatóság által megszabott feltételek enyhülnek, illetve a szerződő fél által vállalt kötelezettségek mérséklődnek, a támogatás összegét ennek megfelelően csökkenteni kell, vagy más feltételek szabhatók.

| (126) | Amennyiben az érintett szerződő fél a Hatóság kellő tájékoztatása nélkül változtatásokat eszközöl a jóváhagyott szerkezetátalakítási tervben, vagy a kedvezményezett eltér a jóváhagyott szerkezetátalakítási tervtől, a Hatóság eljárást kezdeményez a 3. jegyzőkönyv II. része 4. cikkének (4) bekezdése értelmében, amint arról a 3. jegyzőkönyv II. része 16. cikke (a támogatással való visszaélés) rendelkezik, a 3. jegyzőkönyv II. része 23. cikkének sérelme nélkül, és nem érintve a kereset Bírósághoz történő benyújtásának lehetőségét, a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (2) bekezdése szerint. |
| --- | --- |

(126)

Amennyiben az érintett szerződő fél a Hatóság kellő tájékoztatása nélkül változtatásokat eszközöl a jóváhagyott szerkezetátalakítási tervben, vagy a kedvezményezett eltér a jóváhagyott szerkezetátalakítási tervtől, a Hatóság eljárást kezdeményez a 3. jegyzőkönyv II. része 4. cikkének (4) bekezdése értelmében, amint arról a 3. jegyzőkönyv II. része 16. cikke (a támogatással való visszaélés) rendelkezik, a 3. jegyzőkönyv II. része 23. cikkének sérelme nélkül, és nem érintve a kereset Bírósághoz történő benyújtásának lehetőségét, a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (2) bekezdése szerint.

7.2.3.   A kedvezményezettnek a szerkezetátalakítási időszak alatt nyújtott bármilyen támogatás bejelentése a Hatóságnak

| (127) | Amennyiben a szerkezetátalakítási támogatást ezen iránymutatás fényében vizsgálják, a szerkezetátalakítási időszak alatt nyújtott bármilyen más támogatások – még a már engedélyezett program keretében nyújtottak is – befolyásolhatják a Hatóságnak a versenytorzulást korlátozó intézkedések szükséges mértékére vonatkozó értékelését. |
| --- | --- |

(127)

Amennyiben a szerkezetátalakítási támogatást ezen iránymutatás fényében vizsgálják, a szerkezetátalakítási időszak alatt nyújtott bármilyen más támogatások – még a már engedélyezett program keretében nyújtottak is – befolyásolhatják a Hatóságnak a versenytorzulást korlátozó intézkedések szükséges mértékére vonatkozó értékelését.

| (128) | Ezért a szerkezetátalakítási támogatás bejelentéseiben fel kell tüntetni minden olyan egyéb támogatást, amelyet a szerkezetátalakítási időszak alatt a kedvezményezettnek nyújtani terveznek, kivéve, ha arra a de minimis szabály vagy mentességi rendeletek irányadóak. A Hatóság a szerkezetátalakítási támogatás elbírálásakor figyelembe veszi az ilyen támogatásokat. |
| --- | --- |

(128)

Ezért a szerkezetátalakítási támogatás bejelentéseiben fel kell tüntetni minden olyan egyéb támogatást, amelyet a szerkezetátalakítási időszak alatt a kedvezményezettnek nyújtani terveznek, kivéve, ha arra a de minimis szabály vagy mentességi rendeletek irányadóak. A Hatóság a szerkezetátalakítási támogatás elbírálásakor figyelembe veszi az ilyen támogatásokat.

| (129) | A szerkezetátalakítási időszak alatt ténylegesen nyújtott bármely támogatást, beleértve a jóváhagyott programnak megfelelően nyújtott támogatást is, egyedileg be kell jelenteni a Hatóságnak, amennyiben arról a Hatóságot nem tájékoztatták, amikor meghozta határozatát a szerkezetátalakítási támogatásról. |
| --- | --- |

(129)

A szerkezetátalakítási időszak alatt ténylegesen nyújtott bármely támogatást, beleértve a jóváhagyott programnak megfelelően nyújtott támogatást is, egyedileg be kell jelenteni a Hatóságnak, amennyiben arról a Hatóságot nem tájékoztatták, amikor meghozta határozatát a szerkezetátalakítási támogatásról.

| (130) | A Hatóság biztosítja, hogy az engedélyezett rendszerek keretében nyújtott támogatás nem alkalmas az ezen iránymutatásokban megfogalmazott követelmények kijátszására. |
| --- | --- |

(130)

A Hatóság biztosítja, hogy az engedélyezett rendszerek keretében nyújtott támogatás nem alkalmas az ezen iránymutatásokban megfogalmazott követelmények kijátszására.

8.   Jelentéstétel és ellenőrzés

| (131) | A 3. jegyzőkönyvnek megfelelően a szerződő feleknek éves jelentéseket kell benyújtaniuk a Hatósághoz. Ezeket az éves jelentéseket a Hatóság a honlapján közzéteszi. |
| --- | --- |

(131)

A 3. jegyzőkönyvnek megfelelően a szerződő feleknek éves jelentéseket kell benyújtaniuk a Hatósághoz. Ezeket az éves jelentéseket a Hatóság a honlapján közzéteszi.

| (132) | Amikor a Hatóság ezen iránymutatás alapján határozatot hoz, további jelentéstételi kötelezettségeket írhat elő a nyújtott támogatásra vonatkozóan. Ennek célja annak ellenőrzése, hogy betartották-e a támogatási intézkedést jóváhagyó határozatot. A Hatóság bizonyos esetekben kérheti egy ellenőrző megbízott, egy elidegenítésért felelős vagyonkezelő, vagy mindkettő kinevezését a támogatás jóváhagyásához kapcsolódó bármilyen feltételnek vagy kötelezettségnek való megfelelés biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(132)

Amikor a Hatóság ezen iránymutatás alapján határozatot hoz, további jelentéstételi kötelezettségeket írhat elő a nyújtott támogatásra vonatkozóan. Ennek célja annak ellenőrzése, hogy betartották-e a támogatási intézkedést jóváhagyó határozatot. A Hatóság bizonyos esetekben kérheti egy ellenőrző megbízott, egy elidegenítésért felelős vagyonkezelő, vagy mindkettő kinevezését a támogatás jóváhagyásához kapcsolódó bármilyen feltételnek vagy kötelezettségnek való megfelelés biztosítása érdekében.

9.   A 3. jegyzőkönyv i. része 1. cikkének (1) bekezdése szerinti megfelelő intézkedések

| (133) | Az EGT-megállapodás 62. cikke (1) bekezdése és a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (1) bekezdése szerint a Hatóság javasolja, hogy a szerződő felek, amennyiben szükséges, módosítsák a létező támogatási programjaikat, és azokat legkésőbb 2015. február 1-jéig hozzák összhangba ezzel az iránymutatással. A Hatóság a jövőben mindegyik rendszer engedélyezését az említett rendelkezések betartásához köti. |
| --- | --- |

(133)

Az EGT-megállapodás 62. cikke (1) bekezdése és a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (1) bekezdése szerint a Hatóság javasolja, hogy a szerződő felek, amennyiben szükséges, módosítsák a létező támogatási programjaikat, és azokat legkésőbb 2015. február 1-jéig hozzák összhangba ezzel az iránymutatással. A Hatóság a jövőben mindegyik rendszer engedélyezését az említett rendelkezések betartásához köti.

| (134) | A Hatóság felkéri a szerződő feleket, hogy a 133. pontban javasolt megfelelő intézkedésekhez az ezen iránymutatás Hatóság honlapján való közzététele napjától számított két hónapon belül adják kifejezett, feltétel nélküli beleegyezésüket. Bármely szerződő fél válaszának hiányában a Hatóság úgy tekinti, hogy a szóban forgó szerződő fél nem fogadja el a javasolt intézkedéseket. |
| --- | --- |

(134)

A Hatóság felkéri a szerződő feleket, hogy a 133. pontban javasolt megfelelő intézkedésekhez az ezen iránymutatás Hatóság honlapján való közzététele napjától számított két hónapon belül adják kifejezett, feltétel nélküli beleegyezésüket. Bármely szerződő fél válaszának hiányában a Hatóság úgy tekinti, hogy a szóban forgó szerződő fél nem fogadja el a javasolt intézkedéseket.

10.   Az iránymutatás alkalmazásának kezdete és időtartama

| (135) | A Hatóság ezt az iránymutatást annak elfogadásától 2020. december 31-ig fogja alkalmazni. |
| --- | --- |

(135)

A Hatóság ezt az iránymutatást annak elfogadásától 2020. december 31-ig fogja alkalmazni.

| (136) | A Hatóság által az elfogadás dátuma előtt bejegyzett értesítéseket az értesítés időpontjában érvényes feltételek alapján vizsgálják. |
| --- | --- |

(136)

A Hatóság által az elfogadás dátuma előtt bejegyzett értesítéseket az értesítés időpontjában érvényes feltételek alapján vizsgálják.

| (137) | Minden olyan megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatás EGT-megállapodás érvényesülésével való összeegyeztethetőségét, amelyet a Hatóság engedélye nélkül és ezáltal a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikke (3) bekezdésének megsértésével nyújtottak, a Hatóság ezen iránymutatás alapján vizsgálja meg, amennyiben a támogatás egy részét, illetve egészét az iránymutatásnak a Hatóság honlapján való közzététele után nyújtották. |
| --- | --- |

(137)

Minden olyan megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatás EGT-megállapodás érvényesülésével való összeegyeztethetőségét, amelyet a Hatóság engedélye nélkül és ezáltal a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikke (3) bekezdésének megsértésével nyújtottak, a Hatóság ezen iránymutatás alapján vizsgálja meg, amennyiben a támogatás egy részét, illetve egészét az iránymutatásnak a Hatóság honlapján való közzététele után nyújtották.

| (138) | A Hatóság minden egyéb esetben a támogatás nyújtásának időpontjában alkalmazandó iránymutatás alapján folytatja le a vizsgálatot. |
| --- | --- |

(138)

A Hatóság minden egyéb esetben a támogatás nyújtásának időpontjában alkalmazandó iránymutatás alapján folytatja le a vizsgálatot.

| (139) | A 136., a 137. és a 138. pont rendelkezéseinek sérelme nélkül a Hatóság az elfogadás napjától az 5. fejezet rendelkezéseit alkalmazza a nehéz helyzetben lévő, általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásoknak nyújtott támogatások vizsgálatakor, függetlenül attól, hogy a támogatást mikor jelentették be vagy mikor nyújtották. |
| --- | --- |

(139)

A 136., a 137. és a 138. pont rendelkezéseinek sérelme nélkül a Hatóság az elfogadás napjától az 5. fejezet rendelkezéseit alkalmazza a nehéz helyzetben lévő, általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásoknak nyújtott támogatások vizsgálatakor, függetlenül attól, hogy a támogatást mikor jelentették be vagy mikor nyújtották.

| (140) | Abban az esetben, amikor a Hatóság az ÁGÉSZ-keretszabály 9. bekezdése alapján ezen iránymutatás szerint olyan támogatást vizsgál, melyet 2012. január 31. előtt nyújtottak nehéz helyzetben lévő ÁGÉSZ-szolgáltatónak, az ilyen támogatást az EGT-megállapodás érvényesülésével összeegyeztethetőnek tekinti, ha a támogatás megfelel az ÁGÉSZ-keretszabály rendelkezéseinek, a 9., 14., 19., 20., 24., 39. és 60. bekezdés kivételével. |
| --- | --- |

(140)

Abban az esetben, amikor a Hatóság az ÁGÉSZ-keretszabály 9. bekezdése alapján ezen iránymutatás szerint olyan támogatást vizsgál, melyet 2012. január 31. előtt nyújtottak nehéz helyzetben lévő ÁGÉSZ-szolgáltatónak, az ilyen támogatást az EGT-megállapodás érvényesülésével összeegyeztethetőnek tekinti, ha a támogatás megfelel az ÁGÉSZ-keretszabály rendelkezéseinek, a 9., 14., 19., 20., 24., 39. és 60. bekezdés kivételével.

I. MELLÉKLET

KÉPLET
   (56)
  A MEGMENTÉSI TÁMOGATÁS VAGY AZ IDEIGLENES SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TÁMOGATÁS HAT HÓNAPOS IDŐSZAKRA SZÓLÓ MAXIMÁLIS ÖSSZEGÉNEK KISZÁMÍTÁSÁHOZ

Formula

E képlet alapját a kedvezményezettnek a támogatás nyújtása/vagy annak bejelentése előtti évben (t-vel jelölve) elért üzemi eredménye (a kamatfizetés és adózás előtti eredmény (angol röv. EBIT) képezi. Ehhez az összeghez vissza kell írni az értékcsökkenést. Ezután a teljes összegből le kell vonni a működő tőke változását. A működő tőke változását úgy kell kiszámítani, mint a forgóeszközök és a rövid lejáratú kötelezettségek (57) közötti különbség változását a legutóbbi lezárt könyvelési időszakokban. Ehhez hasonlóan, ha az üzemi eredmény szintjén tartalékok vannak, akkor azokat világosan meg kell jelölni, és az eredmény ilyen tartalékokat nem tartalmazhat.

A képlet célja a kedvezményezett negatív működési cash-flow-jának felbecsülése a támogatási kérelem benyújtását megelőző évben (vagy be nem jelentett támogatás esetében a támogatás odaítélését megelőző évben). Ezen összeg felének elégnek kell lenni arra, hogy a kedvezményezett egy hat hónapos időszakra fenntarthassa üzleti tevékenységét. Ezért a 60. pont alkalmazásában a képlettel kiszámított összeget el kell osztani kettővel. A 117. pont alkalmazásában a képlettel kiszámított összeget 1,5-del meg kell szorozni.

Ez a képlet csak akkor alkalmazható, ha az eredmény negatív összeg. Amennyiben a képlet eredménye pozitív, részletesen indokolni kell, hogy a kedvezményezett miért minősül a 20. pont szerinti, nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak.

Példa:

| Kamatfizetés és adózás előtti eredmény (millió EUR) | 12 |
| --- | --- |
| Értékcsökkenés (millió EUR) | 2 |
| Mérleg (millió EUR) | December 31., t | December 31., t – 1 |
| Forgóeszközök |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek | 10 | 5 |
| Követelések | 30 | 20 |
| Készletek | 50 | 45 |
| Előfinanszírozott kiadások | 20 | 10 |
| Egyéb forgóeszközök | 20 | 20 |
| Forgóeszközök összesen | 130 | 100 |
| Rövid lejáratú kötelezettségek |
| Kötelezettségek | 20 | 25 |
| Passzív időbeli elhatárolások | 15 | 10 |
| Halasztott bevételek | 5 | 5 |
| Rövid lejáratú kötelezettségek összesen | 40 | 40 |
| Működő tőke | 90 | 60 |
| Működő tőke változása | 30 |

Kamatfizetés és adózás előtti eredmény (millió EUR)

12

Értékcsökkenés (millió EUR)

2

Mérleg (millió EUR)

December 31., t

December 31., t – 1

Forgóeszközök

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

10

5

Követelések

30

20

Készletek

50

45

Előfinanszírozott kiadások

20

10

Egyéb forgóeszközök

20

20

Forgóeszközök összesen

130

100

Rövid lejáratú kötelezettségek

Kötelezettségek

20

25

Passzív időbeli elhatárolások

15

10

Halasztott bevételek

5

5

Rövid lejáratú kötelezettségek összesen

40

40

Működő tőke

90

60

Működő tőke változása

30

[– 12 + 2 – 30]/2 = – 20 millió EUR.

Mivel a képlet eredménye nagyobb 10 millió EUR-nál, a 121. pontban ismertetett gyorsított eljárás nem alkalmazható. Továbbá, ha a megmentési támogatás összege nagyobb 20 millió EUR-nál, vagy az ideiglenes szerkezetátalakítási támogatás összege nagyobb 60 millió EUR-nál, a szerződő félnek a támogatás összegét kellően indokolnia kell a kedvezményezett likviditási igényeit ismertető likviditási tervvel.

II. MELLÉKLET

A szerkezetátalakítási terv indikatív modellje

Ez a melléklet meghatározza a szerkezetátalakítási terv indikatív alkotóelemeit. A modell segítséget nyújt a szerződő feleknek és a Hatóságnak a szerkezetátalakítási tervek lehető leghatékonyabb elkészítéséhez és felülvizsgálatához.

Az alábbi információ nem érinti az ebben az iránymutatásban a szerkezetátalakítási terv tartalmára, valamint az érintett szerződő felek által bizonyítandó egyéb kérdésekre meghatározott, részletesebb követelményeket.

| 1. | A kedvezményezett ismertetése |
| --- | --- |

1.

A kedvezményezett ismertetése

| 2. | Azon piac vagy piacok ismertetése, amelyen/amelyeken a kedvezményezett működik. |
| --- | --- |

2.

Azon piac vagy piacok ismertetése, amelyen/amelyeken a kedvezményezett működik.

| 3. | A szociális nehézség ismertetése, amelynek megelőzésére a támogatás irányul, illetve a piaci hiányosság bemutatása, amelyet a támogatás kezelni szándékozik, állami támogatás nélküli helyzetet bemutató hiteles, alternatív forgatókönyvben ismertetve, hogy e célkitűzés(ek) miért nem, vagy miért csak kisebb mértékben valósulná(nak) meg az állami beavatkozás nélküli esetben. |
| --- | --- |

3.

A szociális nehézség ismertetése, amelynek megelőzésére a támogatás irányul, illetve a piaci hiányosság bemutatása, amelyet a támogatás kezelni szándékozik, állami támogatás nélküli helyzetet bemutató hiteles, alternatív forgatókönyvben ismertetve, hogy e célkitűzés(ek) miért nem, vagy miért csak kisebb mértékben valósulná(nak) meg az állami beavatkozás nélküli esetben.

| 4. | A kedvezményezett nehézségeit okozó tényezők ismertetése (ideértve a kedvezményezett üzleti modelljében vagy vállalatirányítási rendszerében rejlő, a nehézségeket okozó hiányosságok szerepének értékelését, és annak értékelését, hogy a nehézségek mekkora mértékben lettek volna elkerülhetők megfelelő és kellő időben hozott intézkedésekkel) és SWOT-elemzés. |
| --- | --- |

4.

A kedvezményezett nehézségeit okozó tényezők ismertetése (ideértve a kedvezményezett üzleti modelljében vagy vállalatirányítási rendszerében rejlő, a nehézségeket okozó hiányosságok szerepének értékelését, és annak értékelését, hogy a nehézségek mekkora mértékben lettek volna elkerülhetők megfelelő és kellő időben hozott intézkedésekkel) és SWOT-elemzés.

| 5. | A kedvezményezett problémáinak orvoslását célzó lehetséges tervek ismertetése, és e tervek összehasonlítása a kért állami támogatás és a tervektől várt eredmények alapján. |
| --- | --- |

5.

A kedvezményezett problémáinak orvoslását célzó lehetséges tervek ismertetése, és e tervek összehasonlítása a kért állami támogatás és a tervektől várt eredmények alapján.

| 6. | Az állami beavatkozás ismertetése, minden egyes állami intézkedés részletes ismertetése (ideértve az egyes intézkedések formáját, összegét és ellentételezését) és annak indokolása, hogy a kiválasztott állami támogatási eszközök megfelelőek az alkalmazásukkal orvosolni kívánt problémák megoldására. |
| --- | --- |

6.

Az állami beavatkozás ismertetése, minden egyes állami intézkedés részletes ismertetése (ideértve az egyes intézkedések formáját, összegét és ellentételezését) és annak indokolása, hogy a kiválasztott állami támogatási eszközök megfelelőek az alkalmazásukkal orvosolni kívánt problémák megoldására.

| 7. | A kedvezményezett hosszú távú életképességének ésszerű határidőn (általában legfeljebb három éven) belüli helyreállítását célzó, előnyben részesített terv végrehajtási folyamatának ismertetése. Az ismertetésnek tartalmaznia kell az intézkedések ütemtervét és az egyes intézkedések költségeinek kiszámítását. |
| --- | --- |

7.

A kedvezményezett hosszú távú életképességének ésszerű határidőn (általában legfeljebb három éven) belüli helyreállítását célzó, előnyben részesített terv végrehajtási folyamatának ismertetése. Az ismertetésnek tartalmaznia kell az intézkedések ütemtervét és az egyes intézkedések költségeinek kiszámítását.

| 8. | A következő öt évre vonatkozó pénzügyi előrejelzéseket tartalmazó és a hosszú távú életképesség helyreállítását ismertető üzleti terv. |
| --- | --- |

8.

A következő öt évre vonatkozó pénzügyi előrejelzéseket tartalmazó és a hosszú távú életképesség helyreállítását ismertető üzleti terv.

| 9. | Az életképesség helyreállításának ismertetése mind az alapforgatókönyv, mind a pesszimista forgatókönyv alapján, a felhasznált feltételezések ismertetése és azok piaci felmérésekre támaszkodó indokolása, érzékenységi elemzés. |
| --- | --- |

9.

Az életképesség helyreállításának ismertetése mind az alapforgatókönyv, mind a pesszimista forgatókönyv alapján, a felhasznált feltételezések ismertetése és azok piaci felmérésekre támaszkodó indokolása, érzékenységi elemzés.

| 10. | Javasolt saját hozzájárulás és tehermegosztási intézkedések. |
| --- | --- |

10.

Javasolt saját hozzájárulás és tehermegosztási intézkedések.

| 11. | A versenytorzulás korlátozására javasolt intézkedések. |
| --- | --- |

11.

A versenytorzulás korlátozására javasolt intézkedések.

---

(1)  Ez az iránymutatás megfelel a nehézségekkel küzdő vállalkozások megmentésére és szerkezetátalakítására nyújtott állami támogatásra vonatkozó, 2014. július 9-i bizottsági iránymutatásnak (HL C 249., 2014.7.31., 1. o.)

1

(2)  4/94/COL sz. határozat (HL L 231., 1994.9.3., 1. o. és 32. sz. EGT-kiegészítés, 1994.9.3., 1. o.) Az iránymutatás érvényességét először 1998. december 31-ig, majd ezután 1999. december 31-ig hosszabbították meg.

2

(3)  329/99/COL sz. határozat (HL L 274., 2000.10.26., 1. o. és 48. sz. EGT-kiegészítés, 2000.10.26. 14. o.).

3

(4)  305/04/COL sz. határozat (HL L 107., 2005.4.28., 28. o. és 21. sz. EGT-kiegészítés, 2005.4.28., 1. o.).

4

(5)  433/09/COL sz. határozat (HL L 48., 2010.2.25., 27. o. és 9. sz. EGT-kiegészítés, 2010.2.25., 12. o.).

5

(6)  438/12/COL sz. határozat (HL L 190., 2013.7.11., 91. o. és 40. sz. EGT-kiegészítés, 2013.7.11. 15. o.)

6

(7)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítése, COM(2012) 209 final.

7

(8)  A Bizottság közleménye: EURÓPA 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája, COM(2010) 2020 végleges.

8

(9)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak: Az üzleti kudarccal és a fizetőképtelenséggel kapcsolatos új európai megközelítés, COM(2012) 742 final. Lásd még az üzleti kudarc és a fizetésképtelenség új megközelítéséről szóló, 2014. március 12-i bizottsági ajánlást (C(2014) 1500 final), és különösen annak (12) preambulumbekezdését.

9

(10)  Ezen iránymutatás alkalmazásában a »kis- és középvállalkozás« fogalma megegyezik a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlásban meghatározottakkal (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.). A Hatóság a mikro-, kis- és középvállalkozások (KKV-k) állami támogatásáról szóló, 94/06/COL sz. határozatában (HL L 36., 2009.2.5., 62. o.) elfogadott iránymutatásában a bizottsági ajánlásban szereplő meghatározást alkalmazza. A »nagyvállalkozás« olyan vállalkozás, amely nem kkv.

10

(11)  Ezen iránymutatás alkalmazásában, a vállalkozások köztulajdonlása és magántulajdonlása közötti hátrányos megkülönböztetés elkerülése érdekében, az »állami tulajdonban lévő kisebb vállalkozások« független döntéshozatali hatáskörrel rendelkező olyan gazdasági egységek, melyek a 2003/361/EK ajánlás szerint kis- vagy középvállalkozásnak minősülnének, ha nem irányítaná közvetlenül vagy közvetve, egyénileg vagy közösen, egy vagy több állami szerv a tőke vagy a szavazati jogok legalább 25 %-át.

11

(12)  A Tanács 2010. december 10-i 2010/787/EU határozata a versenyképtelen szénbányák bezárását elősegítő állami támogatásról (HL L 336., 2010.12.21., 24. o.).

12

(13)  HL L 336., 2010.12.21., 24. o.

13

(14)  A Tanács 2002. július 23-i 1407/2002/EK rendelete a széniparnak nyújtandó állami támogatásról (HL L 205., 2002.8.2., 1. o.).

14

(15)  A Bizottság 1993. december 28-i 3632/93/ESZAK határozata a széniparnak nyújtandó állami támogatások közösségi szabályainak megállapításáról (HL L 329., 1993.12.30., 12. o.).

15

(16)  Lásd a Bizottság következő ügyekben hozott határozatait: N 175/10 – Szlovénia, SA 33013 – Lengyelország, N 708/07 – Németország, SA 33033 – Románia és SA 33861 – Magyarország.

16

(17)  A 2010/787/EU határozatban meghatározottak szerint.

17

(18)  A regionális állami támogatásokról szóló, a 2014–2020-as időszakra vonatkozó iránymutatás II. mellékletében meghatározottak szerint, 407/13/COL sz. határozat (HL L 166., 2014.6.5., 44. o. és 33. sz. EGT-kiegészítés, 2014.6.5., 1. o.)

18

(19)  Az állami támogatási szabályoknak a pénzügyi válsággal összefüggésben hozott bankmentő intézkedésekre való, 2013. december 1. utáni alkalmazásáról szóló iránymutatás (a bankokról szóló 2013-as iránymutatás), 464/13/COL sz. határozat (HL L 264., 2014.9.4., 6. o.).

19

(20)  Ilyen jellegű speciális szabályok léteznek a vasúti árufuvarozási ágazatban – lásd a vasúti vállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatást, 788/08/COL sz. határozat (HL L 105., 2011.4.21., 32. o. és 23. sz. EGT-kiegészítés, 2011.4.21., 1. o.)

20

(21)  Ez különösen vonatkozik a meghatározott típusú vállalkozások éves pénzügyi kimutatásairól, összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásairól és a kapcsolódó beszámolókról, a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 26-i 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletében felsorolt vállalkozástípusokra (HL L 182., 2013.6.29., 19. o.).

21

(22)  Adott esetben a »részvénytőke« bármilyen részvénykibocsátási felárat tartalmaz.

22

(23)  Ez különösen a 2013/34/EU irányelv II. mellékletében említett vállalkozástípusokra vonatkozik.

23

(24)  A 2003/361/EK ajánlás I. mellékletében meghatározott feltételek alapján kell eldönteni, hogy a vállalkozás független-e vagy csoport része-e.

24

(25)  A Bíróság a C-241/94. sz. (EU:C:1996:353), Franciaország kontra Bizottság ügyben (Kimberly Clark Sopalin) hozott ítéletében (EBHT 94., I-4551. o.) megerősítette, hogy a francia hatóságok által a Nemzeti Foglalkoztatási Alapon keresztül diszkrecionális alapon végzett finanszírozás rendszere alkalmas volt arra, hogy bizonyos vállalkozásokat kedvezőbb helyzetbe hozzon másoknál, tehát a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének értelmében támogatásnak minősüljön. A Bíróság ítélete nem kérdőjelezte meg a Bizottságnak azt a következtetését, hogy a támogatás a belső piaccal összeegyeztethető volt.

25

Franciaország kontra Bizottság

(26)  A kétségek eloszlatása végett ez nem akadályozza a szerződő feleket abban, hogy egyedileg jelentsék be a kkv-knak és az állami tulajdonban lévő kisebb vállalkozásoknak nyújtott támogatásokat. Ilyen esetekben a Hatóság az ezen iránymutatásban meghatározott elvek alapján fogja értékelni a támogatást.

26

(27)  Lásd pl. a C 156/98. sz. (EU:C:2000:467), Németország kontra Bizottság ügy 78. pont, és a C 333/07. sz. (EU:C:2008:764), Régie Networks kontra Rhone Alpes Bourgogne ügy 94–116. pont.

27

Németország kontra Bizottság

Régie Networks kontra Rhone Alpes Bourgogne

(28)  A II. melléklet tartalmazza a szerkezetátalakítási terv indikatív modelljét.

28

(29)  Az alkalmazandó kamatlábakra vonatkozó szabályok: a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb (»referencia-kamatláb iránymutatás«), 788/08/COL sz. határozat.

29

(30)  A kétségek eloszlatása végett a közleményben szereplő, kamatfelárakat tartalmazó táblázathoz fűzött, a megmentési támogatás ellentételezésére vonatkozó megjegyzés nem alkalmazandó az ezen iránymutatás szerint értékelt támogatásra.

30

(31)  E hozzájárulás nem tartalmazhat semmiféle támogatást. Ez az eset nem áll fenn, ha például egy hitelre kamattámogatást nyújtanak, vagy olyan állami garancia biztosít fedezetet rá, amely támogatási elemeket tartalmaz.

31

(32)  Lásd például az SA.32698 Air Åland ügyben hozott bizottsági határozatot.

32

Air Åland

(33)  Ebből a célból a vállalkozás mérlegét a támogatás nyújtásának időpontjában kell megállapítani.

33

(34)  A be nem jelentett támogatásokkal kapcsolatban a Hatóság a lehetőség mérlegelésekor figyelembe veszi, hogy a támogatást tekinthették volna az EGT-megállapodás érvényesülésével összeegyeztethető, azonban nem megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatásnak.

34

(35)  Előre nem látható körülmény az, amelyet a kedvezményezett vezetősége a szerkezetátalakítási terv kidolgozásakor semmiképpen sem láthatott előre, és amely nem a kedvezményezett vezetőségének hanyagságára vagy mulasztására, illetve nem annak a csoportnak a döntéseire vezethető vissza, amelynek a kedvezményezett tagja.

35

(36)  Lásd a C-328/99. sz. és a C-399/00. sz. Olaszország és SIM 2 Multimedia kontra Bizottság egyesített ügyet (EU:C:2003:252); a T-415/05. sz., T-416/05. sz. és a T-423/05. sz. Görögország és társai kontra Bizottság egyesített ügyet (EU:T:2010:386); a T-123/09. sz. (EU:T:2012:164) Ryanair kontra Bizottság ügyet (az ítélet elleni fellebbezés tárgyában a Bíróság a C-287/12 P. sz. ügyben megerősítette, EU:C:2013:395).

36

Olaszország és SIM 2 Multimedia kontra Bizottság

Görögország és társai kontra Bizottság

Ryanair kontra Bizottság

(37)  Például elképzelhető portfólió vagy egyes eszközök értékesítése, aminek ezért jóval rövidebb idő alatt kell megtörténnie a vállalkozás folytatásának elve alapján történő üzletág-értékesítésnél, különösen abban az esetben, amikor az üzletágat először egy nagyobb egységről kell leválasztani.

37

(38)  E tekintetben a Hatóság azt is figyelembe veheti, hogy a kedvezményezett közép- vagy nagyvállalkozás-e.

38

(39)  Különösen a koncentráció szintjei, a kapacitásbeli korlátok, a jövedelmezőségi szint, valamint a belépési és terjeszkedési korlátok vehetők figyelembe.

39

(40)  Az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve (a »3. jegyzőkönyv«).

40

(41)  C-355/95 P. sz. Textilwerke Deggendorf kontra Bizottság ügy (EU:C:1997:241).

41

Textilwerke Deggendorf kontra Bizottság

(42)  Kellően indokolt esetben és a Hatóság beleegyezésével az üzleti titok és más bizalmas információk kivételével (a Bizottság közleménye az állami támogatásokra vonatkozó határozatokkal kapcsolatos szakmai titoktartásról, 15/04/COL sz. határozat (HL L 154., 2006.6.8., 27. o. és 29. sz. EGT-kiegészítés, 2006.6.8., 1. o.).

42

(43)  A közzéteendő összeg a maximális engedélyezett adóelőny és nem az évente levonásra kerülő összeg (pl. adójóváírás esetében a maximális engedélyezett adójóváírást kell közzétenni, és nem a tényleges összeget, mely függhet az adóköteles jövedelemtől és évente változhat).

43

(44)  Ezeket az információkat a támogatásnyújtás napjától számított hat hónapon belül (adókedvezmény formájában nyújtott támogatás esetén az adóbevallástól számított egy éven belül) kell közzétenni. Jogellenes támogatás esetén a szerződő feleknek a Hatóság határozatának dátumától számított legalább hat hónapon belül gondoskodniuk kell ezen információk utólagos közzétételéről. Az információt olyan formátumban kell elérhetővé tenni, amely lehetővé teszi az adatok keresését, kinyerését és az interneten való egyszerű közzétételét. Erre például a CSV vagy az XML formátum alkalmas.

44

(45)  A 2016. július 1-je előtt odaítélt támogatásokra (adókedvezmény formájában nyújtott támogatás esetén a 2016. július 1-je előtt igényelt vagy nyújtott támogatásokra) vonatkozó információkat nem kell közzétenni.

45

(46)  A közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásról szóló európai uniós keretszabály (ÁGÉSZ-keretszabály), 12/12/COL sz. határozat (HL L 161., 2013.6.13., 12. o. és 34. sz. EGT-kiegészítés, 2013.6.13., 1. o.)

46

(47)  A közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásról szóló szabályok alkalmazása, 12/12/COL sz. határozat (ÁGÉSZ-határozat).

47

(48)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007. október 23-i 1370/2007/EK rendelete a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2007.12.3., 1. o.), amelyet a 85/2008 sz. vegyes bizottsági határozat foglalt az EGT-megállapodás XIII. mellékletének 4. a) pontjába (HL L 280., 2008.10.23., 20. o. és 64. sz. EGT-kiegészítés, 2008.10.23. 13. o.)

48

(49)  A Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 2008. szeptember 24-i 1008/2008/EK európai tanácsi és parlamenti rendelet (HL L 293., 2008.10.31., 3. o.) 16., 17. és 18. cikke, amelyet a 90/2011 sz. vegyes bizottsági határozat foglalt az EGT-megállapodás XIII. mellékletének 64. a) pontjába (HL L 262., 2011.10.6., 62. o. és 54. sz. EGT-kiegészítés, 2011.10.6. 78. o.)

49

(50)  Iránymutatás a repülőtereknek és a légitársaságoknak nyújtott állami támogatásról, 216/14/COL sz. határozat.

50

(51)  A szolgáltatásnyújtás szabadsága elvének a tagállamokon belüli tengeri fuvarozásra történő alkalmazásáról szóló 1992. december 7-i 3577/92/EGK tanácsi rendelet (HL L 364., 1992.12.12., 7. o.), amelyet a 70/1997 sz. vegyes bizottsági határozat foglalt az EGT-megállapodás XIII. mellékletének 53. a) pontjába (HL L 30., 1998.2.5., 42. o. és 5. sz. EGT-kiegészítés, 1998.2.5. 175. o.)

51

(52)  Iránymutatás a tengeri szállításnak nyújtott állami támogatásról, 62/04/COL sz. határozat (HL L 240., 2007.9.13., 9. o. és 43. sz. EGT-kiegészítés, 2007.9.13., 1. o.)

52

(53)  A 6. fejezet alkalmazásában a kkv-k közé tartoznak az állami tulajdonban lévő kisebb vállalkozások.

53

(54)  A kétségek eloszlatása végett a közleményben szereplő, kamatfelárakat tartalmazó táblázathoz fűzött, a megmentési támogatás ellentételezésére vonatkozó megjegyzés nem alkalmazandó az ezen iránymutatás szerint értékelt támogatásra.

54

(55)  Ilyen közös módszertant a Hatóság biztosíthat.

55

(56)  Az EBIT-hez vissza kell írni az ugyanabban az időszakban bekövetkezett értékcsökkenést és le kell vonni a működő tőke két éves időszak alatti változását (a kérelem előtti év és az azt megelőző év). Ezt az összeget kettővel elosztva kapjuk meg a hat hónapra szóló összeget.

56

(57)  Forgóeszközök: likvid pénzeszközök, követelések (vevő és tartozik-számlák), egyéb forgóeszközök és aktív időbeli elhatárolások, készletek. Rövid lejáratú kötelezettségek: pénzügyi tartozások, kötelezettségek (szállítókkal és hitelezőkkel szembeni tartozások), valamint egyéb rövid lejáratú kötelezettségek, halasztott bevételek, egyéb passzív időbeli elhatárolások, adófizetési kötelezettségek.

57

---