# Euroopa Liidu C 391/24.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 391 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 58. köide24. november 2015 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 391

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

58. köide24. november 2015

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | 29. istungjärk, mis toimus 15.–17. juunil 2015 Fidžil Suvas |
| 2015/C 391/01 | Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud parlamentaarne ühisassamblee — Esmaspäeva, 15. juuni 2015. aasta istungi protokoll | 1 |
| 2015/C 391/02 | Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud parlamentaarne ühisassamblee — Teisipäeva, 16. juuni 2015. aasta istungi protokoll | 6 |
| 2015/C 391/03 | Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud parlamentaarne ühisassamblee — Kolmapäeva, 17. juuni 2015. aasta istungi protokoll | 11 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

29. istungjärk, mis toimus 15.–17. juunil 2015 Fidžil Suvas

2015/C 391/01

Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud parlamentaarne ühisassamblee — Esmaspäeva, 15. juuni 2015. aasta istungi protokoll

1

2015/C 391/02

Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud parlamentaarne ühisassamblee — Teisipäeva, 16. juuni 2015. aasta istungi protokoll

6

2015/C 391/03

Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud parlamentaarne ühisassamblee — Kolmapäeva, 17. juuni 2015. aasta istungi protokoll

11

---

| KASUTATUD MÄRKIDE SELGITUS






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

KASUTATUD MÄRKIDE SELGITUS

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Menetluse liik sõltub õigusakti eelnõus esitatud õiguslikust alusest.)

PARLAMENDI KOMISJONID

| AFET | Väliskomisjon |
| --- | --- |
| DEVE | Arengukomisjon |
| INTA | Rahvusvahelise kaubanduse komisjon |
| BUDG | Eelarvekomisjon |
| CONT | Eelarvekontrollikomisjon |
| ECON | Majandus- ja rahanduskomisjon |
| EMPL | Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon |
| ENVI | Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon |
| ITRE | Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon |
| IMCO | Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon |
| TRAN | Transpordi- ja turismikomisjon |
| REGI | Regionaalarengukomisjon |
| AGRI | Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon |
| PECH | Kalanduskomisjon |
| CULT | Kultuuri- ja hariduskomisjon |
| JURI | Õiguskomisjon |
| LIBE | Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon |
| AFCO | Põhiseaduskomisjon |
| FEMM | Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon |
| PETI | Petitsioonikomisjon |
| DROI | Inimõiguste allkomisjon |
| SEDE | Kaitse ja julgeoleku allkomisjon |

AFET

Väliskomisjon

DEVE

Arengukomisjon

INTA

Rahvusvahelise kaubanduse komisjon

BUDG

Eelarvekomisjon

CONT

Eelarvekontrollikomisjon

ECON

Majandus- ja rahanduskomisjon

EMPL

Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon

ENVI

Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon

ITRE

Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon

IMCO

Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon

TRAN

Transpordi- ja turismikomisjon

REGI

Regionaalarengukomisjon

AGRI

Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon

PECH

Kalanduskomisjon

CULT

Kultuuri- ja hariduskomisjon

JURI

Õiguskomisjon

LIBE

Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon

AFCO

Põhiseaduskomisjon

FEMM

Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon

PETI

Petitsioonikomisjon

DROI

Inimõiguste allkomisjon

SEDE

Kaitse ja julgeoleku allkomisjon

FRAKTSIOONID

| PPE | Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon |
| --- | --- |
| S&D | Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioon Euroopa Parlamendis |
| ECR | Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsioon |
| ALDE | Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioon |
| GUE/NGL | Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete/Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioon |
| Verts/ALE | Roheliste/Euroopa Vabaliidu fraktsioon |
| EFDD | Vaba ja Otsedemokraatliku Euroopa fraktsioon |
| NI | fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmed |

PPE

Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon

S&D

Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioon Euroopa Parlamendis

ECR

Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsioon

ALDE

Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioon

GUE/NGL

Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete/Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioon

Verts/ALE

Roheliste/Euroopa Vabaliidu fraktsioon

EFDD

Vaba ja Otsedemokraatliku Euroopa fraktsioon

NI

fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmed

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

29. istungjärk, mis toimus 15.–17. juunil 2015 Fidžil Suvas

| 24.11.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 391/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 391/1

---

ÜHELT POOLT AAFRIKA, KARIIBI MERE JA VAIKSE OOKEANI PIIRKONNA RIIKIDE RÜHMA NING TEISELT POOLT EUROOPA LIIDU JA SELLE LIIKMESRIIKIDE VAHEL SÕLMITUD PARTNERLUSLEPINGU ALUSEL MOODUSTATUD PARLAMENTAARNE ÜHISASSAMBLEE

ESMASPÄEVA, 15. JUUNI 2015. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(2015/C 391/01)

Sisukord

| Pidulik avaistung | 1 |
| --- | --- |

| Parlamentaarse ühisassamblee istung | 2 |
| --- | --- |

| Parlamentaarse ühisassamblee koosseis | 2 |
| --- | --- |

| Parlamendivälise esindaja akrediteerimine | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Päevakorra kinnitamine (AP101.763) | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Parlamentaarse ühisassamblee 28. istungjärgu viimase istungi protokolli (ELT C 160, 13.5.2015) kinnitamine | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Kaaspresidentide teadaanded, sealhulgas juhatuse 14. juuni 2015. aasta koosolekul vastu võetud otsused | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu voliniku Neven Mimica avaldus | 3 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Arutelu Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu voliniku Neven Mimicaga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud | 3 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Euroopa Komisjoni infotund | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Euroopa Komisjoni meetmed seoses parlamentaarse ühisassamblee 28. istungjärgul vastu võetud resolutsioonidega | 4 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Investeeringute ja kaubanduse, sealhulgas infrastruktuuri rahastamine AKV riikides ELi segarahastamismehhanismi abil | 4 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Majandus- ja sotsiaalpartnerite aruanne | 4 |
| --- | --- | --- |

9.

ESMASPÄEVA, 15. JUUNI 2015. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(Istung algas kell 11.00)

Pidulik avaistung

Assamblee ees võtsid sõna:

Fidži parlamendi esimees Jiko Luveni, parlamentaarse ühisassamblee kaaspresident Fitz A. Jackson, parlamentaarse ühisassamblee kaaspresident Louis Michel ja Fidži Vabariigi peaminister Josaia V. Bainimarama.

(Istung katkestati kell 12.10 ja see jätkus kell 15.09)

JUHATAJA: Fitz A. JACKSON

kaaspresident

Parlamentaarse ühisassamblee istung

Kaaspresident tervitas kõiki osalejaid.

Parlamentaarse ühisassamblee koosseis

Kaaspresident teatas, et parlamentaarse ühisassamblee liikmete nimekiri lisatakse protokollile sellisel kujul, nagu AKV riikide ametiasutused ja Euroopa Parlament selle edastasid.

Parlamendivälise esindaja akrediteerimine

Kaaspresident teatas, et vääramatu jõu tõttu on esitatud üks parlamendivälise esindaja akrediteerimise taotlus kooskõlas Cotonou lepingu artikli 17 lõikega 1 ja parlamentaarse ühisassamblee töökorra artikli 1 lõikega 2. Nimetatud esindaja kohalolek jäädvustatakse ning tema nimi kantakse protokolli lisasse.

JUHATAJA: Louis MICHEL

kaaspresident

1.   Päevakorra kinnitamine (AP101.763)

Kaaspresident teatas, et umbusalduse avaldamise ettepaneku tõttu Vanuatu valitsusele Vanuatu parlamendis ei saa AKV nõukogu esindajad kahjuks istungjärgul osaleda. AKV nõukogule infotunniks esitatud küsimustele vastatakse kirjalikult.

Päevakord kinnitati käesolevas protokollis esitatud kujul.

2.   Parlamentaarse ühisassamblee 28. istungjärgu viimase istungi protokolli (ELT C 160, 13.5.2015) kinnitamine

Protokoll kinnitati.

3.   Kaaspresidentide teadaanded, sealhulgas juhatuse 14. juuni 2015. aasta koosolekul vastu võetud otsused

Kaaspresident kandis ette juhatuse 14. juuni 2015. aasta koosoleku tulemused.

Vastu võeti järgmised otsused.

| a) | Alalised komiteed koostavad 31. istungjärgul vastuvõtmiseks järgmised raportite projektid. | Poliitikakomitee







  — | Kaasava juhtimise parandamine detsentraliseerimise ning demokraatia ja kohaliku valitsemise tugevdamise kaudu |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Alalised komiteed koostavad 31. istungjärgul vastuvõtmiseks järgmised raportite projektid.

Poliitikakomitee

—

Kaasava juhtimise parandamine detsentraliseerimise ning demokraatia ja kohaliku valitsemise tugevdamise kaudu

| | Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee







  — | Aafrika mandri vabakaubanduspiirkond – võimalused Aafrika-sisese kaubanduse soodustamiseks ja selle potentsiaalne kasu AKV-le |
| --- | --- | --- |

Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee

—

Aafrika mandri vabakaubanduspiirkond – võimalused Aafrika-sisese kaubanduse soodustamiseks ja selle potentsiaalne kasu AKV-le

| | Sotsiaal- ja keskkonnakomitee







  — | Ränne AKV ja ELi liikmesriikide vahel: põhjused, tagajärjed ja ühise haldamise strateegiad |
| --- | --- | --- |

Sotsiaal- ja keskkonnakomitee

—

Ränne AKV ja ELi liikmesriikide vahel: põhjused, tagajärjed ja ühise haldamise strateegiad

| b) | Korraldada 13. piirkondlik kohtumine Lõuna-Aafrikas 2015. aasta 2.–6. novembri nädalal. |
| --- | --- |

b)

Korraldada 13. piirkondlik kohtumine Lõuna-Aafrikas 2015. aasta 2.–6. novembri nädalal.

| c) | Korraldada 26.–28. septembril 2015 juhatuse lähetus 2015. aasta Milano maailmanäitusele ja teabekogumismissioon Lampedusale. |
| --- | --- |

c)

Korraldada 26.–28. septembril 2015 juhatuse lähetus 2015. aasta Milano maailmanäitusele ja teabekogumismissioon Lampedusale.

| d) | Korraldada enne 2015. aasta lõppu teabekogumismissioon Zimbabwesse, mille täpne kuupäev lepitakse Zimbabwega kokku hiljem. |
| --- | --- |

d)

Korraldada enne 2015. aasta lõppu teabekogumismissioon Zimbabwesse, mille täpne kuupäev lepitakse Zimbabwega kokku hiljem.

| e) | Peatada Burundi valimisvaatlusmissioon seal valitseva olukorra tõttu. |
| --- | --- |

e)

Peatada Burundi valimisvaatlusmissioon seal valitseva olukorra tõttu.

| f) | Kinnitada, et assamblee 30. istungjärk toimub 7.–9. detsembril 2015 Mosambiigis. |
| --- | --- |

f)

Kinnitada, et assamblee 30. istungjärk toimub 7.–9. detsembril 2015 Mosambiigis.

Kaaspresident teatas assambleele, et naiste foorumi koosolek toimus laupäeva hommikul ja selle kaasjuhatajad olid Kashetu Kyenge ja Ana Rita Sithole (Mosambiik). Koosoleku teema oli „Naiste juurdepääsu edendamine inimväärsele tööle ja võrdne tööalane kohtlemine”.

Kaaspresident teatas järgmised tähtajad:

| — | muudatusettepanekud kompromissresolutsioonidele Vanuatu (ja naaberriikide) looduskatastroofi kohta ning edasise tegevuse, sealhulgas piirkondliku koostöö ning olukorra kohta Kesk-Aafrika Vabariigis: teisipäev, 16. juuni 2015 kell 12.00; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanekud kompromissresolutsioonidele Vanuatu (ja naaberriikide) looduskatastroofi kohta ning edasise tegevuse, sealhulgas piirkondliku koostöö ning olukorra kohta Kesk-Aafrika Vabariigis: teisipäev, 16. juuni 2015 kell 12.00;

| — | hääletusmeetoditega seotud taotlused: kolmapäev, 17. juuni 2015 kell 10.00 kirjalikult. |
| --- | --- |

—

hääletusmeetoditega seotud taotlused: kolmapäev, 17. juuni 2015 kell 10.00 kirjalikult.

4.   Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu voliniku Neven Mimica avaldus

Neven Mimica tutvustas ELi kohustusi seoses kolme suure rahvusvahelise arengualase konverentsi korraldamisega 2015. aastal: kolmas rahvusvaheline arengu rahastamise konverents Addis Abebas, ÜRO tippkohtumine 2015. aasta järgse arengukava vastuvõtmiseks New Yorgis ja ÜRO 21. kliimamuutuste konverents Pariisis. ELi ulatuslikest kohustustest seoses ametliku arenguabiga ja kasvuhoonegaaside vähendamise eesmärkidega ei piisa; säästva arengu ja kliimamuutuste eesmärkide saavutamiseks peavad oma kohustusi täitma ka ülejäänud sarnaselt meelestatud riigid ja asutused. AKV ja ELi ühine seisukoht nende kolme konverentsi jaoks omaks läbirääkimistel olulist kaalu. Lisaks rõhutas volinik Mimica vajadust aruandekohustuse ning kohustuste täitmise jälgimise tõhusa mehhanismi järele.

5.   Arutelu Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu voliniku Neven Mimicaga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud

Sõnavõtjad: Michèle Rivasi, Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Davor Ivo Stier, Adjedoue Weidou (Tšaad), Kashetu Kyenge, James Munthali (Malawi), David Martin, Javier Nart, Lidia Senra Rodriguez, Louis Michel, Joachim Zeller, Marielle de Sarnez ja Michael Gahler.

Arvamuste vahetus keskendus kliimamuutustele ja katastroofiohu vähendamisele, kuid käsitleti ka selliseid teemasid nagu ELi kliimamuutustega seotud kohustused, kliimamuutustega seotud kohustuste innovaatiline rahastamine ja jälgimine, seosed kliimamuutuste, rände ja looduskatastroofide vahel ning tulevaste Euroopa arengufondide kandmine eelarvesse.

Volinik Mimica vastas liikmete küsimustele vastavalt eelneva registreerimiseta sõnavõttude järjekorrale.

6.   Euroopa Komisjoni infotund

Euroopa Komisjonile esitati kokku 18 küsimust.

Komisjon oli eelnevalt vastanud küsimustele kirjalikult. Volinik Mimica andis suulised vastused järgmistele lisaküsimustele.

| | Küsimus nr 6, mille esitas Michèle Rivasi AKV ja ELi ühise seisukoha kohta kliimaläbirääkimisteks; |
| --- | --- |

Küsimus nr 6, mille esitas Michèle Rivasi AKV ja ELi ühise seisukoha kohta kliimaläbirääkimisteks;

| | küsimus nr 7, mille esitas Catherine Bearder looduslike liikidega seotud kuritegevust käsitleva konverentsi kohta Botswanas Kasanes; |
| --- | --- |

küsimus nr 7, mille esitas Catherine Bearder looduslike liikidega seotud kuritegevust käsitleva konverentsi kohta Botswanas Kasanes;

| | küsimus nr 8, mille esitas Louis-Joseph Manscou (keda asendas Derek Vaughan) mittenakkuslike haiguste vastase võitluse kohta AKV riikides; |
| --- | --- |

küsimus nr 8, mille esitas Louis-Joseph Manscou (keda asendas Derek Vaughan) mittenakkuslike haiguste vastase võitluse kohta AKV riikides;

| | küsimus nr 9, mille esitas Eider Gardiazabal Rubial (keda asendas Derek Vaughan) inimõiguste kaitsjate tagakiusamise mõju kohta HIVile ja AIDSile; |
| --- | --- |

küsimus nr 9, mille esitas Eider Gardiazabal Rubial (keda asendas Derek Vaughan) inimõiguste kaitsjate tagakiusamise mõju kohta HIVile ja AIDSile;

| | küsimus nr 11, mille esitas David Martin inimõigustega seotud klausli kohta majanduspartnerluslepingutes; |
| --- | --- |

küsimus nr 11, mille esitas David Martin inimõigustega seotud klausli kohta majanduspartnerluslepingutes;

| | küsimus nr 12, mille esitas Pavel Telicka (keda asendas Petr Jezek) relvakaubanduslepingu rakendamise kohta; |
| --- | --- |

küsimus nr 12, mille esitas Pavel Telicka (keda asendas Petr Jezek) relvakaubanduslepingu rakendamise kohta;

| | küsimus nr 13, mille esitas Enrique Guerrero Salom (keda asendas Norbert Neuser) Ekvatoriaal-Guinea Vabariigi kohta; |
| --- | --- |

küsimus nr 13, mille esitas Enrique Guerrero Salom (keda asendas Norbert Neuser) Ekvatoriaal-Guinea Vabariigi kohta;

| | küsimus nr 16, mille esitas Nathalie Griesbeck rahvastikuregistrite ja statistika kohta. |
| --- | --- |

küsimus nr 16, mille esitas Nathalie Griesbeck rahvastikuregistrite ja statistika kohta.

Küsimuste nr 1, 2, 5, 10, 14, 17 ja 18 esitajatel lisaküsimusi ei olnud.

Küsimuste nr 3, 4 ja 15 esitajaid ei olnud kohal.

7.   Euroopa Komisjoni meetmed seoses parlamentaarse ühisassamblee 28. istungjärgul vastu võetud resolutsioonidega

Toimikusse lisati dokument, milles käsitletakse komisjoni järelmeetmeid seoses parlamentaarse ühisassamblee Strasbourgis 2014. aasta detsembris vastu võetud resolutsioonidega.

8.   Investeeringute ja kaubanduse, sealhulgas infrastruktuuri rahastamine AKV riikides ELi segarahastamismehhanismi abil

Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee

Kaasraportöörid: Malement Liahosoa (Madagaskar) ja David Martin

Malement Liahosoa (Madagaskar) ja David Martin esitlesid raportit.

Sõnavõtjad: Andre R. Worrell (Barbados), Bogdan Brunon Wenta, Netty Baldeh (Gambia), Joyce Laboso (Keenia), Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauritaania), Marielle de Sarnez, Adjedoue Weidou (Tšaad), Lidia Senra Rodríguez, Bodil Ceballos, Felix C.M. Mutati (Sambia), Krzysztof Hetman, Pedro Silva Pereira, Boleslaw Piecha, Neena Gill, Derek Vaughan, Michael George Peyrefitte (Belize) ja Peter Craig McQuaide (Euroopa Komisjon).

Toetuste ja laenude ühendamine, mis võimaldab erasektori rahastamist finantsvõimendusega märkimisväärselt suurendada, muudab arendamise eesmärgil kättesaadavaks rohkem vahendeid. Sellest tulenevalt muudaksid madalamad intressimäärad kõrge riskiprofiiliga või madala kasumimarginaaliga projektid elujõuliseks. Tõhususe saavutamiseks peab segarahastamine põhinema läbipaistval menetlemisel, mis tagab täiendavuse põhimõtte kohaldamise ja abi saava riigi valitsuse kaasamise. Oma vastuseisu avaliku ja erasektori partnerluse kasutamise suhtes väljendas üksnes väga väike osa liikmetest.

David Martin tegi arutelust kokkuvõtte.

9.   Majandus- ja sotsiaalpartnerite aruanne

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee AKV järelevalvekomitee esimehe Xavier Verboveni ettekanne

Xavier Verboven tegi ettekande majandus- ja sotsiaalpartnerite ettevalmistuste kohta konverentsideks, kus käsitletakse rahvusvahelist rahastamist ja arengut, 2015. aasta järgset arenguprogrammi ja kliimamuutusi.

Sõnavõtjad: Michael George Peyrefitte (Belize), Adjedoue Weidou (Tšaad), Louis Michel, Ousmane Kaba (Guinea), Marielle de Sarnez, Joe Koim Komun (Paapua Uus-Guinea), Jo Leinen, James Munthali (Malawi), Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Juan Fernando Lopez Aguilar, Norbert Neuser kodukorda puudutava märkusega, Fitz A. Jackson (kaaspresident), Netty Baldeh (Gambia), Mohamed Ben Oumar (Niger) ja Arne Gericke.

Xavier Verboven tegi arutelust kokkuvõtte.

(Istung lõppes kell 18.58)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

kaaspresidendid

Patrick I. GOMES ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

kaaspeasekretärid

---

| 24.11.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 391/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 391/6

---

ÜHELT POOLT AAFRIKA, KARIIBI MERE JA VAIKSE OOKEANI PIIRKONNA RIIKIDE RÜHMA NING TEISELT POOLT EUROOPA LIIDU JA SELLE LIIKMESRIIKIDE VAHEL SÕLMITUD PARTNERLUSLEPINGU ALUSEL MOODUSTATUD PARLAMENTAARNE ÜHISASSAMBLEE

TEISIPÄEVA, 16. JUUNI 2015. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(2015/C 391/02)

Sisukord

| 1. | Läti välisministri ja ELi nõukogu ametis oleva eesistuja Edgars Rinkēvičsi avaldus | 6 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Küsimused Euroopa Liidu Nõukogule | 7 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Arutelu ELi nõukoguga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud | 7 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Kultuuriline mitmekesisus ja inimõigused AKV ja ELi riikides | 7 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Loodusvarad | 8 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Mered/ookeanid (kliimamuutused, bioloogiline mitmekesisus, taastuvenergia, kalandus, meresõidu turvalisus ja piraatlus, nafta ja maavarad merepõhjas) | 8 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Kiireloomuline küsimus nr 1: loodusõnnetus Vanuatus (ja naaberriikides): edasine tegevus, sh piirkondlik koostöö | 9 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Hariduse ja kutseõppe probleemid ning võimalused AKV riikides | 9 |
| --- | --- | --- |

8.

TEISIPÄEVA, 16. JUUNI 2015. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(Istung algas kell 9.05)

ISTUNGIT JUHATAS: Fitz A. JACKSON

kaaspresident

Adjedoue Weidou (Tšaad) juhtis tähelepanu N’Djamenas (Tšaad) toimunud enesetapurünnakutele, mille tagajärjel hukkus 23 inimest ja sai vigastada üle 100 inimese.

1.   Läti välisministri ja ELi nõukogu ametis oleva eesistuja Edgars Rinkēvičsi avaldus

Läti välisminister ja ELi nõukogu ametis oleva eesistuja Edgars Rinkēvičs rõhutas, et 2015. aasta oli arengu jaoks väga oluline aasta. ELi ja AKV hea koostöö on erakordselt oluline järgmisel kolmel suurel rahvusvahelisel konverentsil: Addis Abebas toimuv arengu rahastamise kolmas rahvusvaheline konverents, New Yorgis 2015. aasta järgse arengukava vastuvõtmiseks toimuv ÜRO tippkohtumine ning Pariisis toimuv ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 21. konverents. Edgars Rinkēvičs juhtis tähelepanu kohustusele teha sellega seoses koostööd ning edendada piirkondlikku koostööd Vaikse ookeani piirkondadega ning väikeste arenevate saareriikidega.

Ametis olev eesistuja väljendas poolehoidu Euroopa terviklikule rännet käsitlevale lähenemisviisile, mis on sealhulgas suunatud inimkaubandusega tegelevate võrgustike vastu ning mille puhul tegeletakse rände algpõhjustega ja mis hõlmab aktiivset koostööd AKV riikidega. Edgars Rinkēvičs rõhutas, kui olulised on majanduspartnerluslepingud, mis kehtivad nüüd enamiku Sahara-taguses Aafrikas elavate inimeste suhtes ning on dünaamilised vahendid vaesuse kaotamiseks ja piirkondliku koostöö edendamiseks. Cotonou lepingu kehtivuse lõppemine 2020. aastal toob kaasa nii raskusi kui ka võimalusi. EL osaleb kuni aasta lõpuni avalikes konsultatsioonides.

2.   Küsimused Euroopa Liidu Nõukogule

Nõukogule esitati kokku 21 küsimust. Kuna AKV nõukogu ei saanud istungil osaleda, vastati vaid 12 küsimusele (nendele, mis olid suunatud ELi nõukogule).

Edgars Rinkēvičs vastas ELi nõukogu nimel järgmistele küsimustele ja täiendavatele küsimustele:

| | Suuliselt vastatav küsimus nr 18, mille esitas Catherine Bearder rände kohta. |
| --- | --- |

Suuliselt vastatav küsimus nr 18, mille esitas Catherine Bearder rände kohta.

| | Suuliselt vastatav küsimus nr 19, mille esitas Nathalie Griesbeck AKV ja ELi vahelise koostöö kohta rände ning inimkaubanduse vastast võitlust hõlmavate meetmete valdkonnas. |
| --- | --- |

Suuliselt vastatav küsimus nr 19, mille esitas Nathalie Griesbeck AKV ja ELi vahelise koostöö kohta rände ning inimkaubanduse vastast võitlust hõlmavate meetmete valdkonnas.

| | Suuliselt vastatav küsimus nr 20, mille esitas Davor Ivo Stier Cotonou lepingu järgse raamistiku ning hea valitsemistava järgimise kui lepingu olulise koostisosa kohta. |
| --- | --- |

Suuliselt vastatav küsimus nr 20, mille esitas Davor Ivo Stier Cotonou lepingu järgse raamistiku ning hea valitsemistava järgimise kui lepingu olulise koostisosa kohta.

| | Suuliselt vastatav küsimus nr 21, mille esitas Marielle de Sarnez ELi ja AKV riikide vahelise koostöö kohta terrorismivastases võitluses. |
| --- | --- |

Suuliselt vastatav küsimus nr 21, mille esitas Marielle de Sarnez ELi ja AKV riikide vahelise koostöö kohta terrorismivastases võitluses.

Järgmistele küsimustele ei järgnenud täiendavat küsimust.

| | Suuliselt vastatav küsimus nr 10, mille esitas Kashetu Kyenge ELi reageerimise kohta Kesk-Aafrika Vabariigi kriisile. |
| --- | --- |

Suuliselt vastatav küsimus nr 10, mille esitas Kashetu Kyenge ELi reageerimise kohta Kesk-Aafrika Vabariigi kriisile.

| | Suuliselt vastatav küsimus nr 11, mille esitas Ignazio Corrao USA ja Kuuba vaheliste suhete mõju kohta ELi ja Kuuba vahelistele suhetele. |
| --- | --- |

Suuliselt vastatav küsimus nr 11, mille esitas Ignazio Corrao USA ja Kuuba vaheliste suhete mõju kohta ELi ja Kuuba vahelistele suhetele.

| | Suuliselt vastatav küsimus nr 12, mille esitas Enrique Guerrero Salom (keda asendas Norbert Neuser) ebakindlate riikide kohta. |
| --- | --- |

Suuliselt vastatav küsimus nr 12, mille esitas Enrique Guerrero Salom (keda asendas Norbert Neuser) ebakindlate riikide kohta.

| | Suuliselt vastatav küsimus nr 13, mille esitas Louis-Joseph Manscour (keda asendas Kashetu Kyenge) ELi ebolaepideemiale reageerimise kohta. |
| --- | --- |

Suuliselt vastatav küsimus nr 13, mille esitas Louis-Joseph Manscour (keda asendas Kashetu Kyenge) ELi ebolaepideemiale reageerimise kohta.

| | Suuliselt vastatav küsimus nr 14, mille esitas Piernicola Pedicini (keda asendas Ignazio Corrao) Nigeeria kui eeskuju kohta Ebola viiruse likvideerimisel. |
| --- | --- |

Suuliselt vastatav küsimus nr 14, mille esitas Piernicola Pedicini (keda asendas Ignazio Corrao) Nigeeria kui eeskuju kohta Ebola viiruse likvideerimisel.

| | Suuliselt vastatav küsimus nr 15, mille esitasid Laura Agea, Isabella Adinolfi ja Laura Ferrara (keda asendas Ignazio Corrao) kliimapagulase staatuse tunnustamise kohta. |
| --- | --- |

Suuliselt vastatav küsimus nr 15, mille esitasid Laura Agea, Isabella Adinolfi ja Laura Ferrara (keda asendas Ignazio Corrao) kliimapagulase staatuse tunnustamise kohta.

| | Suuliselt vastatav küsimus nr 16, mille esitas David Martin kaubanduse lihtsustamise kohta. |
| --- | --- |

Suuliselt vastatav küsimus nr 16, mille esitas David Martin kaubanduse lihtsustamise kohta.

| | Suuliselt vastatav küsimus nr 17, mille esitas Eider Gardiazabal Rubial (keda asendas Kashetu Kyenge) lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste õiguste olukorra kohta Aafrikas. |
| --- | --- |

Suuliselt vastatav küsimus nr 17, mille esitas Eider Gardiazabal Rubial (keda asendas Kashetu Kyenge) lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste õiguste olukorra kohta Aafrikas.

3.   Arutelu ELi nõukoguga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud

Sõnavõtjad: Fitz A. Jackson, Michael Gahler, Juan Fernando Lopez Aguilar, Marielle de Sarnez and Louis Michel.

Arutelu ei toimunud, kuna Euroopa Liidu Nõukogu ametis olev eesistuja pidi istungilt lahkuma. Liikmed väljendasid oma hämmeldust. Kaaspresidendid kirjutavad sellest liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, kes oli palunud ministril teda asendada, ning peaministrile.

4.   Kultuuriline mitmekesisus ja inimõigused AKV ja ELi riikides

Poliitikakomisjon

Kaasraportöörid: Abdoulaye Touré (Côte d’Ivoire) ja Davor Ivo Stier

Raportit esitlesid Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), kes asendas kaasraportööri Abdoulaye Touré’d (Côte d’Ivoire), ning Davor Ivo Stier.

Sõnavõtjad: Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Davor Ivo Stier, Christophe Lutundula (Kongo Demokraatlik Vabariik), Kinga Gal, Kashetu Kyenge, Tesfaye Daba (Etioopia), Ryszard Legutko, Netty Baldeh (Gambia), Petr Jezek, James Kembi Gitura (Keenia), Lidia Senra Rodriguez, Ahamada Soukouna (Mali), Bodil Ceballos, Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauritaania), Ignazio Corrao, Mohamed Ben Oumar (Niger), Aymeric Chauprade, Adjedoue Weidou (Tšaad), Bogdan Brunon Wenta, Carlos Zorrinho, Makhosini Hlongwane (Zimbabwe), Tadeusz Zwiefka, Marlene Mizzi, Agustin Diaz de Mera, György Hölvényi, Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Eleni Theocharous, Juan Fernando Lopez Aguilar, Michael George Peyrefitte (Belize), Michael Gahler, Ousmane Kaba (Guinea) ning Kristin de Peyron (Euroopa välisteenistus).

Liikmed tunnistasid, et paljud kultuurid on üsna kiiresti kadumas nende suuliste traditsioonide ja üleilmastumise tõttu. Samal ajal moodustavad need suulised traditsioonid identiteedi ja kaitsevad kogukondi radikaliseerumise eest. Seetõttu tuleks kultuurilist mitmekesisust austada ja edendada. Sellegipoolest liikmed rõhutasid, et kultuurilisi erinevusi ei tohiks kuritarvitada õigustamaks selliste tavapäraste inimõigustealaste põhimõtete nagu mittediskrimineerimise põhimõtte rikkumist. Mõned liikmed ütlesid, et kultuuripärandi säilitamine on palju olulisem kui lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste uute õigustega tegelemine. Paljud ei olnud sellega nõus.

Arutelu võtsid kokku Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti) ja Davor Ivo Stier.

5.   Loodusvarad

Arutelu Paapua Uus-Guinea riikliku planeerimise ministri Charles Abeliga

Paapua Uus-Guinea riikliku planeerimise minister Charles Abel tegi ettekande loodusvarade teemal.

Sõnavõtjad: Christophe Lutundula (Kongo Demokraatlik Vabariik), Eleni Theocharous, Musa Hussein Naib (Eritrea), Kashetu Kyenge, Netty Baldeh (Gambia), Dawid Jackiewicz, Adjedoue Weidou (Tšaad), Javier Nart, Lidia Senra Rodriguez, Michèle Rivasi, Louis Michel, Ignazio Corrao, Michael Gahler, Jo Leinen, Joachim Zeller, Felix C.M. Mutati (Sambia), Magnus Kofi Amoatey (Ghana), James Kembi Gitura (Keenia) ning Peter Craig-McQuaide (Euroopa Komisjon).

Charles Abel esitles Paapua Uus-Guinea valitsuse loodusvarade majandamise poliitikat ning rõhutas, et minevikus tehtud vigadest on õpitud ja nüüd keskendutakse vastutustundlikule hankimisele, varade ökoloogiliselt säästvale majandamisele, korruptsioonivastasele võitlusele ning selle tagamisele, et kohalik elanikkond saab kasu riigi rikkalikest loodusvaradest.

Liikmed avaldasid ettekandele poolehoidu ning rõhutasid, et AKV riigid võiksid sellest kogemusest õppida. Tõstatatud küsimuste hulka kuulusid vajadus läbipaistvuse järele, tugevdatud parlamentaarne kontroll, maksureform, maavarade jälgitavus, kodanikuühiskonna roll järelevalvajana ning riiklike investeerimisfondide loomine, et kasutada tulusid tulevaste põlvede jaoks, tehes ettevõtted vastutavaks keskkonnakahjustuste heastamise eest.

(Istung katkestati kell 12.35 ja see jätkus kell 15.10)

ISTUNGIT JUHATAS: Louis MICHEL

kaaspresident

Kaaspresident Jackson teatas, et talle olid Kongo Demokraatliku Vabariigi ametivõimud andnud teada, et nad ei saa korraldada 12. piirkondlikku kohtumist, mis peaks toimuma 20.–24. juulil 2015.

6.   Mered/ookeanid (kliimamuutused, bioloogiline mitmekesisus, taastuvenergia, kalandus, meresõidu turvalisus ja piraatlus, nafta ja maavarad merepõhjas)

Põhiarutelu

Kiribati president Anote Tong tegi ettekande eksistentsiaalse ohu teemal, mida kliimamuutused kujutavad endast tema riigile. Marshalli Saartelt pärit luuletaja ja kodanikuühiskonna esindaja Kathy Jetnil-Kijner kandis ette kliimamuutuste tagajärgi käsitleva luuletuse „Dear Matafele Peinem”, mille ta luges ette ka 2014. aasta septembris toimunud ÜRO tippkohtumisel. Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni tegevdirektor Feleti Teo tegi ettekande Vaikse ookeani kalavarude majandamise kohta.

Sõnavõtjad: Andre R. Worrell (Barbados), Michael Gahler, Kilosho Bulambo (Kongo Demokraatlik Vabariik), Eirangi Marsters (Cooki saared), Jo Leinen, Sanjit Patel (Fidži), Javier Nart, Anote Tong, Feleti Teo, Lidia Senra Rodriguez, Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauritaania), Bodil Ceballos, Ignazio Corrao, Tialavea Tionisio Seigafolava Hunt (Samoa), Michèle Rivasi, Andre Pool (Seišellid), Joachim Zeller, Adjedoue Weidou (Tšaad), Pedro Silva Pereira, Eleni Theocharous, Carlos Zorrinho, Marlene Mizzi ja Kashetu Kyenge.

Arutelus keskenduti merede ja ookeanide olulisusele ning vajadusele edendada koordineeritud ja järjepidevat poliitikat ning mobiliseerida piisavalt vahendeid, et kaitsta mitmekesisust, tagada mereressursside jätkusuutlikkus, leevendada kliimamuutuseid ja nendega kohaneda ning tegeleda rannikualasid ja nende elanikke ähvardavate ohtudega. Liikmed märkisid, et ookeane ähvardab palju ohte, mida põhjustavad jätkusuutmatud tarbimismudelid ja mereressursside ülekasutamine. Nad rõhutasid, kui oluline on saavutada kokkulepe ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 21. konverentsil, mis toimub 2015. aasta detsembris, ning nõudsid, et EL ja AKV riigid võtaksid sellel foorumil ühiseid meetmeid.

Arutelu lõpetasid Anote Tong ja Feleti Teo.

7.   Kiireloomuline küsimus nr 1: loodusõnnetus Vanuatus (ja naaberriikides): edasine tegevus, sh piirkondlik koostöö

ÜRO kohalik koordinaator ja ÜRO Arenguprogrammi (UNDP) esindaja Osnat Lubrani tegi sissejuhatuse hädaabi teemal, mida anti Vanuatule pärast troopilist tsükloni Pam.

Sõnavõtjad: Andre R. Worrell (Barbados), Maurice Ponga, Kilosho Bulambo (Kongo Demokraatlik Vabariik), Jo Leinen, Arne Gericke, Catherine Bearder, Joyce Laboso (Keenia), Lidia Senra Rodriguez, James Munthali (Malawi), Michèle Rivasi, Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauritaania), Ignazio Corrao, Bogdan Brunon Wenta, Derek Vaughan, Joachim Zeller ja Peter Craig McQuaide (Euroopa Komisjon).

Liikmed avaldasid sügavat kaastunnet troopilise tsükloni Pam tõttu kannatanud riikidele ja inimestele ning tunnustasid humanitaarabitöötajaid nende tehtud töö eest.

Liikmed nõudsid tungivalt, et rahvusvaheline kogukond võtaks kasutusele ressursid, mida on vaja tsükloni poolt kahjustatud infrastruktuuri ülesehitamiseks ning üleminekuks pikaajalise rehabilitatsiooni ja arengu poole. Samuti kutsusid liikmed AKV riikide valitsusi üles läbi vaatama nende arengustrateegiaid, et lisada nendesse meetmeid, leevendamaks katastroofiohtusid ja edendamaks kliimamuutustega kohanemist hoonete planeerimise poliitikas, ning tuletas meelde, et tuleb tegeleda keskkonnapagulaste ja rändajate kaitses olemas olevate õigusalaste lünkadega.

Kiribati president Anote Tong informeeris liikmeid ülesehitamisprotsessist Kiribatil.

Osnat Lubrani vastas liikmete kommentaaridele.

8.   Hariduse ja kutseõppe probleemid ning võimalused AKV riikides

Sotsiaal- ja keskkonnakomisjon

Kaasraportöörid: Musa Hussein Naib (Eritrea) ja Francesc Gambús

Musa Hussein Naib (Eritrea) ja Francesc Gambús tutvustasid raportit.

Sõnavõtjad: Bogdan Brunon Wenta, Javier Nart, Tesfaye Daba (Etioopia), Norbert Neuser, Arne Gericke, Mikael Phillips (Jamaica), Catherine Bearder, Abdikadir Omar Aden (Keenia), Lidia Senra Rodriguez, James Munthali (Malawi), Michèle Rivasi, Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauritaania), Ignazio Corrao, Mohamed Ben Oumar (Niger), Ibrahim Bundu (Sierra Leone), Michael Gahler, Amos Fish Mahlalela (Lõuna-Aafrika), Kashetu Kyenge, Adjedoue Weidou (Tšaad), Krzysztof Hetman ja Makhosini Hlongwane (Zimbabwe).

ISTUNGIT JUHATAS: Kashetu KYENGE

asepresident

Sõnavõtjad: Marlene Mizzi ja Derek Vaughan.

ISTUNGIT JUHATAS: Louis MICHEL

kaaspresident

Sõnavõtja: Peter Craig McQuaide (Euroopa Komisjon).

Liikmed märkisid, kui oluline on haridus üksikisikute elu parandamisel ja AKV riikide arengus. Liikmed rõhutasid, kui oluline on tagada kõigile vaba juurdepääs algkooliharidusele, eelkõige haavatavate elanikkonnarühmade seas, nagu maakogukonnad ja tütarlapsed. Liikmed juhtisid tähelepanu asjaolule, et kvaliteetne haridus on oluline kõigil tasanditel, sealhulgas kõrghariduse ja kutseõppe tasandil, ning rõhutasid, et AKV riigid peavad andma haridusvaldkonnale piisavalt vahendeid ning EL peab seadma arengukoostööprogrammides hariduse esmatähtsale kohale.

Francesc Gambús ja Musa Hussein Naib (Eritrea) lõpetasid arutelu.

(Istung lõppes kell 19.00)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

kaaspresidendid

Patrick I. GOMES ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

kaaspeasekretärid

---

| 24.11.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 391/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 391/11

---

ÜHELT POOLT AAFRIKA, KARIIBI MERE JA VAIKSE OOKEANI PIIRKONNA RIIKIDE RÜHMA NING TEISELT POOLT EUROOPA LIIDU JA SELLE LIIKMESRIIKIDE VAHEL SÕLMITUD PARTNERLUSLEPINGU ALUSEL MOODUSTATUD PARLAMENTAARNE ÜHISASSAMBLEE

KOLMAPÄEVA, 17. JUUNI 2015. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(2015/C 391/03)

Sisukord

| 1. | Vaikse ookeani piirkonna integratsioon | 11 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Kiireloomuline küsimus nr 2: olukord Kesk-Aafrika Vabariigis | 12 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Sisetulu teenimise võimaluste parandamine AKV riikides | 12 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Majandusliku usaldusväärsuse saavutamine tõelise osalusdemokraatia abil | 12 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Seminaride koondaruanded | 13 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Hääletus kolme alalise komitee esitatud raportitele lisatud resolutsioonide ettepanekute üle | 13 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Hääletus kiireloomuliste resolutsioonide ettepanekute üle | 14 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Esmaspäeva, 15. juuni 2015. aasta pärastlõunase istungi ning teisipäeva, 16. juuni 2015. aasta hommikuse ja pärastlõunase istungi protokollide kinnitamine | 14 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Muud küsimused | 14 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Parlamentaarse ühisassamblee 30. istungjärgu toimumise kuupäev ja koht | 14 |
| --- | --- | --- |

10.

| I LISA | PARLAMENTAARSE ÜHISASSAMBLEE LIIKMETE TÄHESTIKULINE NIMEKIRI | 16 |
| --- | --- | --- |

I LISA

| II LISA | 15.–17. JUUNIL 2015. AASTAL SUVAL (FIDŽI) TOIMUNUD ISTUNGJÄRGUL OSALENUTE NIMEKIRI | 20 |
| --- | --- | --- |

II LISA

| III LISA | VOLITATUD PARLAMENDIVÄLISED DELEGAADID | 24 |
| --- | --- | --- |

III LISA

| IV LISA | VASTUVÕETUD TEKSTID | 25 |
| --- | --- | --- |

IV LISA

| — | RESOLUTSIOON kultuurilise mitmekesisuse ja inimõiguste kohta AKV ja ELi riikides | 25 |
| --- | --- | --- |

—

| — | RESOLUTSIOON investeeringute ja kaubanduse, sealhulgas infrastruktuuri rahastamise kohta AKV riikides ELi segarahastamismehhanismi abil | 29 |
| --- | --- | --- |

—

| — | RESOLUTSIOON hariduse ja kutseõppe probleemide ning võimaluste kohta AKV riikides | 34 |
| --- | --- | --- |

—

| — | RESOLUTSIOON loodusõnnetuse kohta Vanuatus (ja naaberriikides): edasine tegevus, sh piirkondlik koostöö | 40 |
| --- | --- | --- |

—

| — | RESOLUTSIOON olukorra kohta Kesk-Aafrika Vabariigis | 44 |
| --- | --- | --- |

—

KOLMAPÄEVA, 17. JUUNI 2015. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(Istung algas kell 9.05.)

JUHATAJA: Fitz A. JACKSON

kaaspresident

1.   Vaikse ookeani piirkonna integratsioon

Arutelu Vaikse ookeani saarte foorumi peasekretäri Meg Taylori ja Vaikse ookeani ühenduse sekretariaadi peadirektori Colin Tuikuitongaga

Vaikse ookeani saarte foorumi peasekretär Meg Taylor ja Vaikse ookeani ühenduse sekretariaadi peadirektor Colin Tuikuitonga andsid ülevaate Vaikse ookeani/Okeaania piirkonna veelgi põhjalikuma integratsiooni, sealhulgas allpiirkondliku integratsiooni kavast ning rõhutasid ELi rolli piirkonna peamise arengukoostöö partnerina, tuues samas välja selle piirkonna ja ELi vahelised erinevused kalavarude majandamise poliitikas.

Sõnavõtjad: Maurice Ponga, Norbert Neuser, Eirangi Marsters (Cooki saared), Felix C.M. Mutati (Sambia), Javier Nart, Tialavea Tionisio Seigafolava Hunt (Samoa), Lidia Senra Rodriguez, Michèle Rivasi, Sanjit Patel (Fidži), Tu’iafitu Lolomana’ia (Tonga), Juan Fernando Lopez Aguilar, Davor Ivo Stier, Ole Christensen ja Gediminas Varanavičius (Euroopa Liidu Vaikse ookeani piirkonna delegatsioon).

Liikmed rõhutasid, kui tähtis on Vaikse ookeani piirkonna jaoks piirkondlik majanduslik ja poliitiline integratsioon globaliseerunud maailmas, võttes arvesse piirkonna riikide väiksust, ning rõhutasid vajadust tegeleda selliste probleemidega nagu ressursside majandamine, ränne ja kliimamuutuste oht. AKV liikmed kurtsid komisjoni ettepaneku üle peatada ELi – Vaikse ookeani piirkonna majanduspartnerluslepingu läbirääkimised, kuni kalavarude majandamise poliitikas on läbi viidud reformid, ning palusid, et EL näitaks kokkuleppe saavutamiseks üles vajalikku paindlikkust. Komisjon rõhutas, et soovib jätkuvalt Vaikse ookeani piirkonna majanduspartnerluslepingu sõlmimist ning annab Vaikse ookeani piirkonnale kalavarude majandamise ajakohastamiseks vajaliku aja.

2.   Kiireloomuline küsimus nr 2: olukord Kesk-Aafrika Vabariigis

Sõnavõtjad: Kristin de Peyron (Euroopa välisteenistus), Laurent Ngon-Baba (Kesk-Aafrika Vabariik), Michael Gahler, Christophe Lutundula (Kongo Demokraatlik Vabariik), Kashetu Kyenge, Netty Baldeh (Gambia), Co-President Louis Michel, Mohamed Ben Oumar (Nigeeria), Lidia Senra Rodriguez, Amos Fish Mahlalela (Lõuna-Aafrika Vabariik), Bodil Ceballos, Adjedoue Weidou (Tšaad), Ignazio Corrao, Agustin Diaz De Mera, Teresa Jiménez-Becerril Barrio ja Joachim Zeller.

Liikmed märkisid viimastel kuudel toimunud arengut paremuse poole, kuid rõhutasid samal ajal, et rahvusvaheline üldsus peab jätkama Kesk-Aafrika Vabariigi toetamist üleminekuajal, eriti pidades silmas eesmärki korraldada 2015. aasta lõpuks demokraatlikud valimised. EL on pakkunud riigis stabiilsuse saavutamiseks olulist rahalist tuge, kuid teisteltki oleks vaja suuremat abi, sealhulgas keskpikas perspektiivis sõjalist toetust. Samuti juhiti tähelepanu pagulaste olukorrale, desarmeerimise, demobiliseerimise, taasintegreerimise ja repatrieerimise lepingu senisele mitterakendamisele, laste õigustele ning ajutise presidendi ja usukogukondade juhtide positiivsele rollile Kesk-Aafrika Vabariigis.

(Istungjärk katkestati kell 11.00 ja see jätkus kell 11.01.)

3.   Sisetulu teenimise võimaluste parandamine AKV riikides

Arutelu Fidži peaprokuröri ning rahandus-, riigiettevõtete, avalike teenuste ja kommunikatsiooniministri Aiyaz Sayed-Khaiyumiga

Fidži peaprokurör ning rahandus-, riigiettevõtete, avalike teenuste ja kommunikatsiooniminister Aiyaz Sayed-Khaiyum selgitas, et tema riik lähtub tarbimispõhisest strateegiast, mis vähendab üksikisikute ning mikro- ja väikeettevõtjate nominaalseid maksumäärasid, ergutab väikesemahulisi investeeringuid ning suurendab maksukohustuste täitmist.

Sõnavõtjad: Tesfaye Daba (Etioopia), Davor Ivo Stier, Joyce Laboso (Keenia), Pedro Silva Perreira, James Munthali (Malawi), Petr Jezek, Felix Mutati (Sambia), Lidia Senra Rodriguez, Michael Gahler, Michèle Rivasi, Mikael Phillips (Jamaica), Juan Fernando Lopez Aguilar, Kashetu Kyenge, Catherine Bearder, Carlos Zorrinho, Neena Gill, Michael George Peyrefitte (Belize) and Peter Craig-McQuaide (Euroopa Komisjon).

Liikmed rõhutasid, et tähtis on piirata ebaseaduslikke rahavooge ning tagada, et rahvusvahelised ettevõtjad ja kõige jõukam ühiskonnakiht maksaksid arenguriikides makse.

4.   Majandusliku usaldusväärsuse saavutamine tõelise osalusdemokraatia abil

Arutelu Fidži peaprokuröri ning rahandus-, riigiettevõtete, avalike teenuste ja kommunikatsiooniministri Aiyaz Sayed-Khaiyumiga

Aiyaz Sayed-Khaiyum andis ülevaate hiljutistest reformidest, Fidži põhiseaduse tulemustest ning sätestatud diskrimineerimiskeelu ja sotsiaalsete õiguste tugevdamise põhimõtetest, kaitstes samal ajal Fidži tööõigust käsitlevaid õigusakte.

Sõnavõtjad: Agustin Diaz De Mera, Felix Mutati (Sambia), Neena Gill, Petr Jezek, Lidia Senra Rodriguez, Michèle Rivasi, Juan Fernando Lopez Aguilar, Joachim Zeller, Ole Christensen, Catherine Bearder, Davor Ivo Stier, Kashetu Kyenge ja Kristin de Peyron (Euroopa välisteenistus).

Liikmed väljendasid heameelt selle üle, et Fidži pöördus 2014. aasta septembris toimunud valimiste järel tagasi demokraatiateele, ning õnnitlesid riiki hiljuti selle majandus- ja poliitilises juhtimises läbiviidud reformide puhul. Esitati küsimusi Fidži majanduspoliitika ja selle suhestumise kohta piirkondliku ja globaalse taustaga, Fidži armee praeguse rolli, meediavabaduse ja kodanikuühiskonna osalemise ning haavatavate rühmade, nagu naiste ja maakogukondade majandusliku kaasamise kohta. ELi liikmed esitasid ministrile küsimusi Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni uurimuse kohta, milles käsitleti tööõiguse olukorda riigis.

5.   Seminaride koondaruanded

Kembi Gitura (Keenia) esitas suulise aruande seminari kohta, millel käsitleti Fidži ja Vaikse ookeani piirkonna kogemusi teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu võitlemisel, osutas vajadusele tugevdada Fidžis ja selle Vaikse ookeani riikidest naaberriikides säästva kalapüügi poliitikat ning teavitas liikmeid sellega seonduvalt viimastel aastatel võetud meetmetest.

Jo Leinen esitas suulise aruande seminari kohta, millel käsitleti kliimamuutusi Fidžis. Kliimamuutuste probleemi oli vaja tungivalt käsitleda, sest Vaikse ookeani piirkonnas annab selle mõju tunda juba näiteks merevee taseme tõusuga ning ohus olevat kogu piirkonna püsimajäämine. Aruande esitaja palus AKV ja ELi partnerluses osalevaid riike ühendada jõud 2015. aasta detsembris Pariisis toimuvaks ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 21. konverentsiks.

(Istung katkestati kell 13.00 ja see jätkus kell 15.08.)

| Fitz A. JACKSON
  Louis MICHEL | Patrick I. GOMES ja
  Luis Marco AGUIRIANO NALDA |
| --- | --- |
| kaaspresidendid | kaaspeasekretärid |

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Patrick I. GOMES ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

kaaspresidendid

kaaspeasekretärid

JUHATAJA: Louis MICHEL

kaaspresident

6.   Hääletus kolme alalise komitee esitatud raportitele lisatud resolutsioonide ettepanekute üle

Kaaspresident tuletas assambleele meelde hääletamise korda.

| — | Kultuuriline mitmekesisus ja inimõigused AKV ja ELi riikides (AKV-EL/101.753/15/fin)
  Poliitikakomitee
  Abdoulaye Touré (Côte d’Ivoire) ja Davor Ivo Stieri raport
  Tagasilükatud muudatusettepanek: 1
  Teise osa puhul palus fraktsioon PPE punktide 1, 12 ja 31 kohta kodade kaupa eraldi hääletust, mille tulemusena lükati need punktid tagasi.
  Kohalviibinud liikmed võtsid muudetud kujul resolutsiooni vastu 1 vastuhäälega. |
| --- | --- |

—

Kultuuriline mitmekesisus ja inimõigused AKV ja ELi riikides (AKV-EL/101.753/15/fin)

Poliitikakomitee

Abdoulaye Touré (Côte d’Ivoire) ja Davor Ivo Stieri raport

Tagasilükatud muudatusettepanek: 1

Teise osa puhul palus fraktsioon PPE punktide 1, 12 ja 31 kohta kodade kaupa eraldi hääletust, mille tulemusena lükati need punktid tagasi.

Kohalviibinud liikmed võtsid muudetud kujul resolutsiooni vastu 1 vastuhäälega.

| — | Investeeringute ja kaubanduse, sealhulgas infrastruktuuri rahastamine AKV riikides ELi segarahastamismehhanismi abil (AKV-EL/101.868/15/fin)
  Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee
  Malement Liahosoa (Madagaskar) ja David Martini raport
  Vastuvõetud muudatusettepanekud: 1, 2, 3, 5
  Tagasilükatud muudatusettepanekud: 4, 6 (fraktsiooni PPE soovil kodade kaupa hääletus), punkt 15 (fraktsiooni PPE soovil kodade kaupa hääletus)
  Teise osa puhul palus fraktsioon PPE põhjenduse R kohta kodade kaupa eraldi hääletust ning kõik osad võeti vastu.
  Kohalviibinud liikmed võtsid muudetud kujul resolutsiooni vastu 2 vastuhäälega. |
| --- | --- |

—

Investeeringute ja kaubanduse, sealhulgas infrastruktuuri rahastamine AKV riikides ELi segarahastamismehhanismi abil (AKV-EL/101.868/15/fin)

Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee

Malement Liahosoa (Madagaskar) ja David Martini raport

Vastuvõetud muudatusettepanekud: 1, 2, 3, 5

Tagasilükatud muudatusettepanekud: 4, 6 (fraktsiooni PPE soovil kodade kaupa hääletus), punkt 15 (fraktsiooni PPE soovil kodade kaupa hääletus)

Teise osa puhul palus fraktsioon PPE põhjenduse R kohta kodade kaupa eraldi hääletust ning kõik osad võeti vastu.

Kohalviibinud liikmed võtsid muudetud kujul resolutsiooni vastu 2 vastuhäälega.

| — | Hariduse ja kutseõppe probleemid ning võimalused AKV riikides (AKV-EL/101.756/15/fin)
  Sotsiaal- ja keskkonnakomitee
  Musa Hussein Naibi (Eritrea) ja Francesc Gambúsi raport
  Fraktsioon PPE palus mõlema osa puhul punktide 31 ja 34 kohta kodade kaupa eraldi hääletust ning kõik osad võeti vastu.
  Kohalviibinud liikmed võtsid muudetud kujul resolutsiooni vastu 1 vastuhäälega. |
| --- | --- |

—

Hariduse ja kutseõppe probleemid ning võimalused AKV riikides (AKV-EL/101.756/15/fin)

Sotsiaal- ja keskkonnakomitee

Musa Hussein Naibi (Eritrea) ja Francesc Gambúsi raport

Fraktsioon PPE palus mõlema osa puhul punktide 31 ja 34 kohta kodade kaupa eraldi hääletust ning kõik osad võeti vastu.

Kohalviibinud liikmed võtsid muudetud kujul resolutsiooni vastu 1 vastuhäälega.

7.   Hääletus kiireloomuliste resolutsioonide ettepanekute üle

| — | Loodusõnnetus Vanuatus (ja naaberriikides): edasine tegevus, sh piirkondlik koostöö (AKV-EL/101.877/15/fin)
  Teise osa puhul palus fraktsioon PPE punkti 11 kohta kodade kaupa eraldi hääletust, mille tulemusena võeti selle 1. osa vastu ja 2. osa lükati tagasi.
  Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu. |
| --- | --- |

—

Loodusõnnetus Vanuatus (ja naaberriikides): edasine tegevus, sh piirkondlik koostöö (AKV-EL/101.877/15/fin)

Teise osa puhul palus fraktsioon PPE punkti 11 kohta kodade kaupa eraldi hääletust, mille tulemusena võeti selle 1. osa vastu ja 2. osa lükati tagasi.

Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu.

| — | Olukord Kesk-Aafrika Vabariigis (AKV-EL/101.878/15/fin)
  Vastuvõetud muudatusettepanek: punkt 7 (fraktsiooni EFDD soovil kodade kaupa hääletus)
  Kohalviibinud liikmed võtsid resolutsiooni vastu 2 vastuhäälega. |
| --- | --- |

—

Olukord Kesk-Aafrika Vabariigis (AKV-EL/101.878/15/fin)

Vastuvõetud muudatusettepanek: punkt 7 (fraktsiooni EFDD soovil kodade kaupa hääletus)

Kohalviibinud liikmed võtsid resolutsiooni vastu 2 vastuhäälega.

8.   Esmaspäeva, 15. juuni 2015. aasta pärastlõunase istungi ning teisipäeva, 16. juuni 2015. aasta hommikuse ja pärastlõunase istungi protokollide kinnitamine

Lidia Senra Rodríguez palus esmaspäeval, 15. juunil toimunud istungi protokolli 8. päevakorrapunkti teha väikse muudatuse. Selle päeva protokolli muudeti vastavalt. Teisipäeva, 16. juuni protokoll kinnitati muutmata kujul.

Protokollid kinnitati.

9.   Muud küsimused

Kaaspresident andis teada, et liikmetele jaotati AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresidentide avaldused olukorra kohta Burundis ja tsiviilisikute vastu toime pandud enesetapurünnakute kohta Tšaadis N’Djamenas.

Kaaspresident Fitz A. Jackson õnnitles parlamentaarse ühisassamblee liiget Winston Garrawayd Grenada noorte-, spordi- ja usuasjade ministriks saamise puhul.

Kaaspresident Louis Michel õnnitles parlamentaarse ühisassamblee endist liiget Komi Sélom Klassoud Togo peaministriks saamise puhul.

10.   Parlamentaarse ühisassamblee 30. istungjärgu toimumise kuupäev ja koht

Parlamentaarse ühisassamblee 30. istungjärk toimub kavandatavalt 7.–9. detsembril 2015 Mosambiigis, mille kohta oodatakse AKV riikidelt õigeaegset kinnitust.

Jo Leinen juhtis tähelepanu sellele, et parlamentaarse ühisassamblee 30. istungjärgu toimumiseks valitud kuupäevad langevad kokku Pariisis peetava Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 21. konverentsiga, ning nõudis seetõttu istungjärgu toimumisaja muutmist. Kaaspresident Louis Michel lubas uurida võimalikke lahendusi.

Kaaspresident Louis Michel õnnitles kogu parlamentaarse ühisassamblee nimel Fidži valitsust ja parlamenti parlamentaarse ühisassamblee 29. istungjärgu laitmatu korralduse eest.

(Istung lõppes kell 15.52.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

kaaspresidendid

Patrick I. GOMES ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

kaaspeasekretärid

---

I LISA

PARLAMENTAARSE ÜHISASSAMBLEE LIIKMETE TÄHESTIKULINE NIMEKIRI

| AKV riikide esindajad | Euroopa Parlamendi esindajad |
| --- | --- |
| JACKSON (JAMAICA), kaaspresident | MICHEL, kaaspresident |
| | |
| ANGOLA
  ANTIGUA JA BARBUDA
  BAHAMA
  BARBADOS (asepresident)
  BELIZE
  BENIN
  BOTSWANA
  BURKINA FASO
  BURUNDI
  KAMERUN
  CABO VERDE VABARIIK
  KESK-AAFRIKA VABARIIK
  TŠAAD (asepresident)
  KOMOORID
  KONGO DEMOKRAATLIK VABARIIK (asepresident)
  KONGO VABARIIK
  COOKI SAARED
  CÔTE D’IVOIRE
  DJIBOUTI
  DOMINICA
  DOMINIKAANI VABARIIK
  EKVATORIAAL-GUINEA (1)

  ERITREA
  ETIOOPIA (asepresident)
  FIDŽI
  GABON
  GAMBIA
  GHANA
  GRENADA
  GUINEA
  GUINEA-BISSAU
  GUYANA
  HAITI
  JAMAICA
  KIRIBATI
  LESOTHO
  LIBEERIA
  MADAGASKAR
  MALAWI (asepresident)
  MALI
  MARSHALLI SAARTE VABARIIK
  MAURITAANIA
  MAURITIUS
  MIKRONEESIA LIIDURIIGID
  MOSAMBIIK (asepresident)
  NAMIIBIA
  NAURU
  NIGER
  NIGEERIA (asepresident)
  NIUE (asepresident)
  PALAU
  PAAPUA UUS-GUINEA
  RWANDA
  SAINT KITTS JA NEVIS
  SAINT LUCIA
  SAINT VINCENT JA GRENADIINID
  SAMOA
  SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE
  SENEGAL (asepresident)
  SEIŠELLID
  SIERRA LEONE
  SAALOMONI SAARED
  SOMAALIA
  LÕUNA-AAFRIKA
  SUDAAN (asepresident) (1)

  SURINAME (asepresident)
  SVAASIMAA
  TANSAANIA
  IDA-TIMOR
  TOGO
  TONGA (asepresident)
  TRINIDAD JA TOBAGO
  TUVALU
  UGANDA
  VANUATU
  SAMBIA
  ZIMBABWE | ADINOLFI
  AGEA
  ALIOT
  ARENA
  BAY
  BEARDER
  BUONANNO
  CAMPBELL BANNERMAN
  CASA
  CEBALLOS
  CHRISTENSEN
  CORRAO
  DANCE
  DELAHAYE
  DE SARNEZ
  DUNCAN
  ENGSTRÖM
  ESTARÀS FERRAGUT
  FERRARA
  FERREIRA (asepresident)
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GABRIEL
  GÁL
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GEBHARDT
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIRAUTA VIDAL
  GIUFFRIDA
  GOERENS
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HANNAN (asepresident)
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  ITURGAIZ
  KARSKI
  KYENGE (asepresident)
  LÓPEZ AGUILAR (asepresident)
  LÖSING
  MCAVAN
  MANSCOUR (asepresident)
  MARUSIK
  MIZZI
  MUSELIER (asepresident)
  MUSSOLINI
  NART (asepresident)
  NEGRESCU
  NEUSER
  NOICHL
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI (asepresident)
  PHILIPPOT
  POGLIESE
  RIVASI (asepresident)
  ROLIN
  ROSATI
  RUAS (asepresident)
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  SENRA RODRÍGUEZ
  STOLOJAN
  THOMAS
  VAIDERE
  WENTA
  WERNER
  WIELAND
  WIŚNIEWSKA (asepresident)
  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

AKV riikide esindajad

Euroopa Parlamendi esindajad

JACKSON (JAMAICA), kaaspresident

MICHEL, kaaspresident

ANGOLA

ANTIGUA JA BARBUDA

BAHAMA

BARBADOS (asepresident)

BELIZE

BENIN

BOTSWANA

BURKINA FASO

BURUNDI

KAMERUN

CABO VERDE VABARIIK

KESK-AAFRIKA VABARIIK

TŠAAD (asepresident)

KOMOORID

KONGO DEMOKRAATLIK VABARIIK (asepresident)

KONGO VABARIIK

COOKI SAARED

CÔTE D’IVOIRE

DJIBOUTI

DOMINICA

DOMINIKAANI VABARIIK

EKVATORIAAL-GUINEA (1)

ERITREA

ETIOOPIA (asepresident)

FIDŽI

GABON

GAMBIA

GHANA

GRENADA

GUINEA

GUINEA-BISSAU

GUYANA

HAITI

JAMAICA

KIRIBATI

LESOTHO

LIBEERIA

MADAGASKAR

MALAWI (asepresident)

MALI

MARSHALLI SAARTE VABARIIK

MAURITAANIA

MAURITIUS

MIKRONEESIA LIIDURIIGID

MOSAMBIIK (asepresident)

NAMIIBIA

NAURU

NIGER

NIGEERIA (asepresident)

NIUE (asepresident)

PALAU

PAAPUA UUS-GUINEA

RWANDA

SAINT KITTS JA NEVIS

SAINT LUCIA

SAINT VINCENT JA GRENADIINID

SAMOA

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

SENEGAL (asepresident)

SEIŠELLID

SIERRA LEONE

SAALOMONI SAARED

SOMAALIA

LÕUNA-AAFRIKA

SUDAAN (asepresident) (1)

SURINAME (asepresident)

SVAASIMAA

TANSAANIA

IDA-TIMOR

TOGO

TONGA (asepresident)

TRINIDAD JA TOBAGO

TUVALU

UGANDA

VANUATU

SAMBIA

ZIMBABWE

ADINOLFI

AGEA

ALIOT

ARENA

BAY

BEARDER

BUONANNO

CAMPBELL BANNERMAN

CASA

CEBALLOS

CHRISTENSEN

CORRAO

DANCE

DELAHAYE

DE SARNEZ

DUNCAN

ENGSTRÖM

ESTARÀS FERRAGUT

FERRARA

FERREIRA (asepresident)

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GABRIEL

GÁL

GARDIAZABAL RUBIAL

GEBHARDT

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIRAUTA VIDAL

GIUFFRIDA

GOERENS

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HANNAN (asepresident)

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

ITURGAIZ

KARSKI

KYENGE (asepresident)

LÓPEZ AGUILAR (asepresident)

LÖSING

MCAVAN

MANSCOUR (asepresident)

MARUSIK

MIZZI

MUSELIER (asepresident)

MUSSOLINI

NART (asepresident)

NEGRESCU

NEUSER

NOICHL

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI (asepresident)

PHILIPPOT

POGLIESE

RIVASI (asepresident)

ROLIN

ROSATI

RUAS (asepresident)

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

SENRA RODRÍGUEZ

STOLOJAN

THOMAS

VAIDERE

WENTA

WERNER

WIELAND

WIŚNIEWSKA (asepresident)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZWIEFKA

POLIITIKAKOMITEE

| AKV riikide liikmed | Euroopa Parlamendi liikmed |
| --- | --- |
| HLONGWANE (ZIMBABWE), kaasesimees
  SANOU (BURKINA FASO), aseesimees
  GOUMANEH (DJIBOUTI), aseesimees | GAHLER, kaasesimees
  ZELLER, aseesimees
  GUERRERO SALOM, aseesimees |
| ANTIGUA JA BARBUDA
  YEHOUETOME (BENIN)
  GBERI (KAMERUN)
  N’GON-BABA (KESK-AAFRIKA VABARIIK)
  KOMOORID
  KONGO VABARIIK
  CÔTE D’IVOIRE
  PATEL (FIDŽI)
  GUYANA
  PRIVERT (HAITI)
  PHILLIPS (JAMAICA)
  GITURA (KEENIA)
  LIBEERIA
  MUNTHALI (MALAWI)
  SOUKOUNA (MALI)
  MARSHALLI SAARED
  VAQUINA (MOSAMBIIK)
  NAURU
  SAINT VINCENT JA GRENADIINID
  KAWAMALA (TANSAANIA)
  SANTOS (IDA-TIMOR)
  TOGO
  TAUSI (TUVALU) | ADINOLFI
  CASA
  CEBALLOS
  CORRAO
  DANCE
  DUDA
  ENGSTRÖM
  GABRIEL
  GAL
  GEBHARDT
  KARSKI
  KYENGE
  LEWER
  LÖSING
  LÓPEZ AGUILAR
  MICHEL
  PHILIPPOT
  POGLIESE
  RUAS
  WERNER
  WIELAND
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

AKV riikide liikmed

Euroopa Parlamendi liikmed

HLONGWANE (ZIMBABWE), kaasesimees

SANOU (BURKINA FASO), aseesimees

GOUMANEH (DJIBOUTI), aseesimees

GAHLER, kaasesimees

ZELLER, aseesimees

GUERRERO SALOM, aseesimees

ANTIGUA JA BARBUDA

YEHOUETOME (BENIN)

GBERI (KAMERUN)

N’GON-BABA (KESK-AAFRIKA VABARIIK)

KOMOORID

KONGO VABARIIK

CÔTE D’IVOIRE

PATEL (FIDŽI)

GUYANA

PRIVERT (HAITI)

PHILLIPS (JAMAICA)

GITURA (KEENIA)

LIBEERIA

MUNTHALI (MALAWI)

SOUKOUNA (MALI)

MARSHALLI SAARED

VAQUINA (MOSAMBIIK)

NAURU

SAINT VINCENT JA GRENADIINID

KAWAMALA (TANSAANIA)

SANTOS (IDA-TIMOR)

TOGO

TAUSI (TUVALU)

ADINOLFI

CASA

CEBALLOS

CORRAO

DANCE

DUDA

ENGSTRÖM

GABRIEL

GAL

GEBHARDT

KARSKI

KYENGE

LEWER

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

PHILIPPOT

POGLIESE

RUAS

WERNER

WIELAND

ZORRINHO

ZWIEFKA

MAJANDUSARENGU-, FINANTS- JA KAUBANDUSKOMITEE

| AKV riikide liikmed | Euroopa Parlamendi liikmed |
| --- | --- |
| TRINIDAD JA TOBAGO, kaasesimees
  TANNA (UGANDA), aseesimees
  TU’IAFITU (TONGA), aseesimees | FERRARA, kaasesimees
  ESTARÀS FERRAGUT, aseesimees
  MANSCOUR, aseesimees |
| WORRELL (BARBADOS)
  MANGOLE (BOTSWANA)
  BURUNDI
  ANDRADE RAMOS (CABO VERDE VABARIIK)
  KONGO DEMOKRAATLIK VABARIIK
  EKVATORIAAL-GUINEA (2)

  ETIOOPIA
  KABA (GUINEA)
  MANE (GUINEA BISSAU)
  KIRIBATI
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)
  MUCHILA (NAMIIBIA)
  NIGEERIA
  NIUE
  SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE
  SENEGAL
  TAUSINGA (SAALOMONI SAARED)
  SAINT KITTS JA NEVIS
  LONG (SAINT LUCIA)
  SUDAAN (2)

  SURINAME
  DLAMINI (SVAASIMAA)
  MUTATI (SAMBIA) | ARENA
  BAY
  CAMPBELL BANNERMAN
  DE SARNEZ
  DELAHAYE
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GIRAUTA VIDAL
  GRIESBECK
  HANNAN
  MIZZI
  MUSELIER
  NEGRESCU
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  STOLOJAN
  THOMAS
  WENTA |

AKV riikide liikmed

Euroopa Parlamendi liikmed

TRINIDAD JA TOBAGO, kaasesimees

TANNA (UGANDA), aseesimees

TU’IAFITU (TONGA), aseesimees

FERRARA, kaasesimees

ESTARÀS FERRAGUT, aseesimees

MANSCOUR, aseesimees

WORRELL (BARBADOS)

MANGOLE (BOTSWANA)

BURUNDI

ANDRADE RAMOS (CABO VERDE VABARIIK)

KONGO DEMOKRAATLIK VABARIIK

EKVATORIAAL-GUINEA (2)

ETIOOPIA

KABA (GUINEA)

MANE (GUINEA BISSAU)

KIRIBATI

RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)

MUCHILA (NAMIIBIA)

NIGEERIA

NIUE

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

SENEGAL

TAUSINGA (SAALOMONI SAARED)

SAINT KITTS JA NEVIS

LONG (SAINT LUCIA)

SUDAAN (2)

SURINAME

DLAMINI (SVAASIMAA)

MUTATI (SAMBIA)

ARENA

BAY

CAMPBELL BANNERMAN

DE SARNEZ

DELAHAYE

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GIRAUTA VIDAL

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

NEGRESCU

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

WENTA

SOTSIAAL- JA KESKKONNAKOMITEE

| AKV riikide liikmed | Euroopa Parlamendi liikmed |
| --- | --- |
| MANGOUALA (GABON), kaasesimees
  BALDEH (GAMBIA), aseesimees
  JIMENEZ (DOMINIKAANI VABARIIK), aseesimees | RIVASI, kaasesimees
  AGEA, aseesimees
  MUSSOLINI, aseesimees |
| XIRIMBIMBI (ANGOLA)
  BAHAMA
  PEYREFITTE (BELIZE)
  ADJEDOUE (TŠAAD)
  MARSTERS (COOKI SAARED)
  DOMINICA
  NAIB (ERITREA)
  ASAMOAH (GHANA)
  GRENADA
  MOQOLO (LESOTHO)
  ZAMEL (MAURITAANIA)
  MAURITIUS
  MIKRONEESIA LIIDURIIGID
  OUMAR (NIGER)
  PALAU
  PAAPUA UUS-GUINEA
  RUGEMA (RWANDA)
  HUNT (SAMOA)
  POOLE (SEIŠELLID)
  BUNDU (SIERRA LEONE)
  ABDIRIZAK (SOMAALIA)
  MAHLALELA (LÕUNA-AAFRIKA)
  LENGKON (VANUATU) | ALIOT
  BEARDER
  BUONANNO
  CHRISTENSEN
  FERREIRA
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  HERRANZ GARCIA
  HETMAN
  HEUBUCH
  MARUSIK
  MCAVAN
  NART
  NEUSER
  NOICHL
  ROLIN
  SENRA RODRIGUEZ
  VAIDERE
  WIŚNIEWSKA
  ZABORSKA |

AKV riikide liikmed

Euroopa Parlamendi liikmed

MANGOUALA (GABON), kaasesimees

BALDEH (GAMBIA), aseesimees

JIMENEZ (DOMINIKAANI VABARIIK), aseesimees

RIVASI, kaasesimees

AGEA, aseesimees

MUSSOLINI, aseesimees

XIRIMBIMBI (ANGOLA)

BAHAMA

PEYREFITTE (BELIZE)

ADJEDOUE (TŠAAD)

MARSTERS (COOKI SAARED)

DOMINICA

NAIB (ERITREA)

ASAMOAH (GHANA)

GRENADA

MOQOLO (LESOTHO)

ZAMEL (MAURITAANIA)

MAURITIUS

MIKRONEESIA LIIDURIIGID

OUMAR (NIGER)

PALAU

PAAPUA UUS-GUINEA

RUGEMA (RWANDA)

HUNT (SAMOA)

POOLE (SEIŠELLID)

BUNDU (SIERRA LEONE)

ABDIRIZAK (SOMAALIA)

MAHLALELA (LÕUNA-AAFRIKA)

LENGKON (VANUATU)

ALIOT

BEARDER

BUONANNO

CHRISTENSEN

FERREIRA

GARDIAZABAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCIA

HETMAN

HEUBUCH

MARUSIK

MCAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRIGUEZ

VAIDERE

WIŚNIEWSKA

ZABORSKA

---

(1)  Vaatlejana.

(2)  Vaatlejana.

---

II LISA

15.–17. JUUNIL 2015. AASTAL SUVAL (FIDŽI) TOIMUNUD ISTUNGJÄRGUL OSALENUTE NIMEKIRI

| JACKSON (Jamaica), kaaspresident | MICHEL, kaaspresident |
| --- | --- |
| PEREIRA (Angola)
  WORRELL (Barbados) (asepresident)
  PEYREFITTE (Belize)
  GBIAN (Benin)
  MANGOLE (Botswana)
  SANOU (Burkina Faso)
  KOMBO (Kamerun)
  ANDRADE RAMOS (Cabo Verde Vabariik)
  NGON-BABA (Kesk-Aafrika Vabariik)
  LUTUNDULA APALA Pen’APALA (Kongo Demokraatlik Vabariik) (asepresident)
  MARSTERS (Cooki saared) (1)

  WEIDOU (TŠAAD) (asepresident)
  GOUMANEH (Djibouti)
  NAIB (Eritrea)
  DABA WAKJIRA (Etioopia) (asepresident)
  TORAO OYO (Ekvatoriaal-Guinea) (2)

  PATEL (Fidži)
  MANGOUALA (Gabon)
  BALDEH (Gambia)
  AMOATEY (Ghana)
  GARRAWAY (Grenada)
  KABA (Guinea)
  MANE (Guinea-Bissau)
  PRIVERT (Haiti)
  PHILLIPS (Jamaica)
  LABOSO (Keenia)
  TONG (Kiribati)
  RAMALEFANE (Lesotho)
  RAZAFINDRAVELO (Madagaskar)
  MUNTHALI (Malawi) (asepresident)
  SOUKOUNA (Mali)
  ZAMEL (Mauritaania)
  VAQUINA (Mosambiik) (asepresident)
  MUCHILA (Namiibia)
  OUMAR (Niger)
  TAUFITU (Niue)
  KANAI (Palau)
  KOMUN (Paapua Uus-Guinea)
  REGEMA (Rwanda)
  LONG (Saint Lucia)
  HUNT (Samoa)
  POOL (Seišellid)
  BUNDU (Sierra Leone)
  TAUSINGA (Saalomoni saared)
  HASSAN (Somaalia)
  MAHLALELA (Lõuna-Aafrika)
  DLAMINI (Svaasimaa)
  NDUGAI (Tansaania)
  LOLOMANA’IA (Tonga) (asepresident) | BEARDER
  CEBALLOS
  CHAUPRADE (3)
   (4)

  CHRISTENSEN
  CORRAO
  DE SARNEZ (3)
   (4)

  DIAZ DE MERA GARCIA CONSUEGRA
  GAHLER
  GAL
  GAMBUS
  GERICKE (3)
   (4)

  GILL
  GIRAUTA VIDAL (3)
   (4)

  GRIESBECK (3)
   (4)

  HETMAN
  HOLVENYI
  JACKIEWICZ
  JEZEK
  JIMENEZ BECERRIL
  KYENGE (asepresident)
  LOPEZ AGUILAR
  LEGUTKO
  LEINEN
  MARTIN
  MIZZI
  NART (asepresident)
  NEUSER
  PIECHA
  PIOTROWSKI (4)
   (5)

  PONGA
  POREBA (3)

  RIVASI (asepresident)
  SENRA RODRIGUEZ
  SILVA PEREIRA
  STIER
  THEOCHAROUS
  VAIDERE
  VAUGHAN
  WENTA
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |
| TAUSI (Tuvalu)
  OULANYAH (Uganda)
  LENGKON (Vanuatu)
  MUTATI (Sambia)
  HLONGWANE (Zimbabwe) | |

JACKSON (Jamaica), kaaspresident

MICHEL, kaaspresident

PEREIRA (Angola)

WORRELL (Barbados) (asepresident)

PEYREFITTE (Belize)

GBIAN (Benin)

MANGOLE (Botswana)

SANOU (Burkina Faso)

KOMBO (Kamerun)

ANDRADE RAMOS (Cabo Verde Vabariik)

NGON-BABA (Kesk-Aafrika Vabariik)

LUTUNDULA APALA Pen’APALA (Kongo Demokraatlik Vabariik) (asepresident)

MARSTERS (Cooki saared) (1)

WEIDOU (TŠAAD) (asepresident)

GOUMANEH (Djibouti)

NAIB (Eritrea)

DABA WAKJIRA (Etioopia) (asepresident)

TORAO OYO (Ekvatoriaal-Guinea) (2)

PATEL (Fidži)

MANGOUALA (Gabon)

BALDEH (Gambia)

AMOATEY (Ghana)

GARRAWAY (Grenada)

KABA (Guinea)

MANE (Guinea-Bissau)

PRIVERT (Haiti)

PHILLIPS (Jamaica)

LABOSO (Keenia)

TONG (Kiribati)

RAMALEFANE (Lesotho)

RAZAFINDRAVELO (Madagaskar)

MUNTHALI (Malawi) (asepresident)

SOUKOUNA (Mali)

ZAMEL (Mauritaania)

VAQUINA (Mosambiik) (asepresident)

MUCHILA (Namiibia)

OUMAR (Niger)

TAUFITU (Niue)

KANAI (Palau)

KOMUN (Paapua Uus-Guinea)

REGEMA (Rwanda)

LONG (Saint Lucia)

HUNT (Samoa)

POOL (Seišellid)

BUNDU (Sierra Leone)

TAUSINGA (Saalomoni saared)

HASSAN (Somaalia)

MAHLALELA (Lõuna-Aafrika)

DLAMINI (Svaasimaa)

NDUGAI (Tansaania)

LOLOMANA’IA (Tonga) (asepresident)

BEARDER

CEBALLOS

CHAUPRADE (3)
   (4)

CHRISTENSEN

CORRAO

DE SARNEZ (3)
   (4)

DIAZ DE MERA GARCIA CONSUEGRA

GAHLER

GAL

GAMBUS

GERICKE (3)
   (4)

GILL

GIRAUTA VIDAL (3)
   (4)

GRIESBECK (3)
   (4)

HETMAN

HOLVENYI

JACKIEWICZ

JEZEK

JIMENEZ BECERRIL

KYENGE (asepresident)

LOPEZ AGUILAR

LEGUTKO

LEINEN

MARTIN

MIZZI

NART (asepresident)

NEUSER

PIECHA

PIOTROWSKI (4)
   (5)

PONGA

POREBA (3)

RIVASI (asepresident)

SENRA RODRIGUEZ

SILVA PEREIRA

STIER

THEOCHAROUS

VAIDERE

VAUGHAN

WENTA

ZELLER

ZORRINHO

ZWIEFKA

TAUSI (Tuvalu)

OULANYAH (Uganda)

LENGKON (Vanuatu)

MUTATI (Sambia)

HLONGWANE (Zimbabwe)

Kohal viibisid ka:

ANGOLA

SIMBRÃO DE CARVALHO

XIRIMBIMBI

TEIXEIRA

BENIN

YEHOUETOME

BOTSWANA

NGAKA

MOSOME

BURKINA FASO

BONKOUGOU

DRABO

M. OUEDRAOGO

G. OUEDRAOGO

KAMERUN

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

DAOUDA

CENTRAL AFRICAN REP.

NOUGANGA

KONGO DEMOKRAATLIK VABARIIK

BASIALA MAKA

KILISHO BULAMBO

MOLEKO MOLIWA

OKUNDJI NDJOVU

AIMA TSHANDIA

MAYINDOMBE

INIER LATEBO EKWA

NGINDU KABUNDI BIDUAYA

LUKUKA NKULIMBA

CÔTE D’IVOIRE

F. TOURE

S. TOURE

ERITREA

TEKLE

HAGOS

EKVATORIAAL-GUINEA

BAKALE AYETEBE

MASA ADA

ETIOOPIA

TOGA CHANAKA

IRENA

GABON

MILEBOU AUBUSSON

ONGOUORI NGOUBILI

OWONO NGUEMA

NZEH ELLANG

RISSONGA

NYONDA

GAMBIA

SILLAH

NJIE

KEBBEH

GHANA

ASAMOAH

BROWN

ANSAH-ADJEI

Akua SARKU

GUINEA

SYLLA

DIALLO

GUINEA-BISSAU

MANE

DIAS

KEENIA

KEMBI GITURA

ADEN

MASINDE

CHEBET

KINYUA

LIBEERIA

BARCLAY

DARKEL

MADAGASKAR

LIAHOSOA

MALAWI

PATEL

KAPHAMTENGO YONA

LIPANDE

CHITEYEYE

MAKANDE

MALI

HAMATOU

DIALLO

MAURITAANIA

EL MOKHTAR

SAMBA

WANATY MARRAKCHY

WANE

MOSAMBIIK

SITHOLE

NAMBURETE

DAVA

MATE

NIGER

CHEGOU

OUSMANE TIEMOKO

FOUKORI

TONDY

MAINA

CAZALICA

PAAPUA UUS-GUINEA

MARO

MEALIN

RWANDA

RUGEMA

SEIŠELLID

JUMAYE

SIERRA LEONE

LEWALLY

KUYEMBEH

KOROMA

SAALOMONI SAARED

MOSE

HALLU

WAOKEA

SOMAALIA

IBROW

FAQI

LÕUNA-AAFRIKA

MAMPURU

KALYAN

ROTHKEGEL

KHUZWAYO

MADLALA

TANSAANIA

ZUNGU

MWANJELWA

YAKUBU

MASUKE

TŠAAD

ADJI

GUELPINA

TOGO

ABIGUIME

TIGNOKPA

LAWSON

UGANDA

TANNA

KAGANZI

VANUATU

RICHARD

TAMBE

SAMBIA

MUBANGA

ZIMBABWE

CHIKWINYA

MAHLANGU

CHIPARE

AKV NÕUKOGU

ELi NÕUKOGU

EDGARS RINKĒVIČS, Läti välisminister ja Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja

EUROOPA KOMISJON

NEVEN MIMICA, Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu volinik

EUROOPA VÄLISTEENISTUS

DE PEYRON, üleaafrikaliste asjade osakonna juhataja

EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE

VERBOVEN

AKV SEKRETARIAAT

GOMES, kaaspeasekretär

ELi SEKRETARIAAT

AGUIRIANO NALDA, kaaspeasekretär

---

(1)  Riigi esindaja ei ole parlamendiliige.

(2)  Vaatlejana.

(3)  Viibis kohal 15. juunil 2015.

(4)  Viibis kohal 16. juunil 2015.

(5)  Viibis kohal 17. juunil 2015.

---

III LISA

VOLITATUD PARLAMENDIVÄLISED DELEGAADID

Cooki saared

Eirangi Marsters

Cooki saarte välisministeerium

---

IV LISA

VASTUVÕETUD TEKSTID

RESOLUTSIOON (1)

kultuurilise mitmekesisuse ja inimõiguste kohta AKV ja ELi riikides

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | kes kohtus Suval (Fidži) 15.–17. juunil 2015, |
| --- | --- |

—

kes kohtus Suval (Fidži) 15.–17. juunil 2015,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1,

| — | võttes arvesse Cotonou lepingut, mis allkirjastati Cotonous 23. juunil 2000. aastal ning mis vaadati läbi Luxembourgis 25. juunil 2005. aastal ja Ouagadougous 22. juunil 2010. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cotonou lepingut, mis allkirjastati Cotonous 23. juunil 2000. aastal ning mis vaadati läbi Luxembourgis 25. juunil 2005. aastal ja Ouagadougous 22. juunil 2010. aastal,

| — | võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 3. aprillil 2003. aastal Brazzaville’is vastu võetud resolutsiooni rassismi, rassilise diskrimineerimise, ksenofoobia ja sellega seotud sallimatuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 3. aprillil 2003. aastal Brazzaville’is vastu võetud resolutsiooni rassismi, rassilise diskrimineerimise, ksenofoobia ja sellega seotud sallimatuse kohta,

| — | võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 9. aprillil 2009. aastal Prahas vastu võetud resolutsiooni etnilise, kultuurilise ja usulise mitmekesisuse demokraatliku integreerimise probleemide kohta AKV ja ELi riikides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 9. aprillil 2009. aastal Prahas vastu võetud resolutsiooni etnilise, kultuurilise ja usulise mitmekesisuse demokraatliku integreerimise probleemide kohta AKV ja ELi riikides,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 10. detsembri 2013. aasta resolutsiooni seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 10. detsembri 2013. aasta resolutsiooni seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste kohta,

| — | võttes arvesse Aafrika Ühtsuse Organisatsioon Assamblee poolt 27. juunil 1981. aastal vastu võetud inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika (Banjul) hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Ühtsuse Organisatsioon Assamblee poolt 27. juunil 1981. aastal vastu võetud inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika (Banjul) hartat,

| — | võttes arvesse 26. juunil 1945. aastal allkirjastatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 26. juunil 1945. aastal allkirjastatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 21. detsembril 1965. aastal vastu võetud rahvusvahelist konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 21. detsembril 1965. aastal vastu võetud rahvusvahelist konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 16. detsembril 1966. aastal vastu võetud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 16. detsembril 1966. aastal vastu võetud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 20. novembril 1989. aastal vastu võetud lapse õiguste konventsiooni ja selle fakultatiivseid protokolle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 20. novembril 1989. aastal vastu võetud lapse õiguste konventsiooni ja selle fakultatiivseid protokolle,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 16. detsembril 1966. aastal vastu võetud majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 16. detsembril 1966. aastal vastu võetud majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse UNESCO poolt 1954. aastal Haagis vastu võetud relvakonflikti korral kultuuriväärtuste kaitse Haagi konventsiooni, selle 1954. aasta esimest protokolli ja 1999. aasta teist protokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNESCO poolt 1954. aastal Haagis vastu võetud relvakonflikti korral kultuuriväärtuste kaitse Haagi konventsiooni, selle 1954. aasta esimest protokolli ja 1999. aasta teist protokolli,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) Peaassamblee poolt 13. detsembril 2006. aastal vastu võetud puuetega inimeste õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) Peaassamblee poolt 13. detsembril 2006. aastal vastu võetud puuetega inimeste õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 14. novembril 1970. aastal vastu võetud kultuuriväärtuste ebaseadusliku sisseveo, väljaveo ja omandiõiguse üleandmise keelamise ning ärahoidmise abinõude konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 14. novembril 1970. aastal vastu võetud kultuuriväärtuste ebaseadusliku sisseveo, väljaveo ja omandiõiguse üleandmise keelamise ning ärahoidmise abinõude konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 10. detsembril 2008. aastal vastu võetud majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti fakultatiivset protokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 10. detsembril 2008. aastal vastu võetud majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti fakultatiivset protokolli,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 10. detsembril 1948. aastal vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 10. detsembril 1948. aastal vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 18. detsembril 1979. aastal vastu võetud konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 18. detsembril 1979. aastal vastu võetud konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 18. detsembri 1992. aastal vastu võetud rahvuslikesse või etnilistesse, usulistesse ja keelelistesse vähemustesse kuuluvate isikute õiguste deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 18. detsembri 1992. aastal vastu võetud rahvuslikesse või etnilistesse, usulistesse ja keelelistesse vähemustesse kuuluvate isikute õiguste deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 8. septembril 2000. aastal vastu võetud ÜRO aastatuhande deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 8. septembril 2000. aastal vastu võetud ÜRO aastatuhande deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 13. septembril 2007. aastal vastu võetud põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 13. septembril 2007. aastal vastu võetud põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 23. juunil 1993. aastal toimunud ÜRO inimõiguste ülemaailmsel konverentsil vastu võetud Viini deklaratsiooni ja tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. juunil 1993. aastal toimunud ÜRO inimõiguste ülemaailmsel konverentsil vastu võetud Viini deklaratsiooni ja tegevuskava,

| — | võttes arvesse 22. septembril 2011. aasta juunis toimunud rassismi, rassilise diskrimineerimise, ksenofoobia ja sellega seotud sallimatuse ÜRO inimõiguste ülemaailmsel konverentsil vastu võetud Durbani deklaratsiooni ja tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 22. septembril 2011. aasta juunis toimunud rassismi, rassilise diskrimineerimise, ksenofoobia ja sellega seotud sallimatuse ÜRO inimõiguste ülemaailmsel konverentsil vastu võetud Durbani deklaratsiooni ja tegevuskava,

| — | võttes arvesse UNESCO peakonverentsi poolt 4. novembril 1966. aastal vastu võetud rahvusvahelise kultuurikoostöö põhimõtete deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNESCO peakonverentsi poolt 4. novembril 1966. aastal vastu võetud rahvusvahelise kultuurikoostöö põhimõtete deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse UNESCO peakonverentsi poolt 20. oktoobril 2005. aastal vastu võetud kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNESCO peakonverentsi poolt 20. oktoobril 2005. aastal vastu võetud kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni,

| — | võttes arvesse UNESCO peakonverentsi poolt 2. detsembril 2001. aastal vastu võetud kultuurilise mitmekesisuse ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNESCO peakonverentsi poolt 2. detsembril 2001. aastal vastu võetud kultuurilise mitmekesisuse ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 22. novembril 1969. aastal toimunud inimõiguste üleameerikalisel konverentsil vastu võetud Ameerika inimõiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 22. novembril 1969. aastal toimunud inimõiguste üleameerikalisel konverentsil vastu võetud Ameerika inimõiguste konventsiooni,

| A. | arvestades, et maailmas on peaaegu 200 riiki, mis on koduks umbes 5  000 rahvusrühmale ja millest kahes kolmandikus on vähemalt üks oluline etniline või usuline vähemus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et maailmas on peaaegu 200 riiki, mis on koduks umbes 5  000 rahvusrühmale ja millest kahes kolmandikus on vähemalt üks oluline etniline või usuline vähemus;

| B. | arvestades, et kõik riigid peavad inimarengu tugevdamisel järgima ja kujundama poliitikat, mis selgelt edendab ja kaitseb inimõigusi ning kultuurilisi, etnilisi, usulisi ja keelelisi erinevusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kõik riigid peavad inimarengu tugevdamisel järgima ja kujundama poliitikat, mis selgelt edendab ja kaitseb inimõigusi ning kultuurilisi, etnilisi, usulisi ja keelelisi erinevusi;

| C. | arvestades, et etniliste, usuliste ja keeleliste rühmade võrdseid õigusi tunnustav õigusraamistik on demokraatliku valitsemistava edendamise, mitmekultuurilisust käsitlevate poliitikavaldkondade kavandamise ja inimarengu tugevdamise seisukohalt olulise tähtsusega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et etniliste, usuliste ja keeleliste rühmade võrdseid õigusi tunnustav õigusraamistik on demokraatliku valitsemistava edendamise, mitmekultuurilisust käsitlevate poliitikavaldkondade kavandamise ja inimarengu tugevdamise seisukohalt olulise tähtsusega;

| D. | arvestades, et kultuuriline mitmekesisus on enamikus AKV ja ELi riikides tavapärane nähtus, kuid arvestades, et viimastel aastakümnetel on üleilmastumise jõud seadnud tõsisesse ohtu rahumeelse kooseksisteerimise mitmekultuurilises keskkonnas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kultuuriline mitmekesisus on enamikus AKV ja ELi riikides tavapärane nähtus, kuid arvestades, et viimastel aastakümnetel on üleilmastumise jõud seadnud tõsisesse ohtu rahumeelse kooseksisteerimise mitmekultuurilises keskkonnas;

| E. | arvestades, et eri kultuuride, usutunnistuste ja keelte integreerimine kujutab paljudele ühiskondadele uut väljakutset, sh Euroopas ja AKV riikides; arvestades, et rändevoogudel on ka kultuuriline ja sotsiaalne mõõde, mida vastuvõtvad riigid peaksid arvesse võtma; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et eri kultuuride, usutunnistuste ja keelte integreerimine kujutab paljudele ühiskondadele uut väljakutset, sh Euroopas ja AKV riikides; arvestades, et rändevoogudel on ka kultuuriline ja sotsiaalne mõõde, mida vastuvõtvad riigid peaksid arvesse võtma;

| F. | arvestades, et mehhanisme, mille kaudu tagatakse universaalsed inimõigused, tuleb võtta arvesse kultuuritavade rohujuuretasandil, tingimusel, et inimõigusi selles protsessis ei rikuta; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mehhanisme, mille kaudu tagatakse universaalsed inimõigused, tuleb võtta arvesse kultuuritavade rohujuuretasandil, tingimusel, et inimõigusi selles protsessis ei rikuta;

| G. | arvestades, et globaliseerunud maailmas muutub austus mitmekesisuse vastu nii riikide kui ka rahvusvahelise üldsuse jaoks veelgi olulisemaks, ennetamaks kultuurilist vaesumist ja teatavate kultuuride kadumist ning sotsiaalseid, rahvuste- ja religioonidevahelisi konflikte; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et globaliseerunud maailmas muutub austus mitmekesisuse vastu nii riikide kui ka rahvusvahelise üldsuse jaoks veelgi olulisemaks, ennetamaks kultuurilist vaesumist ja teatavate kultuuride kadumist ning sotsiaalseid, rahvuste- ja religioonidevahelisi konflikte;

| H. | arvestades, et rikkumised püsivad ning et praeguste ja võimalike tulevaste sõdade peamine põhjus on kultuuriliste õiguste tõsine rikkumine, ning arvestades, et arvukad arengustrateegiad on osutunud ebapiisavaks, kuna nende puhul ei järgitud nimetatud õigusi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et rikkumised püsivad ning et praeguste ja võimalike tulevaste sõdade peamine põhjus on kultuuriliste õiguste tõsine rikkumine, ning arvestades, et arvukad arengustrateegiad on osutunud ebapiisavaks, kuna nende puhul ei järgitud nimetatud õigusi;

Poliitilised ja õiguslikud aspektid

| 1. | rõhutab sõnavabaduse, sh kunstilise väljenduse, arvamus- ja teabevabaduse ning kultuurilise mitmekesisuse austamise õiguse üldisel taustal, et igal isikul, üksi või koos teistega, on õigus tasuta, mitmekülgsele teabele, mis aitab kaasa tema kultuurilise identiteedi täielikule väljakujundamisele; |
| --- | --- |

1.

rõhutab sõnavabaduse, sh kunstilise väljenduse, arvamus- ja teabevabaduse ning kultuurilise mitmekesisuse austamise õiguse üldisel taustal, et igal isikul, üksi või koos teistega, on õigus tasuta, mitmekülgsele teabele, mis aitab kaasa tema kultuurilise identiteedi täielikule väljakujundamisele;

| 2. | rõhutab, et tegelikku inimõiguste austamist, millega kultuurilise mitmekesisuse austamine on vastastikuses seoses, võib pidada institutsioonide tegevuse usaldusväärsuse põhikomponendiks; tuletab meelde, et kodanike usaldus institutsioonide vastu kõigil tasanditel on otseselt seotud konkreetsete eesmärkide saavutamisega kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et tegelikku inimõiguste austamist, millega kultuurilise mitmekesisuse austamine on vastastikuses seoses, võib pidada institutsioonide tegevuse usaldusväärsuse põhikomponendiks; tuletab meelde, et kodanike usaldus institutsioonide vastu kõigil tasanditel on otseselt seotud konkreetsete eesmärkide saavutamisega kõnealuses valdkonnas;

| 3. | tuletab meelde, et Cotonou lepingu alusel on ELi liikmesriikidel ja AKV riikidel kohustus tagada demokraatial, õigusriigil, inimõiguste ja põhivabaduste universaalsusel ja jagamatusel ja inimväärikuse austamisel ning võrdsuse ja solidaarsuse põhimõtetel rajanevate programmide ja strateegiate õiglane ja ühine rakendamine täielikus kooskõlas inimõiguste ülddeklaratsiooni, Euroopa Liidu põhiõiguste harta ja rahvusvahelise õigusega; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et Cotonou lepingu alusel on ELi liikmesriikidel ja AKV riikidel kohustus tagada demokraatial, õigusriigil, inimõiguste ja põhivabaduste universaalsusel ja jagamatusel ja inimväärikuse austamisel ning võrdsuse ja solidaarsuse põhimõtetel rajanevate programmide ja strateegiate õiglane ja ühine rakendamine täielikus kooskõlas inimõiguste ülddeklaratsiooni, Euroopa Liidu põhiõiguste harta ja rahvusvahelise õigusega;

| 4. | usub kindlalt, et kaasavad ja kogukonnakesksed poliitilised lahendused sõdade ja relvastatud konfliktide lõpetamiseks mängivad olulist rolli inimõiguste ja kultuurilise mitmekesisuse püsival austamisel; |
| --- | --- |

4.

usub kindlalt, et kaasavad ja kogukonnakesksed poliitilised lahendused sõdade ja relvastatud konfliktide lõpetamiseks mängivad olulist rolli inimõiguste ja kultuurilise mitmekesisuse püsival austamisel;

| 5. | on veendunud, et ELi-AKV arengukoostööpoliitika raames esitatud strateegia või programm peab tagama selle, et tõhusalt kaotatakse igasugune inimeste ärakasutamine ja korruptsioon, vaesus ja sotsiaalne ebavõrdsus, tagama kõigile juurdepääsu haridusele ja hõlbustama vastastikust mõistmist, arvestades, et inimõiguste rikkumised ja suured probleemid asjaomaste ühiskondade multikultuurse, paljurahvuselise ja mitmeusulise olemuse säilitamisel tulenevad ebainimlike ja alandavate tingimuste püsimisest; |
| --- | --- |

5.

on veendunud, et ELi-AKV arengukoostööpoliitika raames esitatud strateegia või programm peab tagama selle, et tõhusalt kaotatakse igasugune inimeste ärakasutamine ja korruptsioon, vaesus ja sotsiaalne ebavõrdsus, tagama kõigile juurdepääsu haridusele ja hõlbustama vastastikust mõistmist, arvestades, et inimõiguste rikkumised ja suured probleemid asjaomaste ühiskondade multikultuurse, paljurahvuselise ja mitmeusulise olemuse säilitamisel tulenevad ebainimlike ja alandavate tingimuste püsimisest;

| 6. | rõhutab, et inimõigused on omased kõigile inimestele, olenemata nende rahvusest, usutunnistusest, veendumustest, elukohast, soost, rahvuslikust või etnilisest päritolust, nahavärvist või keelest ja et inimestel on kõigil võrdne õigus samadele inimõigustele ilma diskrimineerimiseta; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et inimõigused on omased kõigile inimestele, olenemata nende rahvusest, usutunnistusest, veendumustest, elukohast, soost, rahvuslikust või etnilisest päritolust, nahavärvist või keelest ja et inimestel on kõigil võrdne õigus samadele inimõigustele ilma diskrimineerimiseta;

| 7. | rõhutab, et inimõigused on universaalsed, võõrandamatud, jagamatud ja vastastikku sõltuvad ning et inimõiguste edendamist, kaitsmist ja rakendamist ei saa tõlgendada erinevalt kultuurilise, etnilise ja religioosse või majandusliku ja/või geostrateegilise huvi tõttu; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et inimõigused on universaalsed, võõrandamatud, jagamatud ja vastastikku sõltuvad ning et inimõiguste edendamist, kaitsmist ja rakendamist ei saa tõlgendada erinevalt kultuurilise, etnilise ja religioosse või majandusliku ja/või geostrateegilise huvi tõttu;

| 8. | rõhutab seetõttu, et kultuurilist mitmekesisust ei saa kasutada rahvusvahelise õigusega sätestatud inimõiguste rikkumiste õigustamiseks; |
| --- | --- |

8.

rõhutab seetõttu, et kultuurilist mitmekesisust ei saa kasutada rahvusvahelise õigusega sätestatud inimõiguste rikkumiste õigustamiseks;

| 9. | rõhutab, et kultuurilise ja eelkõige usulise mitmekesisuse toetamine ja edendamine aitab peatada vägivaldsete radikaalsete ideede hiljutist kiiret kasvu, eriti noorte seas, ja aitab seeläbi vähendada tulevaste terroristide värbamise võimalust; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et kultuurilise ja eelkõige usulise mitmekesisuse toetamine ja edendamine aitab peatada vägivaldsete radikaalsete ideede hiljutist kiiret kasvu, eriti noorte seas, ja aitab seeläbi vähendada tulevaste terroristide värbamise võimalust;

| 10. | rõhutab, et vastavalt rahvusvahelistele konventsioonidele on inimväärikuse tunnustamine ja kaitsmine põhiväärtused; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et vastavalt rahvusvahelistele konventsioonidele on inimväärikuse tunnustamine ja kaitsmine põhiväärtused;

| 11. | usub, et seal, kus mitmekesisus on kaasa toonud vägivaldseid konflikte või ähvardab seda teha, tuleb luua püsivad vahendusmehhanismid, mis suudaksid konflikte lahendada enne nende laienemist; |
| --- | --- |

11.

usub, et seal, kus mitmekesisus on kaasa toonud vägivaldseid konflikte või ähvardab seda teha, tuleb luua püsivad vahendusmehhanismid, mis suudaksid konflikte lahendada enne nende laienemist;

| 12. | kutsub ELi ja AKV riikide valitsusi üles kaasama poliitilisse, kultuuride- ja religioonidevahelisse dialoogi kodanikuühiskonna organisatsioone; |
| --- | --- |

12.

kutsub ELi ja AKV riikide valitsusi üles kaasama poliitilisse, kultuuride- ja religioonidevahelisse dialoogi kodanikuühiskonna organisatsioone;

| 13. | rõhutab asjaolu, et vähemusrühmade demokraatlik esindatus, nii nagu ka nende suutlikkus osaleda poliitilises, sotsiaalses ja kultuurilises arutelus, on heade valitsemistavade rakendamise tagamiseks hädavajalik; |
| --- | --- |

13.

rõhutab asjaolu, et vähemusrühmade demokraatlik esindatus, nii nagu ka nende suutlikkus osaleda poliitilises, sotsiaalses ja kultuurilises arutelus, on heade valitsemistavade rakendamise tagamiseks hädavajalik;

| 14. | rõhutab, et elav, dünaamiline ja kaasav avalik sfäär koos aktiivse ja hääleka kodanikuühiskonnaga ning avalik arutelu kultuuri-, sotsiaal- ja poliitiliste küsimuste üle on hea valitsemistava ja inimõiguste teostamise oluline osa; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et elav, dünaamiline ja kaasav avalik sfäär koos aktiivse ja hääleka kodanikuühiskonnaga ning avalik arutelu kultuuri-, sotsiaal- ja poliitiliste küsimuste üle on hea valitsemistava ja inimõiguste teostamise oluline osa;

| 15. | palub rahvusvahelisi organisatsioone kooskõlas oma konkreetsete volituste ja vastutusega tagada kõigis oma tegevustes süstemaatilise tähelepanu pööramine kultuurilistele õigustele ja teiste inimõiguste kultuurilisele mitmekesisusele ning aidata kaasa läbipaistvate ja tõhusate ühise hindamise ja järelevalvemehhanismide väljatöötamisele; |
| --- | --- |

15.

palub rahvusvahelisi organisatsioone kooskõlas oma konkreetsete volituste ja vastutusega tagada kõigis oma tegevustes süstemaatilise tähelepanu pööramine kultuurilistele õigustele ja teiste inimõiguste kultuurilisele mitmekesisusele ning aidata kaasa läbipaistvate ja tõhusate ühise hindamise ja järelevalvemehhanismide väljatöötamisele;

| 16. | kutsub rahvusvahelist üldsust üles kasutama haridust sellise naiste suguelundite moonutamise kultuurilise ja traditsioonilise tava vastu võitlemise vahendina, mis mõnes kogukonnas märgib täiskasvanuea algust ja tüdruku kogukonda kuulumist; |
| --- | --- |

16.

kutsub rahvusvahelist üldsust üles kasutama haridust sellise naiste suguelundite moonutamise kultuurilise ja traditsioonilise tava vastu võitlemise vahendina, mis mõnes kogukonnas märgib täiskasvanuea algust ja tüdruku kogukonda kuulumist;

| 17. | tunnistab hariduse tähtsat rolli tõrjutud ja alaesindatud inimeste, eelkõige naiste ja laste õiguste suurendamisel ühiskonnas; tunnistab, et hariduse kättesaadavus ei ole lihtsalt inimõigus, vaid et see muudab võimalikuks ka teiste kodaniku-, poliitiliste, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste kasutamise; |
| --- | --- |

17.

tunnistab hariduse tähtsat rolli tõrjutud ja alaesindatud inimeste, eelkõige naiste ja laste õiguste suurendamisel ühiskonnas; tunnistab, et hariduse kättesaadavus ei ole lihtsalt inimõigus, vaid et see muudab võimalikuks ka teiste kodaniku-, poliitiliste, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste kasutamise;

Kultuuriline mitmekesisus, areng ja inimõigused

| 18. | tunnistab, et kultuuriline mitmekesisus on lahutamatult seotud universaalsete inimõiguste austamisega ja kasulik rahvaste arengule; |
| --- | --- |

18.

tunnistab, et kultuuriline mitmekesisus on lahutamatult seotud universaalsete inimõiguste austamisega ja kasulik rahvaste arengule;

| 19. | palub AKV ja ELi riikidel kooskõlas oma konkreetsete pädevuste ja vastutusega lisada oma riiklikesse õigusaktidesse ja tavadesse 1948. aasta ülddeklaratsiooniga tunnustatud inimõigused ning tagada, et igal isikul, kes väidab, et tema kultuurilisi õigusi on rikutud, on juurdepääs tõhusale õiguskaitsele, sh edasikaebamisele; |
| --- | --- |

19.

palub AKV ja ELi riikidel kooskõlas oma konkreetsete pädevuste ja vastutusega lisada oma riiklikesse õigusaktidesse ja tavadesse 1948. aasta ülddeklaratsiooniga tunnustatud inimõigused ning tagada, et igal isikul, kes väidab, et tema kultuurilisi õigusi on rikutud, on juurdepääs tõhusale õiguskaitsele, sh edasikaebamisele;

| 20. | tunnustab sellega seoses, et kuigi igal inimesel on õigus kultuurilisele eneseväljendusele, sh õigus saada ja arendada kultuurielu ja -identiteeti, võib kultuurilisi õigusi teostada ainult sellises ulatuses, mis ei riku teiste inimeste õigusi; rõhutab, et kooskõlas rahvusvahelise õigusega ei tohi ühtegi õigust kasutada muu õiguse või kehtiva konkreetse riikliku õigusakti kulul või selle rikkumiseks; |
| --- | --- |

20.

tunnustab sellega seoses, et kuigi igal inimesel on õigus kultuurilisele eneseväljendusele, sh õigus saada ja arendada kultuurielu ja -identiteeti, võib kultuurilisi õigusi teostada ainult sellises ulatuses, mis ei riku teiste inimeste õigusi; rõhutab, et kooskõlas rahvusvahelise õigusega ei tohi ühtegi õigust kasutada muu õiguse või kehtiva konkreetse riikliku õigusakti kulul või selle rikkumiseks;

| 21. | rõhutab, et kultuurilist mitmekesisust tuleks kaitsta ja edendada sõna-, teabe- ja kommunikatsioonivabaduse ning mittediskrimineerimise kaudu; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et kultuurilist mitmekesisust tuleks kaitsta ja edendada sõna-, teabe- ja kommunikatsioonivabaduse ning mittediskrimineerimise kaudu;

| 22. | tunneb muret religioossete ja kultuuriliste konfliktide arvu süstemaatilise suurenemise pärast, mis viivad sageli veriste sõdadeni, kus rikutakse inimõigusi ja paljud inimesed hukkuvad; |
| --- | --- |

22.

tunneb muret religioossete ja kultuuriliste konfliktide arvu süstemaatilise suurenemise pärast, mis viivad sageli veriste sõdadeni, kus rikutakse inimõigusi ja paljud inimesed hukkuvad;

| 23. | tunnistab, et inimõigused, nagu usu- ja veendumusvabadus, mõtte-, südametunnistuse- ja sõnavabadus ning eriti ajakirjandusvabadus, kogunemis- ja ühinemisvabadus, edendavad ja kaitsevad otseselt kultuurilist mitmekesisust ning et inimõiguste kasutamist edendab pluralistlik ühiskond; |
| --- | --- |

23.

tunnistab, et inimõigused, nagu usu- ja veendumusvabadus, mõtte-, südametunnistuse- ja sõnavabadus ning eriti ajakirjandusvabadus, kogunemis- ja ühinemisvabadus, edendavad ja kaitsevad otseselt kultuurilist mitmekesisust ning et inimõiguste kasutamist edendab pluralistlik ühiskond;

| 24. | rõhutab, et igal inimesel on vabadus valida, kas samastuda ühe või mitme kultuurilise kogukonnaga sõltumata riigipiiridest, ning muuta seda otsust; rõhutab lisaks, et kedagi ei tohi sundida samastuma kultuurilise kogukonnaga vastu tema tahtmist; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et igal inimesel on vabadus valida, kas samastuda ühe või mitme kultuurilise kogukonnaga sõltumata riigipiiridest, ning muuta seda otsust; rõhutab lisaks, et kedagi ei tohi sundida samastuma kultuurilise kogukonnaga vastu tema tahtmist;

| 25. | tunnistab, et kultuurilise mitmekesisuse integreerimiseks on olemas erinevaid poliitilisi ja põhiseaduslikke lahendusi; |
| --- | --- |

25.

tunnistab, et kultuurilise mitmekesisuse integreerimiseks on olemas erinevaid poliitilisi ja põhiseaduslikke lahendusi;

| 26. | rõhutab eriti, et võrdsed õigused meeste ja naiste vahel peavad olema rangelt tagatud ning et kahjulikke tavasid, nagu naiste suguelundite moonutamist, varajast ja sundabielu, soopõhist tapmist, sh tütarlaste tapmist, sunnitud aborte või naissoost loote tapmist, aumõrvu, naistele korraliku hariduse keelustamist, naiste seksuaalset ärakasutamist ärieesmärgil ja koduvägivalda, ei saa kunagi õigustada poliitiliste, sotsiaalsete, religioossete või kultuuriliste põhjustega või tuginedes mis tahes rahvuslikule traditsioonile ning need peaksid olema seetõttu keelatud ja keeldude rikkumised karmilt karistatud vastavalt seadusele ja õiglasele kohtumenetlusele; märgib sellega seoses, et inimarengule oleks vaieldamatult kasulik naiste emantsipatsioon ja sooline võrdõiguslikkus; rõhutab ka laste õiguste olulisust ja hädavajalikkust ning vajadust, et AKV riigid ja ELi liikmesriigid järgiksid rangelt lapse õiguste deklaratsiooni; |
| --- | --- |

26.

rõhutab eriti, et võrdsed õigused meeste ja naiste vahel peavad olema rangelt tagatud ning et kahjulikke tavasid, nagu naiste suguelundite moonutamist, varajast ja sundabielu, soopõhist tapmist, sh tütarlaste tapmist, sunnitud aborte või naissoost loote tapmist, aumõrvu, naistele korraliku hariduse keelustamist, naiste seksuaalset ärakasutamist ärieesmärgil ja koduvägivalda, ei saa kunagi õigustada poliitiliste, sotsiaalsete, religioossete või kultuuriliste põhjustega või tuginedes mis tahes rahvuslikule traditsioonile ning need peaksid olema seetõttu keelatud ja keeldude rikkumised karmilt karistatud vastavalt seadusele ja õiglasele kohtumenetlusele; märgib sellega seoses, et inimarengule oleks vaieldamatult kasulik naiste emantsipatsioon ja sooline võrdõiguslikkus; rõhutab ka laste õiguste olulisust ja hädavajalikkust ning vajadust, et AKV riigid ja ELi liikmesriigid järgiksid rangelt lapse õiguste deklaratsiooni;

| 27. | palub ELi ja AKV riike rakendama paremini koordineeritud lähenemisviisi võitluses kultuuripärandi tahtliku hävitamise, ebaseadusliku uimastiäri ja kultuuriväärtuste salakaubandusega ning tegema selleks tihedat koostööd UNESCO ja teiste asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

27.

palub ELi ja AKV riike rakendama paremini koordineeritud lähenemisviisi võitluses kultuuripärandi tahtliku hävitamise, ebaseadusliku uimastiäri ja kultuuriväärtuste salakaubandusega ning tegema selleks tihedat koostööd UNESCO ja teiste asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega;

| 28. | rõhutab eelkõige, et pidevalt tuleb tegeleda laste õigustega üldiselt ja eriti nendega, mis puudutavad selliseid küsimusi nagu lapsed konfliktipiirkonnas või lapstööjõud; |
| --- | --- |

28.

rõhutab eelkõige, et pidevalt tuleb tegeleda laste õigustega üldiselt ja eriti nendega, mis puudutavad selliseid küsimusi nagu lapsed konfliktipiirkonnas või lapstööjõud;

Rahvusvaheline ja piirkondlik koostöö- ja arengupoliitika

| 29. | rõhutab parlamendiliikmete rolli tähtsust inimõiguste edendamisel ja kaitsmisel; lisab, et parlamentidevahelised kohtumised, nagu AKV-ELi parlamentaarne ühisassamblee, aitavad edendada sallivust ja kultuurilist mitmekesisust; |
| --- | --- |

29.

rõhutab parlamendiliikmete rolli tähtsust inimõiguste edendamisel ja kaitsmisel; lisab, et parlamentidevahelised kohtumised, nagu AKV-ELi parlamentaarne ühisassamblee, aitavad edendada sallivust ja kultuurilist mitmekesisust;

| 30. | on seisukohal, et uute struktuuride loomine religioonidevahelises dialoogis ELi ja AKV riikide vahel arvamuste ja parimate tavade vahetamiseks tähendaks tõhusat mehhanismi vastastikuse austuse edendamiseks ja konfliktide lahendamisele kaasaaitamiseks piirkondades, mis kannatavad usulise sallimatuse ja äärmusluse all; |
| --- | --- |

30.

on seisukohal, et uute struktuuride loomine religioonidevahelises dialoogis ELi ja AKV riikide vahel arvamuste ja parimate tavade vahetamiseks tähendaks tõhusat mehhanismi vastastikuse austuse edendamiseks ja konfliktide lahendamisele kaasaaitamiseks piirkondades, mis kannatavad usulise sallimatuse ja äärmusluse all;

| 31. | palub AKV ja ELi riike suurendada vahendite eraldamist rahvusvahelisele koostööle ja eelkõige tõhustada nende koostoimet asjaomastes rahvusvahelistes organisatsioonides; |
| --- | --- |

31.

palub AKV ja ELi riike suurendada vahendite eraldamist rahvusvahelisele koostööle ja eelkõige tõhustada nende koostoimet asjaomastes rahvusvahelistes organisatsioonides;

| 32. | tuletab meelde oma pühendumist mitmepoolsetele lahendustele globaalse ebakindluse, äärmise vaesuse ning sotsiaalse ja majandusliku ebaõigluse kontekstis, mis välistavad rahuliku kooseksisteerimise ja vastastikuse mõistmise inimeste ja kultuuride vahel AKV ja ELi riikides; |
| --- | --- |

32.

tuletab meelde oma pühendumist mitmepoolsetele lahendustele globaalse ebakindluse, äärmise vaesuse ning sotsiaalse ja majandusliku ebaõigluse kontekstis, mis välistavad rahuliku kooseksisteerimise ja vastastikuse mõistmise inimeste ja kultuuride vahel AKV ja ELi riikides;

| 33. | tunnustab kultuuridevahelise dialoogi ja kultuurivahetuse rolli, näiteks folkloori, kunsti- ja kultuuripärandi jagamine, mis rikastab kooseksisteerimist ja toetab rahu kindlustamist riikide sees ja vahel; |
| --- | --- |

33.

tunnustab kultuuridevahelise dialoogi ja kultuurivahetuse rolli, näiteks folkloori, kunsti- ja kultuuripärandi jagamine, mis rikastab kooseksisteerimist ja toetab rahu kindlustamist riikide sees ja vahel;

| 34. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Aafrika Liidu ja Euroopa Liidu institutsioonidele, AKV–ELi ministrite nõukogule, AKV riikide rühma piirkondliku integratsiooni organisatsioonidele ja ÜRO peasekretärile. |
| --- | --- |

34.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Aafrika Liidu ja Euroopa Liidu institutsioonidele, AKV–ELi ministrite nõukogule, AKV riikide rühma piirkondliku integratsiooni organisatsioonidele ja ÜRO peasekretärile.

RESOLUTSIOON (2)

investeeringute ja kaubanduse, sealhulgas infrastruktuuri rahastamise kohta AKV riikides ELi segarahastamismehhanismi abil

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | kes kohtus Suval (Fidži) 15.–17. juunil 2015, |
| --- | --- |

—

kes kohtus Suval (Fidži) 15.–17. juunil 2015,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1,

| — | võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele kirjutati alla 23. juunil 2000. aastal Cotonous (Cotonou leping), (3) eriti selle artiklit 21 ning selle lepingu läbivaatamisi 2005. ja 2010. aastal (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele kirjutati alla 23. juunil 2000. aastal Cotonous (Cotonou leping), (3) eriti selle artiklit 21 ning selle lepingu läbivaatamisi 2005. ja 2010. aastal (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni „Muutuste kava: ELi arengupoliitika tulevik” (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni „Muutuste kava: ELi arengupoliitika tulevik” (5),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. oktoobri 2011. aasta teatist „Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks” (COM(2011) 637 – SEC(2011) 1172 – SEC(2011) 1173) (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. oktoobri 2011. aasta teatist „Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks” (COM(2011) 637 – SEC(2011) 1172 – SEC(2011) 1173) (6),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Erasektori rolli tugevdamine kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu saavutamisel arenguriikides” (COM(2014) 263), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Erasektori rolli tugevdamine kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu saavutamisel arenguriikides” (COM(2014) 263),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet nõukogule ja Euroopa Parlamendile ELi väliskoostöö rahastamisvahendite ühendamise platvormi tegevuse kohta selle loomisest kuni 2014. aasta juuli lõpuni (COM(2014) 733), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet nõukogule ja Euroopa Parlamendile ELi väliskoostöö rahastamisvahendite ühendamise platvormi tegevuse kohta selle loomisest kuni 2014. aasta juuli lõpuni (COM(2014) 733),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 16/2014 „ELi välispoliitika toetamise eesmärgil toimuva piirkondlike investeerimisrahastute toetusprogrammide ja finantseerimisasutuste laenude ühendamise mõjusus”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 16/2014 „ELi välispoliitika toetamise eesmärgil toimuva piirkondlike investeerimisrahastute toetusprogrammide ja finantseerimisasutuste laenude ühendamise mõjusus”,

| — | võttes arvesse Euroopa Arengufondi investeerimisrahastut ja tuge, mida pakub Euroopa Investeerimispank AKV riikidele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Arengufondi investeerimisrahastut ja tuge, mida pakub Euroopa Investeerimispank AKV riikidele,

| — | võttes arvesse ELi-Aafrika infrastruktuuri sihtfondi ja investeeringute vahendeid Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi-Aafrika infrastruktuuri sihtfondi ja investeeringute vahendeid Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidele,

| — | võttes arvesse ELi platvormi väliskoostöö rahastamisvahendite ühendamiseks, mida juhib Euroopa Komisjoni majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat ning rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi platvormi väliskoostöö rahastamisvahendite ühendamiseks, mida juhib Euroopa Komisjoni majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat ning rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 12. detsembri 2013. aasta järeldusi vaesuse kaotamise ja säästva arengu rahastamise kohta pärast 2015. aastat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 12. detsembri 2013. aasta järeldusi vaesuse kaotamise ja säästva arengu rahastamise kohta pärast 2015. aastat,

| — | võttes arvesse säästva arengu rahastamise valitsustevahelise ekspertide komitee vastu võetud aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse säästva arengu rahastamise valitsustevahelise ekspertide komitee vastu võetud aruannet,

| — | võttes arvesse AKV-ELi 12. juuni 2014. aasta ühisdeklaratsiooni 2015. aasta järgse arengukava kohta (AKV/84/025/14 Rev.5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV-ELi 12. juuni 2014. aasta ühisdeklaratsiooni 2015. aasta järgse arengukava kohta (AKV/84/025/14 Rev.5),

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri koondaruannet säästva arengu 2015. aasta järgse tegevuskava kohta pealkirjaga „The Road to Dignity by 2030: Ending Poverty, Transforming All Lives and Protecting the Planet” (Tee väärikuseni 2030. aastaks: vaesuse kaotamine, kõikide elude muutmine ning meie planeedi kaitsmine) (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri koondaruannet säästva arengu 2015. aasta järgse tegevuskava kohta pealkirjaga „The Road to Dignity by 2030: Ending Poverty, Transforming All Lives and Protecting the Planet” (Tee väärikuseni 2030. aastaks: vaesuse kaotamine, kõikide elude muutmine ning meie planeedi kaitsmine) (7),

| — | võttes arvesse ÜRO majandus- ja sotsiaalnõukogu 21. jaanuari 2015. aasta mitteametlikku dokumenti „Preparatory Process for the 3rd International Conference on Financing for Development” (Rahvusvahelise arengu rahastamise kolmanda konverentsi ettevalmistusprotsess) (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO majandus- ja sotsiaalnõukogu 21. jaanuari 2015. aasta mitteametlikku dokumenti „Preparatory Process for the 3rd International Conference on Financing for Development” (Rahvusvahelise arengu rahastamise kolmanda konverentsi ettevalmistusprotsess) (8),

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 22. jaanuari 2013. aasta otsusega 67/555 (A/67/L.48/rev.1) loodud avatud töörühma, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 22. jaanuari 2013. aasta otsusega 67/555 (A/67/L.48/rev.1) loodud avatud töörühma,

| — | võttes arvesse Busani tulemusliku arengukoostöö partnerlust, mis võeti vastu 29. novembril kuni 1. detsembril 2011 Korea Vabariigis Busanis toimunud OECD abi tõhusust käsitleval kõrgetasemelisel foorumil, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Busani tulemusliku arengukoostöö partnerlust, mis võeti vastu 29. novembril kuni 1. detsembril 2011 Korea Vabariigis Busanis toimunud OECD abi tõhusust käsitleval kõrgetasemelisel foorumil,

| A. | arvestades, et erasektor ei ole ainult majanduskasvu, töökohtade loomise, kaupade ja teenuste tarnimise ning kaubanduse ja innovatsiooni oluline tegur, vaid see on ka tähtis välisrahastamise allikas ning aitab kasutada sisemisi ressursse, mis on vajalikud arenguriikide rahaliste vajaduste täitmise jaoks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et erasektor ei ole ainult majanduskasvu, töökohtade loomise, kaupade ja teenuste tarnimise ning kaubanduse ja innovatsiooni oluline tegur, vaid see on ka tähtis välisrahastamise allikas ning aitab kasutada sisemisi ressursse, mis on vajalikud arenguriikide rahaliste vajaduste täitmise jaoks;

| B. | arvestades, et välismaised otseinvesteeringud võivad aidata saavutada säästva arengu eesmärke, mis kajastuvad UNCTADi tegevuskava ettepanekus investeeringute kohta säästva arengu eesmärkide saavutamiseks, tingimusel, et välismaised otseinvesteeringud on nõuetekohaselt reguleeritud ja seotud riigisisese majanduse konkreetsete muutustega, sh seoses tehnosiirde ja koolitusvõimaluste loomisega kohalikule tööjõule, sh naistele ja noortele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et välismaised otseinvesteeringud võivad aidata saavutada säästva arengu eesmärke, mis kajastuvad UNCTADi tegevuskava ettepanekus investeeringute kohta säästva arengu eesmärkide saavutamiseks, tingimusel, et välismaised otseinvesteeringud on nõuetekohaselt reguleeritud ja seotud riigisisese majanduse konkreetsete muutustega, sh seoses tehnosiirde ja koolitusvõimaluste loomisega kohalikule tööjõule, sh naistele ja noortele;

| C. | arvestades, et segarahastamine ELi rahastamisvahendite kaudu sisaldab nii turulaene (või sooduslaene) kui ka toetuseosa (või toetuse ekvivalendi osa) sõltuvalt vajadusest, nagu otseinvesteeringute toetused, tehniline abi, intressimäära toetused ja muud finantsinstrumendid, sh tagatismehhanism AKV-ELi arengukoostöö raames; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et segarahastamine ELi rahastamisvahendite kaudu sisaldab nii turulaene (või sooduslaene) kui ka toetuseosa (või toetuse ekvivalendi osa) sõltuvalt vajadusest, nagu otseinvesteeringute toetused, tehniline abi, intressimäära toetused ja muud finantsinstrumendid, sh tagatismehhanism AKV-ELi arengukoostöö raames;

| D. | arvestades, et Euroopa Komisjon näeb oma 2011. aasta muutuste kavas ette, et suurem osa ELi abist suunatakse uuenduslike rahastamisvahendite, sh toetuste ja laenude kombineerimise kaudu, ning et EL peaks edasi arendama segarahastamismehhanisme, et suurendada rahalisi vahendeid arengu heaks, tuginedes edukatele kogemustele, nagu Euroopa investeerimisrahastud (Euroopa naabruspoliitika, Lääne-Balkani riikide, Ladina-Ameerika ja Kesk-Aasia puhul) ning ELi-Aafrika infrastruktuuri sihtfond; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Komisjon näeb oma 2011. aasta muutuste kavas ette, et suurem osa ELi abist suunatakse uuenduslike rahastamisvahendite, sh toetuste ja laenude kombineerimise kaudu, ning et EL peaks edasi arendama segarahastamismehhanisme, et suurendada rahalisi vahendeid arengu heaks, tuginedes edukatele kogemustele, nagu Euroopa investeerimisrahastud (Euroopa naabruspoliitika, Lääne-Balkani riikide, Ladina-Ameerika ja Kesk-Aasia puhul) ning ELi-Aafrika infrastruktuuri sihtfond;

| E. | arvestades, et senini on piirkondlikud investeerimisrahastud olnud üldiselt tõhusad, kuid nende väljatöötamist ja toimimist on vaja veelgi parandada, näiteks koostades suuniseid ja osaledes ELi platvormi töös väliskoostöö rahastamisvahendite ühendamiseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et senini on piirkondlikud investeerimisrahastud olnud üldiselt tõhusad, kuid nende väljatöötamist ja toimimist on vaja veelgi parandada, näiteks koostades suuniseid ja osaledes ELi platvormi töös väliskoostöö rahastamisvahendite ühendamiseks;

| F. | arvestades, et ELi koostöö ja arengu platvorm, mis hõlmab Euroopa Komisjoni, liikmesriike, Euroopa Parlamenti ja Euroopa finantseerimisasutusi, toimib peamise foorumina, mis pakub soovitusi segarahastamismehhanismi tõhususe ja mõjususe suurendamiseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi koostöö ja arengu platvorm, mis hõlmab Euroopa Komisjoni, liikmesriike, Euroopa Parlamenti ja Euroopa finantseerimisasutusi, toimib peamise foorumina, mis pakub soovitusi segarahastamismehhanismi tõhususe ja mõjususe suurendamiseks;

| G. | arvestades, et eelkõige EL on pööranud suuremat tähelepanu segarahastamise võimalustele ehk võimalusele ühendada toetused muude vahenditega, nagu laenud, riskikapital või omakapital; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et eelkõige EL on pööranud suuremat tähelepanu segarahastamise võimalustele ehk võimalusele ühendada toetused muude vahenditega, nagu laenud, riskikapital või omakapital;

| H. | arvestades, et segarahastamismehhanism on oluline vahend arengut edendavate lisavahendite võimendamiseks ja ELi pakutava abi mõju suurendamiseks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et segarahastamismehhanism on oluline vahend arengut edendavate lisavahendite võimendamiseks ja ELi pakutava abi mõju suurendamiseks;

| I. | arvestades, et Euroopa Kontrollikoja eriaruande nr 16/2014, mis käsitleb segarahastamise kasutamist, järeldustest ilmnes, et peaaegu poolte kontrollitud projektide puhul ei olnud toetuste põhjendamiseks piisavalt tõendeid, samal ajal kui paljude juhtude puhul oli märge, et investeeringuid oleks tehtud ka ilma ELi toetuseta; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Kontrollikoja eriaruande nr 16/2014, mis käsitleb segarahastamise kasutamist, järeldustest ilmnes, et peaaegu poolte kontrollitud projektide puhul ei olnud toetuste põhjendamiseks piisavalt tõendeid, samal ajal kui paljude juhtude puhul oli märge, et investeeringuid oleks tehtud ka ilma ELi toetuseta;

| J. | arvestades, et segarahastamismehhanism peaks julgustama AKV riikide kohalikke inimesi osalema täielikus kooskõlas omavastutuse põhimõttega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et segarahastamismehhanism peaks julgustama AKV riikide kohalikke inimesi osalema täielikus kooskõlas omavastutuse põhimõttega;

| K. | arvestades, et komisjon uurib võimalusi laiendada segarahastamist sellistesse uutesse valdkondadesse nagu säästev põllumajandus ja sotsiaalvaldkonnad ja taastuvenergia, ning samuti hõlbustada selliste suureneva arvuga projektide elluviimist, millel on tugev mõju kohaliku erasektori arendamisele, näiteks projektide, mis parandavad rahastamise kättesaadavust VKEdele sihtotstarbeliste erasektori vahendite loomise teel piirkondlike segarahastamisvahendite raames; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et komisjon uurib võimalusi laiendada segarahastamist sellistesse uutesse valdkondadesse nagu säästev põllumajandus ja sotsiaalvaldkonnad ja taastuvenergia, ning samuti hõlbustada selliste suureneva arvuga projektide elluviimist, millel on tugev mõju kohaliku erasektori arendamisele, näiteks projektide, mis parandavad rahastamise kättesaadavust VKEdele sihtotstarbeliste erasektori vahendite loomise teel piirkondlike segarahastamisvahendite raames;

| L. | arvestades, et Busani tulemusliku arengukoostöö partnerlus soovitab arendada uuenduslikke finantsmehhanisme, et kasutada rohkem erasektori vahendeid arengueesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Busani tulemusliku arengukoostöö partnerlus soovitab arendada uuenduslikke finantsmehhanisme, et kasutada rohkem erasektori vahendeid arengueesmärkide saavutamiseks;

| M. | arvestades, et AKV riikidel on piiratud riiklikud ressursid ja väga suur investeeringute rahastamise vajadus; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et AKV riikidel on piiratud riiklikud ressursid ja väga suur investeeringute rahastamise vajadus;

| N. | arvestades, et AKV riikidel on raskusi oma arengu rahastamise ning riigisisesele ja rahvusvahelisele erakapitalile juurdepääsuga; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et AKV riikidel on raskusi oma arengu rahastamise ning riigisisesele ja rahvusvahelisele erakapitalile juurdepääsuga;

| O. | arvestades, et praegune majanduskriis on tugevalt mõjutanud tärkava turumajandusega riike ja arenguriike, mõjutades otseselt nende eelarvepoliitikat ja juurdepääsu nii riigiasutuste kui ka erasektori vahenditele, mis on vajalikud kapitalimahukate projektide elluviimiseks ja põhiteenuste osutamiseks; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et praegune majanduskriis on tugevalt mõjutanud tärkava turumajandusega riike ja arenguriike, mõjutades otseselt nende eelarvepoliitikat ja juurdepääsu nii riigiasutuste kui ka erasektori vahenditele, mis on vajalikud kapitalimahukate projektide elluviimiseks ja põhiteenuste osutamiseks;

| P. | arvestades, et tänapäeval on arengupoliitika rahastamine valdavalt eraviisiline; arvestades, et erasektoripoolne rahastamine võib avaliku sektori poolset rahastamist täiendada, kuid mitte asendada; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et tänapäeval on arengupoliitika rahastamine valdavalt eraviisiline; arvestades, et erasektoripoolne rahastamine võib avaliku sektori poolset rahastamist täiendada, kuid mitte asendada;

| Q. | arvestades, et nii era- kui ka avaliku sektori kaasamine aitab parandada avalike teenuste kulusid, tõhusust, tulemuslikkust ja kvaliteeti ning vältida ebaausat erastamisprotsessi; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et nii era- kui ka avaliku sektori kaasamine aitab parandada avalike teenuste kulusid, tõhusust, tulemuslikkust ja kvaliteeti ning vältida ebaausat erastamisprotsessi;

| R. | arvestades, et arengu rahastamist tuleb kohandada vastavalt muutuvale ülemaailmsele keskkonnale, ja arvestades, et seetõttu tuleks koostada ja rakendada asjakohaseid uusi innovaatilisi rahastamisvahendeid, nagu finantstehingute maksud ning rahvusvahelise lennu- ja meretranspordi suhtes kohaldatavad süsinikdioksiidimaksud; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et arengu rahastamist tuleb kohandada vastavalt muutuvale ülemaailmsele keskkonnale, ja arvestades, et seetõttu tuleks koostada ja rakendada asjakohaseid uusi innovaatilisi rahastamisvahendeid, nagu finantstehingute maksud ning rahvusvahelise lennu- ja meretranspordi suhtes kohaldatavad süsinikdioksiidimaksud;

| S. | arvestades, et erasektoripoolsel rahastamisel on tohutu potentsiaal ja see on välisrahastamise peamine allikas arenguriikides, ning arvestades, et need riigid peaksid võtma kõik vajalikud meetmed, et ära kasutada oma suhtelisi eeliseid; arvestades siiski, et arenenud ja arenguriikide eelarvepoliitiline manööverdamisruum on de facto piiratud ülemaailmsete investorite ja finantsturgude nõuetega; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et erasektoripoolsel rahastamisel on tohutu potentsiaal ja see on välisrahastamise peamine allikas arenguriikides, ning arvestades, et need riigid peaksid võtma kõik vajalikud meetmed, et ära kasutada oma suhtelisi eeliseid; arvestades siiski, et arenenud ja arenguriikide eelarvepoliitiline manööverdamisruum on de facto piiratud ülemaailmsete investorite ja finantsturgude nõuetega;

| T. | arvestades, et erasektori investeeringuid ei saa asendada ametliku arenguabiga, ning arvestades, et segarahastamismehhanismi kaudu rahastatud avaliku ja erasektori partnerlused peaksid igal juhul olema kooskõlas vastuvõtva riigi riikliku arengukavaga, kasutades samal ajal rahalisi vahendeid riskimaandamise ja -jagamise kaudu; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et erasektori investeeringuid ei saa asendada ametliku arenguabiga, ning arvestades, et segarahastamismehhanismi kaudu rahastatud avaliku ja erasektori partnerlused peaksid igal juhul olema kooskõlas vastuvõtva riigi riikliku arengukavaga, kasutades samal ajal rahalisi vahendeid riskimaandamise ja -jagamise kaudu;

| U. | arvestades, et geopoliitilise ja arengustrateegia puhul on AKV riigid erineva riskiprofiiliga ning puudub ühine käsitlus, ja arvestades, et laenude ja toetuste abil segarahastamine tagab selle, et võimalikud elujõulised projektid, mis aga ei ole piisavalt tulusad või omavad kõrget riskitegurit, suudavad kaasata erasektori investeeringuid; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et geopoliitilise ja arengustrateegia puhul on AKV riigid erineva riskiprofiiliga ning puudub ühine käsitlus, ja arvestades, et laenude ja toetuste abil segarahastamine tagab selle, et võimalikud elujõulised projektid, mis aga ei ole piisavalt tulusad või omavad kõrget riskitegurit, suudavad kaasata erasektori investeeringuid;

| 1. | tunnistab, et õige reguleerimise korral aitavad erasektori investeeringud ja rahastamine arenguriikides toetada kohalikke ettevõtteid ja kohalikku majandust ning pakkuda inimväärseid töökohti; seetõttu leiab, et segarahastamismehhanismi kasutamisel tuleks täita selgeid suuniseid, et suunata avaliku sektori toetust ainult neile erasektori investeeringutele, mis tagavad positiivsed arengutulemused ning järgivad vastutustundliku rahastamise põhimõtteid; |
| --- | --- |

1.

tunnistab, et õige reguleerimise korral aitavad erasektori investeeringud ja rahastamine arenguriikides toetada kohalikke ettevõtteid ja kohalikku majandust ning pakkuda inimväärseid töökohti; seetõttu leiab, et segarahastamismehhanismi kasutamisel tuleks täita selgeid suuniseid, et suunata avaliku sektori toetust ainult neile erasektori investeeringutele, mis tagavad positiivsed arengutulemused ning järgivad vastutustundliku rahastamise põhimõtteid;

| 2. | nõuab eelkõige, et Euroopa Komisjon, kes on osutanud, et soovib lähiaastatel segarahastamisvahendite kasutamist märkimisväärselt laiendada AKV-ELi koostöö raames, viiks ellu Euroopa Kontrollikoja eriaruandes, mis käsitleb segarahastamisvahendite kasutamist, antud soovitused ning hindaks laenude ja toetuste segarahastamismehhanismi, eriti seoses arengu ning rahalise täiendavuse, läbipaistvuse ja vastutusega; |
| --- | --- |

2.

nõuab eelkõige, et Euroopa Komisjon, kes on osutanud, et soovib lähiaastatel segarahastamisvahendite kasutamist märkimisväärselt laiendada AKV-ELi koostöö raames, viiks ellu Euroopa Kontrollikoja eriaruandes, mis käsitleb segarahastamisvahendite kasutamist, antud soovitused ning hindaks laenude ja toetuste segarahastamismehhanismi, eriti seoses arengu ning rahalise täiendavuse, läbipaistvuse ja vastutusega;

| 3. | väljendab heameelt jätkuva töö üle, mille eesmärk on parandada ELi segarahastamisvahendite haldamist, mis võimaldab suurendada rahastatud projektide mõju ja täiendavust; rõhutab, et Euroopa Komisjon peaks veelgi parandama järelevalvet ELi toetuste rakendamise üle; |
| --- | --- |

3.

väljendab heameelt jätkuva töö üle, mille eesmärk on parandada ELi segarahastamisvahendite haldamist, mis võimaldab suurendada rahastatud projektide mõju ja täiendavust; rõhutab, et Euroopa Komisjon peaks veelgi parandama järelevalvet ELi toetuste rakendamise üle;

| 4. | on seisukohal, et segarahastamine on järkjärguline ja loogiline protsess nii rahasummade suuruse mõttes kui ka laenude ja toetuste suhte puhul, ning märgib, et selline kord tagab, et riigid võivad saada toetust, ilma et satuks üleliia suurtesse võlgadesse; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et segarahastamine on järkjärguline ja loogiline protsess nii rahasummade suuruse mõttes kui ka laenude ja toetuste suhte puhul, ning märgib, et selline kord tagab, et riigid võivad saada toetust, ilma et satuks üleliia suurtesse võlgadesse;

| 5. | juhib tähelepanu sellele, et kogemused on näidanud, et avaliku ja erasektori partnerluse puudulikult läbiräägitud lepingud võivad suurendada riigi võlakoormust, sest finantsriskid kannab sageli ebaproportsionaalselt avalik sektor, samas kui kasum laekub enamasti erasektorisse; nõuab suuremat tehnilist abi partnerriikide valitsustele vastutustundliku rahastamise, sh kulude hüvitamise ja toetuste jaotuse kindla reguleeriva raamistiku loomiseks; |
| --- | --- |

5.

juhib tähelepanu sellele, et kogemused on näidanud, et avaliku ja erasektori partnerluse puudulikult läbiräägitud lepingud võivad suurendada riigi võlakoormust, sest finantsriskid kannab sageli ebaproportsionaalselt avalik sektor, samas kui kasum laekub enamasti erasektorisse; nõuab suuremat tehnilist abi partnerriikide valitsustele vastutustundliku rahastamise, sh kulude hüvitamise ja toetuste jaotuse kindla reguleeriva raamistiku loomiseks;

| 6. | märgib, et laenude ja toetuste abil segarahastamist kasutatakse peamiselt energia-, transpordi-, vee- ja IKT-sektoris ning seda tuleks veelgi laiendada infrastruktuuri valdkonnale, mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, põllumajandus- ja sotsiaalvaldkonnale; |
| --- | --- |

6.

märgib, et laenude ja toetuste abil segarahastamist kasutatakse peamiselt energia-, transpordi-, vee- ja IKT-sektoris ning seda tuleks veelgi laiendada infrastruktuuri valdkonnale, mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, põllumajandus- ja sotsiaalvaldkonnale;

| 7. | juhib tähelepanu sellele, et segarahastamismehhanismi kasutamisel peaks keskenduma projektidele, millel on kõige suurem mõju kaasavale ja jätkusuutlikule majanduskasvule; |
| --- | --- |

7.

juhib tähelepanu sellele, et segarahastamismehhanismi kasutamisel peaks keskenduma projektidele, millel on kõige suurem mõju kaasavale ja jätkusuutlikule majanduskasvule;

| 8. | märgib, et segarahastamismehhanism praegusel kujul hõlmab avaliku sektori toetusi ning finantseerimisasutuste ja teiste riskijagamismehhanismide laene, võimaldades rahastada projekte vaatamata eelarvepiirangutele finantskriisi ajal; rõhutab, et avaliku ja erasektori partnerlustest ei tohiks välja jätta nende põhja pool paiknevate rahvusvaheliste ettevõtete subsideerimist, kellele on kättesaadavad alternatiivsed rahastamisallikad; |
| --- | --- |

8.

märgib, et segarahastamismehhanism praegusel kujul hõlmab avaliku sektori toetusi ning finantseerimisasutuste ja teiste riskijagamismehhanismide laene, võimaldades rahastada projekte vaatamata eelarvepiirangutele finantskriisi ajal; rõhutab, et avaliku ja erasektori partnerlustest ei tohiks välja jätta nende põhja pool paiknevate rahvusvaheliste ettevõtete subsideerimist, kellele on kättesaadavad alternatiivsed rahastamisallikad;

| 9. | on seisukohal, et iga otsus avaliku ja erasektori partnerluste kasutamise edendamiseks segarahastamise kaudu arenguriikides peaks põhinema kasutatavate mehhanismide põhjalikul hindamisel ja varasematel kogemustel; rõhutab sellega seoses, et olemasolevad uuringud näitavad, et suur osa avaliku ja erasektori partnerlustest ei põhine tugeval mõjuanalüüsil ja et on vähe tõendeid selle arengu tulemuste kohta; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et iga otsus avaliku ja erasektori partnerluste kasutamise edendamiseks segarahastamise kaudu arenguriikides peaks põhinema kasutatavate mehhanismide põhjalikul hindamisel ja varasematel kogemustel; rõhutab sellega seoses, et olemasolevad uuringud näitavad, et suur osa avaliku ja erasektori partnerlustest ei põhine tugeval mõjuanalüüsil ja et on vähe tõendeid selle arengu tulemuste kohta;

| 10. | rõhutab, et arenguasutused peavad tagama, et avaliku sektori poolt pakutavate arengu heaks ette nähtud rahastamisvahendite abil toetatakse kohalikku majandusvõrku arenguriikides; rõhutab eriti, et avaliku ja erasektori partnerluste eesmärk peaks olema riigisiseste mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate suutlikkuse suurendamine; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et arenguasutused peavad tagama, et avaliku sektori poolt pakutavate arengu heaks ette nähtud rahastamisvahendite abil toetatakse kohalikku majandusvõrku arenguriikides; rõhutab eriti, et avaliku ja erasektori partnerluste eesmärk peaks olema riigisiseste mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate suutlikkuse suurendamine;

| 11. | rõhutab, et laenude ja toetuste abil segarahastamise potentsiaali optimeerimiseks tuleb luua segarahastamismehhanismi kasutamise läbipaistev kord, et tagada abi saavate riikide ja teiste sidusrühmade poolne tõhus juhtimine ja omavastutus; leiab, et läbipaistev tegevus peaks tagama ka suurema vastutuse; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et laenude ja toetuste abil segarahastamise potentsiaali optimeerimiseks tuleb luua segarahastamismehhanismi kasutamise läbipaistev kord, et tagada abi saavate riikide ja teiste sidusrühmade poolne tõhus juhtimine ja omavastutus; leiab, et läbipaistev tegevus peaks tagama ka suurema vastutuse;

| 12. | rõhutab, et laenude ja toetuste abil segarahastamine ei lahenda kõiki rahastamise probleeme ja ei taga automaatselt püsivat mõju, mis on kooskõlas abi saava riigi eesmärkidega, eelkõige sotsiaalvaldkondade vajadustega; seetõttu hoiatab soodsate laenude kasutamise eest investeeringuteks sellistesse sotsiaalvaldkondadesse nagu tervishoid ja haridus, sest see võib takistada üldist huvi pakkuvate teenuste osutamist, eriti haavatavale elanikkonnale; rõhutab, et vähesed riigiabi ressursid peaksid toetama abi saavates riikides riiklikke investeeringuid, millest ei pruugi saada lühikese või keskmise tähtajaga rahalist tulu; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et laenude ja toetuste abil segarahastamine ei lahenda kõiki rahastamise probleeme ja ei taga automaatselt püsivat mõju, mis on kooskõlas abi saava riigi eesmärkidega, eelkõige sotsiaalvaldkondade vajadustega; seetõttu hoiatab soodsate laenude kasutamise eest investeeringuteks sellistesse sotsiaalvaldkondadesse nagu tervishoid ja haridus, sest see võib takistada üldist huvi pakkuvate teenuste osutamist, eriti haavatavale elanikkonnale; rõhutab, et vähesed riigiabi ressursid peaksid toetama abi saavates riikides riiklikke investeeringuid, millest ei pruugi saada lühikese või keskmise tähtajaga rahalist tulu;

| 13. | rõhutab, et laenude ja toetuste segarahastamismehhanism, mis pakub rahalist või mitterahalist kasu, võib endaga kaasa tuua omandiga seotud märkimisväärsed riskid, võlgnevuse ja alternatiivkulud ning võib ka tõstatada küsimused selle tõhususe ja mõju, vahendite täiendavuse ja turumoonutuse kohta; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et laenude ja toetuste segarahastamismehhanism, mis pakub rahalist või mitterahalist kasu, võib endaga kaasa tuua omandiga seotud märkimisväärsed riskid, võlgnevuse ja alternatiivkulud ning võib ka tõstatada küsimused selle tõhususe ja mõju, vahendite täiendavuse ja turumoonutuse kohta;

| 14. | märgib, et juurdepääs rahastamisele ja riskijagamisvahenditele arenguriikides on oluline eeldus laenude ja toetuste segarahastamismehhanismi toimimiseks; palub seetõttu luua riskijagamismehhanism koostöös Euroopa arengu rahastamise institutsioonidega, samuti riiklike ja piirkondlike asutustega, et suurendada avaliku ja erasektori investeeringuid, eriti taastuvate energiaallikate, ehituse, transpordi ja kommunaalteenuste valdkonnas, mida iseloomustavad suure ettemaksega investeeringud, kõrge risk ja sageli ebaõiglane rahvusvaheline konkurents; |
| --- | --- |

14.

märgib, et juurdepääs rahastamisele ja riskijagamisvahenditele arenguriikides on oluline eeldus laenude ja toetuste segarahastamismehhanismi toimimiseks; palub seetõttu luua riskijagamismehhanism koostöös Euroopa arengu rahastamise institutsioonidega, samuti riiklike ja piirkondlike asutustega, et suurendada avaliku ja erasektori investeeringuid, eriti taastuvate energiaallikate, ehituse, transpordi ja kommunaalteenuste valdkonnas, mida iseloomustavad suure ettemaksega investeeringud, kõrge risk ja sageli ebaõiglane rahvusvaheline konkurents;

| 15. | rõhutab, kui oluline on arendada avaliku ja erasektori partnerlust laenude ja toetuste abil segarahastamise raames ning luua poliitilise dialoogi foorum ja projekti koordineerimine Euroopa Liidu ja AKV riikide vahel, mis on samm arengu ja toetuste tõhususe eesmärkide saavutamise suunas, tagades samal ajal selge, stabiilse ja turvalise keskkonna, hea valitsemistava ja tõhusa vaidluste lahendamise; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, kui oluline on arendada avaliku ja erasektori partnerlust laenude ja toetuste abil segarahastamise raames ning luua poliitilise dialoogi foorum ja projekti koordineerimine Euroopa Liidu ja AKV riikide vahel, mis on samm arengu ja toetuste tõhususe eesmärkide saavutamise suunas, tagades samal ajal selge, stabiilse ja turvalise keskkonna, hea valitsemistava ja tõhusa vaidluste lahendamise;

| 16. | julgustab AKV riike tugevdama õigusraamistikku, mis on vajalik avaliku ja erasektori partnerluste suurendamiseks segarahastamismehhanismi raames; |
| --- | --- |

16.

julgustab AKV riike tugevdama õigusraamistikku, mis on vajalik avaliku ja erasektori partnerluste suurendamiseks segarahastamismehhanismi raames;

| 17. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, Euroopa Ülemkogule, Aafrika Liidule, Üleaafrikalisele Parlamendile, AKV riikidega seotud piirkondlikele ja riikide parlamentidele ja piirkondlikele organisatsioonidele ning Euroopa Investeerimispangale. |
| --- | --- |

17.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, Euroopa Ülemkogule, Aafrika Liidule, Üleaafrikalisele Parlamendile, AKV riikidega seotud piirkondlikele ja riikide parlamentidele ja piirkondlikele organisatsioonidele ning Euroopa Investeerimispangale.

RESOLUTSIOON (9)

hariduse ja kutseõppe probleemide ning võimaluste kohta AKV riikides

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | kes kohtus Suval (Fidži) 15.–17. juunil 2015, |
| --- | --- |

—

kes kohtus Suval (Fidži) 15.–17. juunil 2015,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1,

| — | võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele kirjutati alla Cotonous 23. juunil 2000 (10) (Cotonou leping) ning mida muudeti esimest korda Luxembourgis 25. juunil 2005 (11) ja teist korda Ouagadougous 22. juunil 2010 (12), eriti selle artikli 25 lõike 1 punkti a hariduse ja koolituse parandamise kohta kõigil tasanditel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele kirjutati alla Cotonous 23. juunil 2000 (10) (Cotonou leping) ning mida muudeti esimest korda Luxembourgis 25. juunil 2005 (11) ja teist korda Ouagadougous 22. juunil 2010 (12), eriti selle artikli 25 lõike 1 punkti a hariduse ja koolituse parandamise kohta kõigil tasanditel,

| — | võttes arvesse aastatuhande arengueesmärke, eriti eesmärki 2A saavutada üleilmne alghariduse kättesaadavus ja eesmärki 3 A kaotada sooline ebavõrdsus alg- ja keskhariduses soovitavalt 2005. aastaks ning kõigil haridustasemetel hiljemalt 2015. aastaks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aastatuhande arengueesmärke, eriti eesmärki 2A saavutada üleilmne alghariduse kättesaadavus ja eesmärki 3 A kaotada sooline ebavõrdsus alg- ja keskhariduses soovitavalt 2005. aastaks ning kõigil haridustasemetel hiljemalt 2015. aastaks,

| — | võttes arvesse UNESCO konventsiooni diskrimineerimise vastu hariduses, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNESCO konventsiooni diskrimineerimise vastu hariduses,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu 2011. aasta aruande teemal poliitikavaldkondade arengusidususe kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu 2011. aasta aruande teemal poliitikavaldkondade arengusidususe kohta (13),

| — | võttes arvesse liikumise Haridus Kõigile loomist Tais Jomtienis ja deklaratsiooni „Haridus kõigile” allkirjastamist 9. märtsil 1990. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liikumise Haridus Kõigile loomist Tais Jomtienis ja deklaratsiooni „Haridus kõigile” allkirjastamist 9. märtsil 1990. aastal,

| — | võttes arvesse 28. aprillil 2000. aastal Senegalis Dakaris toimunud maailma haridusfoorumil vastu võetud programmi „Haridus kõigile” eesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. aprillil 2000. aastal Senegalis Dakaris toimunud maailma haridusfoorumil vastu võetud programmi „Haridus kõigile” eesmärke,

| — | võttes arvesse 22. juunil 2012 Rio de Janeiros toimunud ÜRO 2012. aasta säästva arengu konverentsi (Rio+20) järeldusi „Soovitud tulevikuvisioon”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 22. juunil 2012 Rio de Janeiros toimunud ÜRO 2012. aasta säästva arengu konverentsi (Rio+20) järeldusi „Soovitud tulevikuvisioon”,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 2012. aasta septembris algatatud viieaastast üleilmse hariduse esimest algatust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 2012. aasta septembris algatatud viieaastast üleilmse hariduse esimest algatust,

| — | võttes arvesse aruannet üleilmse temaatilise haridusalase konsultatsiooni kohta 2015. aasta järgse arengukava raames, mille avaldasid UNESCO ja UNICEF 2013. aasta septembris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aruannet üleilmse temaatilise haridusalase konsultatsiooni kohta 2015. aasta järgse arengukava raames, mille avaldasid UNESCO ja UNICEF 2013. aasta septembris,

| — | võttes arvesse 14. mail 2014. aastal Omaanis Masqaţis toimunud ülemaailmsel kohtumisel „Haridus kõigile” vastu võetud Masqaţi lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14. mail 2014. aastal Omaanis Masqaţis toimunud ülemaailmsel kohtumisel „Haridus kõigile” vastu võetud Masqaţi lepingut,

| — | võttes arvesse ÜRO eriraportööri Kishore Singhi 24. septembri 2014. aasta aruannet teemal „Õigus haridusele”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO eriraportööri Kishore Singhi 24. septembri 2014. aasta aruannet teemal „Õigus haridusele”,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu 31. mai 2007. aasta dokumenti tehnilise ja kutsehariduse ja -koolituse taaselustamise strateegia kohta Aafrikas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu 31. mai 2007. aasta dokumenti tehnilise ja kutsehariduse ja -koolituse taaselustamise strateegia kohta Aafrikas,

| — | võttes arvesse sotsiaal- ja keskkonnakomisjoni raportit (AKV-EL/101.717/14/fin.), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sotsiaal- ja keskkonnakomisjoni raportit (AKV-EL/101.717/14/fin.),

| A. | arvestades, et Cotonou lepingu kohaselt tuleb erilist tähelepanu pöörata piisavate kulutuste tagamisele sotsiaalvaldkonnas, sealhulgas parandada iga tasandi haridust ja koolitust, seades eesmärgiks kolmanda astme haridust tõendavate kvalifikatsioonide tunnustamise, kvaliteedi tagamise süsteemide kasutuselevõtmise hariduses, sealhulgas interneti teel või muudes mittetraditsioonilistes vormides antavas hariduses ja koolituses, ning suurendada tehnilisi teadmisi ja oskusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Cotonou lepingu kohaselt tuleb erilist tähelepanu pöörata piisavate kulutuste tagamisele sotsiaalvaldkonnas, sealhulgas parandada iga tasandi haridust ja koolitust, seades eesmärgiks kolmanda astme haridust tõendavate kvalifikatsioonide tunnustamise, kvaliteedi tagamise süsteemide kasutuselevõtmise hariduses, sealhulgas interneti teel või muudes mittetraditsioonilistes vormides antavas hariduses ja koolituses, ning suurendada tehnilisi teadmisi ja oskusi;

| B. | arvestades, et 1990. aastal Jomtienis algatatud ja 2000. aastal Dakaris kinnitatud ülemaailme liikumine Haridus Kõigile on kõige olulisem haridusega seotud ülesanne viimastel aastakümnetel ning aidanud juhtida olulisi edusamme hariduses; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 1990. aastal Jomtienis algatatud ja 2000. aastal Dakaris kinnitatud ülemaailme liikumine Haridus Kõigile on kõige olulisem haridusega seotud ülesanne viimastel aastakümnetel ning aidanud juhtida olulisi edusamme hariduses;

| C. | arvestades, et ülemaailmne hariduse esimese algatuse eesmärk on kiirendada edusamme programmi „Haridus kõigile” eesmärkide ning haridusalaste aastatuhande arengueesmärkide saavutamise suunas, et eelkõige tuua kokku mitmed erinevad osalejad lõplikuks tõukeks 2015. aastal, et viia kvaliteetne, asjakohane ja ümberkujundav haridus sotsiaalse, poliitilise ja arenguprogrammi keskmesse ning toetada vajalikku hariduse rahastamist säästliku ülemaailmse propageerimise kaudu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ülemaailmne hariduse esimese algatuse eesmärk on kiirendada edusamme programmi „Haridus kõigile” eesmärkide ning haridusalaste aastatuhande arengueesmärkide saavutamise suunas, et eelkõige tuua kokku mitmed erinevad osalejad lõplikuks tõukeks 2015. aastal, et viia kvaliteetne, asjakohane ja ümberkujundav haridus sotsiaalse, poliitilise ja arenguprogrammi keskmesse ning toetada vajalikku hariduse rahastamist säästliku ülemaailmse propageerimise kaudu;

| D. | arvestades, et programmi „Haridus kõigile” ning haridusalaseid aastatuhande arengueesmärke ei saavutata tõenäoliselt 2015. aastaks, ning arvestades, et programmi „Haridus kõigile” jätkuvat asjakohasust tuleb tunnustada, eelkõige seoses kuue eesmärgiga, mis hõlmavad põhihariduse kõiki aspekte – varasest õppest ja täiskasvanute kirjaoskusest kuni hariduse kvaliteedini; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et programmi „Haridus kõigile” ning haridusalaseid aastatuhande arengueesmärke ei saavutata tõenäoliselt 2015. aastaks, ning arvestades, et programmi „Haridus kõigile” jätkuvat asjakohasust tuleb tunnustada, eelkõige seoses kuue eesmärgiga, mis hõlmavad põhihariduse kõiki aspekte – varasest õppest ja täiskasvanute kirjaoskusest kuni hariduse kvaliteedini;

| E. | arvestades, et majandusliku, sotsiaalse, kultuurilise ja poliitilise arengu tasandi ja riigi edusammude vahel, mida ta võib saavutada aastatuhande arengueesmärkide ja programmi „Haridus kõigile” eesmärkide saavutamisel, on olemas seos; arvestades, et parandades juurdepääsu ja pakutava hariduse taset kõigile noortele, eriti tütarlastele ja puuetega noortele, võib see aidata saavutada nimetatud ja ka teisi arengueesmärke; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et majandusliku, sotsiaalse, kultuurilise ja poliitilise arengu tasandi ja riigi edusammude vahel, mida ta võib saavutada aastatuhande arengueesmärkide ja programmi „Haridus kõigile” eesmärkide saavutamisel, on olemas seos; arvestades, et parandades juurdepääsu ja pakutava hariduse taset kõigile noortele, eriti tütarlastele ja puuetega noortele, võib see aidata saavutada nimetatud ja ka teisi arengueesmärke;

| F. | arvestades, et enam kui 57 miljonil lapsel ja 69 miljonil noorel puudub ikka veel juurdepääs tõhusale põhiharidusele; arvestades, et 2011. aasta andmete kohaselt umbes 774 miljonit täiskasvanut, neist kaks kolmandikku naised, on kirjaoskamatud ja vähemalt 250 miljonit last ei oska lugeda ega kirjutada või ei suuda teha põhilisi arvutustehteid pärast vähemalt neli aastat koolis käimist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et enam kui 57 miljonil lapsel ja 69 miljonil noorel puudub ikka veel juurdepääs tõhusale põhiharidusele; arvestades, et 2011. aasta andmete kohaselt umbes 774 miljonit täiskasvanut, neist kaks kolmandikku naised, on kirjaoskamatud ja vähemalt 250 miljonit last ei oska lugeda ega kirjutada või ei suuda teha põhilisi arvutustehteid pärast vähemalt neli aastat koolis käimist;

| G. | arvestades, et formaalse hariduse lõpetamata jätmine, põhioskuste ebapiisav omandamine ning hariduse halb kvaliteet ja mitteasjakohasus on tõsine probleem, ning arvestades, et ebavõrdsus püsib haridusele juurdepääsu, selles osalemise ja õpitulemuste vallas hariduse kõikidel tasanditel, eriti kõige haavatavamate rühmade ja vähemuste puhul; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et formaalse hariduse lõpetamata jätmine, põhioskuste ebapiisav omandamine ning hariduse halb kvaliteet ja mitteasjakohasus on tõsine probleem, ning arvestades, et ebavõrdsus püsib haridusele juurdepääsu, selles osalemise ja õpitulemuste vallas hariduse kõikidel tasanditel, eriti kõige haavatavamate rühmade ja vähemuste puhul;

| H. | arvestades, et ÜRO eriraportööri 2014. aasta aruandes, mis käsitleb õigust haridusele, väidetakse, et suurenev hariduse valdkonna erastamine võib süvendada marginaliseerimist ja tõrjutust, mis muudab haridusele juurdepääsu ebavõrdseks juba niigi haavatavate rühmade jaoks, nagu tütarlapsed, puuetega lapsed ja etnilised vähemused, süvendades sel viisil ebavõrdsust ühiskonnas; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ÜRO eriraportööri 2014. aasta aruandes, mis käsitleb õigust haridusele, väidetakse, et suurenev hariduse valdkonna erastamine võib süvendada marginaliseerimist ja tõrjutust, mis muudab haridusele juurdepääsu ebavõrdseks juba niigi haavatavate rühmade jaoks, nagu tütarlapsed, puuetega lapsed ja etnilised vähemused, süvendades sel viisil ebavõrdsust ühiskonnas;

| I. | arvestades, et vajalike juurdepääsuvõimaluste puudumine haridus- ja koolitusasutustele takistab puuetega inimestel kasutada oma põhiõigust haridusele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et vajalike juurdepääsuvõimaluste puudumine haridus- ja koolitusasutustele takistab puuetega inimestel kasutada oma põhiõigust haridusele;

| J. | arvestades, et sooline ebavõrdsus hariduses on eriti murettekitav, kuna ainult 60 % riikidest oli saavutanud soolise võrdõiguslikkuse alghariduse tasemel ja 38 % keskhariduse tasemel aastaks 2011; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et sooline ebavõrdsus hariduses on eriti murettekitav, kuna ainult 60 % riikidest oli saavutanud soolise võrdõiguslikkuse alghariduse tasemel ja 38 % keskhariduse tasemel aastaks 2011;

| K. | arvestades, et paljudes AKV riikides valitseb suur rahaliste vahendite puudus hariduse ja kutseõppe valdkonnas, nii sektori riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil, mis on tõsiselt kahjustanud edusamme kõigile juurdepääsu tagamisel kvaliteetsele haridusele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et paljudes AKV riikides valitseb suur rahaliste vahendite puudus hariduse ja kutseõppe valdkonnas, nii sektori riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil, mis on tõsiselt kahjustanud edusamme kõigile juurdepääsu tagamisel kvaliteetsele haridusele;

| L. | arvestades, et kaasav ja kõigile kättesaadav kvaliteetne formaalne ja informaalne haridus on sotsiaalse ebavõrdsuse vähendamise ja marginaliseerunud kogukondade ja alaesindatud inimeste, eelkõige naiste ja tütarlaste õiguste suurendamise oluline tegur, toetades sellega kodanikuaktiivsust, avatud ja dünaamilist avalikku sfääri ning demokraatlikku valitsemist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kaasav ja kõigile kättesaadav kvaliteetne formaalne ja informaalne haridus on sotsiaalse ebavõrdsuse vähendamise ja marginaliseerunud kogukondade ja alaesindatud inimeste, eelkõige naiste ja tütarlaste õiguste suurendamise oluline tegur, toetades sellega kodanikuaktiivsust, avatud ja dünaamilist avalikku sfääri ning demokraatlikku valitsemist;

| M. | arvestades, et naiste ja tütarlaste õiguste suurendamine hariduse kaudu on oluline tegur võitluses soolise ebavõrdsusega ühiskonnas ja peaks olema AKV riikide hariduspoliitika keskne element; arvestades teisalt, et naistele ja tütarlastele põhjustab haridusele juurdepääsu puudumine ka nende vähest esindatust avalikus, sotsiaalses ja poliitilises elus; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et naiste ja tütarlaste õiguste suurendamine hariduse kaudu on oluline tegur võitluses soolise ebavõrdsusega ühiskonnas ja peaks olema AKV riikide hariduspoliitika keskne element; arvestades teisalt, et naistele ja tütarlastele põhjustab haridusele juurdepääsu puudumine ka nende vähest esindatust avalikus, sotsiaalses ja poliitilises elus;

| N. | arvestades, et vägivald ja rünnakud laste ja haridusasutuste personali vastu kasvab teatud AKV riikides, eriti Nigeerias, Keenias ja nende naaberriikides; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et vägivald ja rünnakud laste ja haridusasutuste personali vastu kasvab teatud AKV riikides, eriti Nigeerias, Keenias ja nende naaberriikides;

| O. | arvestades, et toimunud on märkimisväärsed sotsiaal-majanduslikud ja demograafilised muutused pärast programmi „Haridus kõigile” eesmärkide ja aastatuhande arengueesmärkide vastuvõtmist ning muutumas on teadmiste liigi ja taseme ning oskuste ja pädevuste nõuded teadmistepõhises majanduses; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et toimunud on märkimisväärsed sotsiaal-majanduslikud ja demograafilised muutused pärast programmi „Haridus kõigile” eesmärkide ja aastatuhande arengueesmärkide vastuvõtmist ning muutumas on teadmiste liigi ja taseme ning oskuste ja pädevuste nõuded teadmistepõhises majanduses;

| P. | arvestades, et noored on kesksel kohal järgmise põlvkonna säästva arengu eesmärkide saavutamisel, eriti kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu, täieliku ja tootliku tööhõive ning kõigile inimväärse töö eesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et noored on kesksel kohal järgmise põlvkonna säästva arengu eesmärkide saavutamisel, eriti kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu, täieliku ja tootliku tööhõive ning kõigile inimväärse töö eesmärkide saavutamisel;

| Q. | arvestades, et ajude äravool AKV riikides on nende majandusele suur probleem, mida nad ei suuda lahendada oma piiratud ressursside abil; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ajude äravool AKV riikides on nende majandusele suur probleem, mida nad ei suuda lahendada oma piiratud ressursside abil;

| R. | arvestades, et haridus etendab olulist rolli mitte ainult keskkonnasäästlikkuse, tervise, majanduskasvu ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel üldiselt, vaid ka rahu tagamisel; arvestades, et haridussektor – ehk isegi rohkem kui ükski teine sektor – suudab anda selgelt nähtavat rahust tulenevat kasu, millest võib sõltuda rahulepingute kestma jäämine; arvestades, et kui haridussüsteemid on kaasavad, suudavad need luua säästva ja õiglase majandusarengu, ja kui nende eesmärk on toetada hoiakuid, mis soodustavad vastastikust mõistmist, sallivust ja austust, siis oleks ühiskond vägivaldsetele konfliktidele vähem vastuvõtlikum; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et haridus etendab olulist rolli mitte ainult keskkonnasäästlikkuse, tervise, majanduskasvu ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel üldiselt, vaid ka rahu tagamisel; arvestades, et haridussektor – ehk isegi rohkem kui ükski teine sektor – suudab anda selgelt nähtavat rahust tulenevat kasu, millest võib sõltuda rahulepingute kestma jäämine; arvestades, et kui haridussüsteemid on kaasavad, suudavad need luua säästva ja õiglase majandusarengu, ja kui nende eesmärk on toetada hoiakuid, mis soodustavad vastastikust mõistmist, sallivust ja austust, siis oleks ühiskond vägivaldsetele konfliktidele vähem vastuvõtlikum;

| S. | arvestades, et kehtima peab paindlik haridussüsteem (koolid, õpetajad, ülikoolid ja ametnikud), millel on usaldus ja metoodika, et lahendada nii igapäevaseid kui ka erakorralisi probleeme, ning mis on seotud stabiilse perekeskkonnaga; arvestades, et perekonna roll on oluline elukestva arengu puhul, eriti lapsepõlves väärtuste ja isiklike oskuste tõttu; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et kehtima peab paindlik haridussüsteem (koolid, õpetajad, ülikoolid ja ametnikud), millel on usaldus ja metoodika, et lahendada nii igapäevaseid kui ka erakorralisi probleeme, ning mis on seotud stabiilse perekeskkonnaga; arvestades, et perekonna roll on oluline elukestva arengu puhul, eriti lapsepõlves väärtuste ja isiklike oskuste tõttu;

| T. | arvestades, et on vaja tagada, et haridussüsteem austaks kultuuri ja traditsioone AKV riikides, et saavutada tõhus innovatsiooni ja traditsiooni kombinatsioon ning tagada, et koolitus AKV riikides pakuks osalejatele vajalikke oskusi õpetamiseks ja asjaomasele riigile tüüpiliste omaduste säilitamiseks; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et on vaja tagada, et haridussüsteem austaks kultuuri ja traditsioone AKV riikides, et saavutada tõhus innovatsiooni ja traditsiooni kombinatsioon ning tagada, et koolitus AKV riikides pakuks osalejatele vajalikke oskusi õpetamiseks ja asjaomasele riigile tüüpiliste omaduste säilitamiseks;

| U. | arvestades, et väikese võimsusega juhtimisstruktuurid ja nende killustatus, puudulik ühendus tööturuga, halva kvalifikatsiooniga õpetajad ja puudulik infrastruktuur takistab inimestel kutseõppe kaudu arendada kõiki oma võimeid ning ära kasutada sotsiaalseid ja tööhõivevõimalusi; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et väikese võimsusega juhtimisstruktuurid ja nende killustatus, puudulik ühendus tööturuga, halva kvalifikatsiooniga õpetajad ja puudulik infrastruktuur takistab inimestel kutseõppe kaudu arendada kõiki oma võimeid ning ära kasutada sotsiaalseid ja tööhõivevõimalusi;

| V. | arvestades, et 10. Euroopa Arengufondi raames on programm EDULINK ja AKV-ELi teaduse ja tehnoloogia programm, mida rahastab Euroopa Liit ja rakendab AKV sekretariaat, suurepäraseks koostöö aluseks hariduse ja tehnilise koolituse vallas; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et 10. Euroopa Arengufondi raames on programm EDULINK ja AKV-ELi teaduse ja tehnoloogia programm, mida rahastab Euroopa Liit ja rakendab AKV sekretariaat, suurepäraseks koostöö aluseks hariduse ja tehnilise koolituse vallas;

| W. | arvestades, et vajaliku kvalifikatsiooniga õpetajad ja õppejõud vajavad parema hariduse eesmärkide saavutamist; arvestades, et kõiki riike tuleks innustada edendama vajalikke struktuure, mis pakuvad elukestvat koolitust õpetajatele, kes on võtmetegur haridustaseme parandamisel; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et vajaliku kvalifikatsiooniga õpetajad ja õppejõud vajavad parema hariduse eesmärkide saavutamist; arvestades, et kõiki riike tuleks innustada edendama vajalikke struktuure, mis pakuvad elukestvat koolitust õpetajatele, kes on võtmetegur haridustaseme parandamisel;

| X. | arvestades, et hariduse jätkusuutlik korraldamine, rahastamine ja juhtimine suudab aidata riikidel saavutada oma majanduslikke ja sotsiaalseid eesmärke; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et hariduse jätkusuutlik korraldamine, rahastamine ja juhtimine suudab aidata riikidel saavutada oma majanduslikke ja sotsiaalseid eesmärke;

| Y. | arvestades, et erasektor võib anda väärtusliku panuse haridusse, mitte ainult kõrgkoolide rahastamise, vaid ka innovatsiooni ja ettevõtluse edendamise kaudu AKV riikides; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et erasektor võib anda väärtusliku panuse haridusse, mitte ainult kõrgkoolide rahastamise, vaid ka innovatsiooni ja ettevõtluse edendamise kaudu AKV riikides;

| Z. | arvestades, et haridus on tingimata seotud sotsiaalse kaasatuse ja kodanikuaktiivsusega; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et haridus on tingimata seotud sotsiaalse kaasatuse ja kodanikuaktiivsusega;

| AA. | arvestades, et erasektori nõudmised koos noorte koolitamisega aitavad saavutada kahte olulist eesmärki: töövõimalused noortele ja majanduskasv AKV riikides; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et erasektori nõudmised koos noorte koolitamisega aitavad saavutada kahte olulist eesmärki: töövõimalused noortele ja majanduskasv AKV riikides;

| 1. | tunnistab, et AKV riikides on suur vajadus uue ja tulevikku suunatud hariduse ja koolituse tegevuskava järele, mis ületaks praegusi eesmärke, nende sügavust ja ulatust ning pakuks inimestele arusaamist, pädevust ja väärtusi, mida nad vajavad, et lahendada meie ühiskonna ja majanduse arvukaid probleeme; |
| --- | --- |

1.

tunnistab, et AKV riikides on suur vajadus uue ja tulevikku suunatud hariduse ja koolituse tegevuskava järele, mis ületaks praegusi eesmärke, nende sügavust ja ulatust ning pakuks inimestele arusaamist, pädevust ja väärtusi, mida nad vajavad, et lahendada meie ühiskonna ja majanduse arvukaid probleeme;

| 2. | rõhutab kvaliteetsetesse praktikakohtadesse investeerimise mitmeid eeliseid, nagu täiustatud kutseoskused, kutsealase identiteedi arendamine ja rohkem töövõimalusi; |
| --- | --- |

2.

rõhutab kvaliteetsetesse praktikakohtadesse investeerimise mitmeid eeliseid, nagu täiustatud kutseoskused, kutsealase identiteedi arendamine ja rohkem töövõimalusi;

| 3. | tunnistab, et haridus on jagatud vastutus pere ja kooli vahel, ning nõuab, et võetaks vajalikke meetmeid, et toetada peresid nende haridusalases tegevuses; |
| --- | --- |

3.

tunnistab, et haridus on jagatud vastutus pere ja kooli vahel, ning nõuab, et võetaks vajalikke meetmeid, et toetada peresid nende haridusalases tegevuses;

| 4. | nõuab, et AKV riigid kaotaksid laste töö ja parandaksid haridust, laiendades juurdepääsu koolidele, tõstes koolide kvaliteeti ja vähendades nende kulusid; |
| --- | --- |

4.

nõuab, et AKV riigid kaotaksid laste töö ja parandaksid haridust, laiendades juurdepääsu koolidele, tõstes koolide kvaliteeti ja vähendades nende kulusid;

| 5. | innustab AKV riike koostama nn teise võimaluse haridusprogramme, et anda abivajajatele kirja- ja arvutamisoskus, samuti eluks vajalikke oskusi; |
| --- | --- |

5.

innustab AKV riike koostama nn teise võimaluse haridusprogramme, et anda abivajajatele kirja- ja arvutamisoskus, samuti eluks vajalikke oskusi;

| 6. | tuletab meelde, et haridusel on oluline roll erineva perekondliku ja sotsiaal-majandusliku taustaga laste elus paremate võimaluste tasakaalustamisel; nõuab programmi „Haridus kõigile” kuue eesmärgi täielikku rakendamist, keskendudes algharidusele, et laiendada ja parandada terviklikku hooldust ja haridust varases lapsepõlves, eriti kõige haavatavamate ja ebasoodsas olukorras olevate laste puhul, ja tagada, et kõigil lastel, eelkõige raskes olukorras olevatel ja etnilisse vähemusse kuuluvatel tüdrukutel, oleks juurdepääs täielikule, tasuta ja kohustuslikule kvaliteetsele algharidusele; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde, et haridusel on oluline roll erineva perekondliku ja sotsiaal-majandusliku taustaga laste elus paremate võimaluste tasakaalustamisel; nõuab programmi „Haridus kõigile” kuue eesmärgi täielikku rakendamist, keskendudes algharidusele, et laiendada ja parandada terviklikku hooldust ja haridust varases lapsepõlves, eriti kõige haavatavamate ja ebasoodsas olukorras olevate laste puhul, ja tagada, et kõigil lastel, eelkõige raskes olukorras olevatel ja etnilisse vähemusse kuuluvatel tüdrukutel, oleks juurdepääs täielikule, tasuta ja kohustuslikule kvaliteetsele algharidusele;

| 7. | nõuab, et kõigi noorte ja täiskasvanute õpivajadused rahuldatakse õiglase juurdepääsu abil asjakohastele õppe- ja eluks vajalike oskuste programmidele, et tõsta täiskasvanute kirjaoskuse taset 50 % võrra, eelkõige naiste, eriharidust vajavate inimeste, rändava eluviisiga rühmade, põgenike, pagulaste ja teiste haavatavate rühmade hulgas, ning tagada kõigile täiskasvanutele võrdne juurdepääs põhi- ja täiendõppele; |
| --- | --- |

7.

nõuab, et kõigi noorte ja täiskasvanute õpivajadused rahuldatakse õiglase juurdepääsu abil asjakohastele õppe- ja eluks vajalike oskuste programmidele, et tõsta täiskasvanute kirjaoskuse taset 50 % võrra, eelkõige naiste, eriharidust vajavate inimeste, rändava eluviisiga rühmade, põgenike, pagulaste ja teiste haavatavate rühmade hulgas, ning tagada kõigile täiskasvanutele võrdne juurdepääs põhi- ja täiendõppele;

| 8. | nõuab, et kaotataks soolised erinevused hariduse igal tasandil ja et keskendutaks selle tagamisele, et tüdrukutel on täielik ja võrdne juurdepääs kvaliteetsele haridusele ning selle lõplikule omandamisele; kutsub AKV riike üles käsitlema selliseid küsimusi nagu ebapiisavad sanitaarnõuded ning naiste hügieenitooted, mis võivad mõjutada eelkõige puberteedi ikka jõudnud tüdrukute koolist väljalangevust; |
| --- | --- |

8.

nõuab, et kaotataks soolised erinevused hariduse igal tasandil ja et keskendutaks selle tagamisele, et tüdrukutel on täielik ja võrdne juurdepääs kvaliteetsele haridusele ning selle lõplikule omandamisele; kutsub AKV riike üles käsitlema selliseid küsimusi nagu ebapiisavad sanitaarnõuded ning naiste hügieenitooted, mis võivad mõjutada eelkõige puberteedi ikka jõudnud tüdrukute koolist väljalangevust;

| 9. | nõuab hariduse kvaliteedi kõigi aspektide parandamist ning tipptasemel selle tagamist, et kõik saavutaksid tunnustatud ja mõõdetavad õpitulemused, eriti kirja-, arvutus- ja eluks vajalikud oskused, mis on olulised, et saavutada ILO inimväärse töö tegevuskava strateegilised eesmärgid; nõuab, et kehtestataks sotsiaalsed näitajad saadud tulemuste mõõtmiseks; |
| --- | --- |

9.

nõuab hariduse kvaliteedi kõigi aspektide parandamist ning tipptasemel selle tagamist, et kõik saavutaksid tunnustatud ja mõõdetavad õpitulemused, eriti kirja-, arvutus- ja eluks vajalikud oskused, mis on olulised, et saavutada ILO inimväärse töö tegevuskava strateegilised eesmärgid; nõuab, et kehtestataks sotsiaalsed näitajad saadud tulemuste mõõtmiseks;

| 10. | nõuab, et AKV riigid saavutaksid jätkusuutliku, võrdväärse ja iseseisva majandusarengu, et tagada kõigile kodanikele võrdne juurdepääs ja kvaliteetne haridus, täiskasvanueas kirjaoskus, elukestev õpe ja oskuste omandamine; rõhutab ka vajadust viia keskhariduse õppekava rohkem kooskõlla tööturu nõudmistega; nõuab eelkõige tehnilise ja kutsehariduse ja -koolituse kooskõlla viimist konkreetsete vajadustega ning piirangute ja varimajanduse sektori arvestamist Sahara-taguses Aafrikas, et toetada kogu majandust ning mitte piirduda peamiselt koolitusega kaasaegses tööstussektoris; |
| --- | --- |

10.

nõuab, et AKV riigid saavutaksid jätkusuutliku, võrdväärse ja iseseisva majandusarengu, et tagada kõigile kodanikele võrdne juurdepääs ja kvaliteetne haridus, täiskasvanueas kirjaoskus, elukestev õpe ja oskuste omandamine; rõhutab ka vajadust viia keskhariduse õppekava rohkem kooskõlla tööturu nõudmistega; nõuab eelkõige tehnilise ja kutsehariduse ja -koolituse kooskõlla viimist konkreetsete vajadustega ning piirangute ja varimajanduse sektori arvestamist Sahara-taguses Aafrikas, et toetada kogu majandust ning mitte piirduda peamiselt koolitusega kaasaegses tööstussektoris;

| 11. | rõhutab, et haridusse ja koolitusse investeerimine on oluline parema tuleviku, võtmepädevuste ja uute oskuste puhul, mis pakuvad inimestele uusi võimalusi ja panevad ka aluse pikaajalisele majanduslikule ja sotsiaalsele arengule; rõhutab, et uue keeleõppestrateegia loomine eesmärgiga parandada üldteadmisi konkreetsete oskuste valdkonnas lihtsustaks õpilaste liikuvust; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et haridusse ja koolitusse investeerimine on oluline parema tuleviku, võtmepädevuste ja uute oskuste puhul, mis pakuvad inimestele uusi võimalusi ja panevad ka aluse pikaajalisele majanduslikule ja sotsiaalsele arengule; rõhutab, et uue keeleõppestrateegia loomine eesmärgiga parandada üldteadmisi konkreetsete oskuste valdkonnas lihtsustaks õpilaste liikuvust;

| 12. | nõuab haridusele omaette eesmärgi seadmist laiemas 2015. aasta järgses arengukavas ning kõigile tagatud õiglast ja kaasavat kvaliteetset haridust ning elukestvat õpet 2030. aastaks kui üldeesmärki; märgib sellega seoses, et kutseharidus ja -koolitus on oluline, et tagada noortele ja täiskasvanutele vajalikud oskused inimväärseks tööks ja eluks; |
| --- | --- |

12.

nõuab haridusele omaette eesmärgi seadmist laiemas 2015. aasta järgses arengukavas ning kõigile tagatud õiglast ja kaasavat kvaliteetset haridust ning elukestvat õpet 2030. aastaks kui üldeesmärki; märgib sellega seoses, et kutseharidus ja -koolitus on oluline, et tagada noortele ja täiskasvanutele vajalikud oskused inimväärseks tööks ja eluks;

| 13. | palub AKV riikidel rakendada Incheoni hariduse deklaratsioon „Haridus 2030: kaasava ja õiglase kvaliteetse hariduse ja elukestva õppe suunas” ja tulevane tegevusraamistik, mis võetakse vastu säästva arengu neljanda eesmärgina ÜRO tippkohtumisel, mis toimub New Yorgis 2015. aasta septembris; |
| --- | --- |

13.

palub AKV riikidel rakendada Incheoni hariduse deklaratsioon „Haridus 2030: kaasava ja õiglase kvaliteetse hariduse ja elukestva õppe suunas” ja tulevane tegevusraamistik, mis võetakse vastu säästva arengu neljanda eesmärgina ÜRO tippkohtumisel, mis toimub New Yorgis 2015. aasta septembris;

| 14. | palub AKV riikidel töötada välja uuenduslikud strateegiad, et parandada õpetajahariduse õppekavasid üldiselt ja eriti õpetajate elutingimusi ning tagada õpetajate jäämine kooli; |
| --- | --- |

14.

palub AKV riikidel töötada välja uuenduslikud strateegiad, et parandada õpetajahariduse õppekavasid üldiselt ja eriti õpetajate elutingimusi ning tagada õpetajate jäämine kooli;

| 15. | palub AKV riikidel kutsehariduse ja -koolituse toetamisel rõhutada asjakohaselt selliseid õppekavade teemasid nagu infotehnoloogia, kodanikuharidus, kaunid kunstid ja kehaline kasvatus ja teha neis vajalikke parandusi; |
| --- | --- |

15.

palub AKV riikidel kutsehariduse ja -koolituse toetamisel rõhutada asjakohaselt selliseid õppekavade teemasid nagu infotehnoloogia, kodanikuharidus, kaunid kunstid ja kehaline kasvatus ja teha neis vajalikke parandusi;

| 16. | palub AKV riikidel julgustada erasektori osalemist hariduse ning kutsehariduse ja -koolituse arengus; |
| --- | --- |

16.

palub AKV riikidel julgustada erasektori osalemist hariduse ning kutsehariduse ja -koolituse arengus;

| 17. | palub AKV riikidel tagada õiglane juurdepääs hariduse ja hea kvaliteediga kutsehariduse ja -koolituse omandamisele maapiirkonnas, ebasoodsas olukorras olevates, raskesti ligipääsetavates ja ühiskonna poolt tõrjutud sektorites erinevate motivatsioonisüsteemide ja muude asjakohaste strateegiate kaudu; |
| --- | --- |

17.

palub AKV riikidel tagada õiglane juurdepääs hariduse ja hea kvaliteediga kutsehariduse ja -koolituse omandamisele maapiirkonnas, ebasoodsas olukorras olevates, raskesti ligipääsetavates ja ühiskonna poolt tõrjutud sektorites erinevate motivatsioonisüsteemide ja muude asjakohaste strateegiate kaudu;

| 18. | palub AKV riikidel austada kultuurilisi, moraalseid, usulisi ja muid väärtusi, nagu eneseusaldus ja iseseisev mõtlemine, oma alg- ja keskhariduse õppekavades ja võidelda igasuguse, nii õpetajatepoolse kui ka välistest mõjudest tingitud äärmusluse vastu; |
| --- | --- |

18.

palub AKV riikidel austada kultuurilisi, moraalseid, usulisi ja muid väärtusi, nagu eneseusaldus ja iseseisev mõtlemine, oma alg- ja keskhariduse õppekavades ja võidelda igasuguse, nii õpetajatepoolse kui ka välistest mõjudest tingitud äärmusluse vastu;

| 19. | nõuab haridusprogramme AKV riikides, et tegeleda piirkondliku integratsiooni ja koostöö kaudu ühiste hariduslike probleemidega, eriti sellistes valdkondades nagu kõrgharidus ning tehniline ja kutseharidus; |
| --- | --- |

19.

nõuab haridusprogramme AKV riikides, et tegeleda piirkondliku integratsiooni ja koostöö kaudu ühiste hariduslike probleemidega, eriti sellistes valdkondades nagu kõrgharidus ning tehniline ja kutseharidus;

| 20. | nõuab AKV riikide hariduse ja koolituse programmide ettenägelikku sotsiaalset ja keskkonnaalast käsitlusviisi, mis võtaks arvesse hariduse vajadust säästva arengu, samuti IKT ning uue tehnoloogia vallas; palub AKV riikidel töötada välja strateegiad ja investeerida ettevõtlusalasesse haridusse, eriti sotsiaalsesse ettevõtlusesse ja õppekavavälisesse ja informaalsesse haridusse; |
| --- | --- |

20.

nõuab AKV riikide hariduse ja koolituse programmide ettenägelikku sotsiaalset ja keskkonnaalast käsitlusviisi, mis võtaks arvesse hariduse vajadust säästva arengu, samuti IKT ning uue tehnoloogia vallas; palub AKV riikidel töötada välja strateegiad ja investeerida ettevõtlusalasesse haridusse, eriti sotsiaalsesse ettevõtlusesse ja õppekavavälisesse ja informaalsesse haridusse;

| 21. | innustab kõiki riike edendama vajalikke struktuure, et tagada elukestev koolitus õpetajatele, kes on võtmetegur haridustaseme parandamisel; |
| --- | --- |

21.

innustab kõiki riike edendama vajalikke struktuure, et tagada elukestev koolitus õpetajatele, kes on võtmetegur haridustaseme parandamisel;

| 22. | tunnistab vajadust, et haridusprogrammid arvestaksid selliste kahjustavate olukordadega, nagu pandeemia, loodusõnnetused ja konflikti- või konfliktijärgsed piirkonnad, ning valmistada kodanikke üldiselt ning lapsi ja noori konkreetselt ette taastamiseks või rahutagamise ja leppimise olukorraks; |
| --- | --- |

22.

tunnistab vajadust, et haridusprogrammid arvestaksid selliste kahjustavate olukordadega, nagu pandeemia, loodusõnnetused ja konflikti- või konfliktijärgsed piirkonnad, ning valmistada kodanikke üldiselt ning lapsi ja noori konkreetselt ette taastamiseks või rahutagamise ja leppimise olukorraks;

| 23. | palub valitsustel edendada avalikku poliitikat, et ümber hinnata haridusprogramme, sealhulgas kunsti ja humanitaarteaduste koolitusprogramme, vastavalt majanduse ja tööstuse nõudmistele kohalikus majanduses; |
| --- | --- |

23.

palub valitsustel edendada avalikku poliitikat, et ümber hinnata haridusprogramme, sealhulgas kunsti ja humanitaarteaduste koolitusprogramme, vastavalt majanduse ja tööstuse nõudmistele kohalikus majanduses;

| 24. | rõhutab, et haridusprogrammide kohandamine vastavalt majandusele ja tööturu vajadustele võimaldaks rohkem töökohti ja isiklikku arengut ning samuti majanduskasvu; rõhutab sellega seoses kutsehariduse ja -koolituse otsustavat tähtsust riigi arengus ja üksikisiku tööeluks ettevalmistamisel talle majanduslikuks konkurentsivõimeks vajalike oskuste ja teadmiste õpetamise kaudu; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et haridusprogrammide kohandamine vastavalt majandusele ja tööturu vajadustele võimaldaks rohkem töökohti ja isiklikku arengut ning samuti majanduskasvu; rõhutab sellega seoses kutsehariduse ja -koolituse otsustavat tähtsust riigi arengus ja üksikisiku tööeluks ettevalmistamisel talle majanduslikuks konkurentsivõimeks vajalike oskuste ja teadmiste õpetamise kaudu;

| 25. | nõuab, et kaitstaks ja tunnustataks õpetajate rolli ja nende töö väärtust; |
| --- | --- |

25.

nõuab, et kaitstaks ja tunnustataks õpetajate rolli ja nende töö väärtust;

| 26. | nõuab, et loodaks jätkusuutlik infrastruktuur tehnilise ja kutseõppe jaoks, et võimaldada kõrgelt kvalifitseeritud kodanikele sujuv üleminek koolist tööturule, ning nõuab õpetajate koolitusprogrammide lisamist riiklikku oskuste arendamise strateegiasse, samuti kujunemisjärgus tehnoloogiatesse, kaasates tööstussektori, et tagada ettevõtluse integreerimine neisse programmidesse; leiab, et rahvusvahelise konkurentsivõimelise tööturu areng peab austama inimväärikust; tunnistab avaliku ja erasektori partnerluste kasvavat tähtsust üldhariduse eesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

26.

nõuab, et loodaks jätkusuutlik infrastruktuur tehnilise ja kutseõppe jaoks, et võimaldada kõrgelt kvalifitseeritud kodanikele sujuv üleminek koolist tööturule, ning nõuab õpetajate koolitusprogrammide lisamist riiklikku oskuste arendamise strateegiasse, samuti kujunemisjärgus tehnoloogiatesse, kaasates tööstussektori, et tagada ettevõtluse integreerimine neisse programmidesse; leiab, et rahvusvahelise konkurentsivõimelise tööturu areng peab austama inimväärikust; tunnistab avaliku ja erasektori partnerluste kasvavat tähtsust üldhariduse eesmärkide saavutamisel;

| 27. | nõuab, et võetaks meetmeid, et hõlbustada üleminekut haridussüsteemist tööellu ettevõtluse edendamiseks, võttes arvesse AKV riikide konkreetset majanduslikku struktuuri ning pöörates tähelepanu väikeettevõtjatele ja pereettevõtetele, ja leida uuenduslikke viise, kuidas hoida elus kohalikke traditsioone ja iseloomulikke omadusi; |
| --- | --- |

27.

nõuab, et võetaks meetmeid, et hõlbustada üleminekut haridussüsteemist tööellu ettevõtluse edendamiseks, võttes arvesse AKV riikide konkreetset majanduslikku struktuuri ning pöörates tähelepanu väikeettevõtjatele ja pereettevõtetele, ja leida uuenduslikke viise, kuidas hoida elus kohalikke traditsioone ja iseloomulikke omadusi;

| 28. | palub ELi ja AKV riikide valitsustel kaaluda kavu, et suurendada piirkondlikku ja ELi liikmesriikide piiriülest koostööd, hõlbustada õpetajate vahetusprogramme parimate tavade õppimiseks ja aidata hoida tööoskusi riigis alles ajude äravoolu probleemiga tegelemise abil; |
| --- | --- |

28.

palub ELi ja AKV riikide valitsustel kaaluda kavu, et suurendada piirkondlikku ja ELi liikmesriikide piiriülest koostööd, hõlbustada õpetajate vahetusprogramme parimate tavade õppimiseks ja aidata hoida tööoskusi riigis alles ajude äravoolu probleemiga tegelemise abil;

| 29. | juhib tähelepanu sellele, et haridus ja kutseõpe võimaldab tõrjutud inimestel naasta haridusellu; rõhutab, et kooliväline õpe, mis keskendub tööelule ja millel on tihedad sidemed kohaliku tööturuga ja mis integreerib formaalse ja mitteformaalse hariduse, võib olla usaldusväärne alternatiiv õppijatele, kes on vähem orienteeritud akadeemilisele haridusele; |
| --- | --- |

29.

juhib tähelepanu sellele, et haridus ja kutseõpe võimaldab tõrjutud inimestel naasta haridusellu; rõhutab, et kooliväline õpe, mis keskendub tööelule ja millel on tihedad sidemed kohaliku tööturuga ja mis integreerib formaalse ja mitteformaalse hariduse, võib olla usaldusväärne alternatiiv õppijatele, kes on vähem orienteeritud akadeemilisele haridusele;

| 30. | nõuab, et ajude äravoolu vältimiseks lisataks riiklikku hariduse ja koolituse strateegiasse meetmed, sh õiged stiimulid palga, eluaseme ja muude õiguste näol, mis võimaldavad koolitatud õpetajatel ja praktikantidel saada kasu kutseõppe programmidest ja jääda või naasta oma kodumaale, aidates seeläbi oma ühiskonda ja majandust, selle asemel et lasta neid meelitada tööle arenenud riikidesse, ning nõuab AKV-ELi partnerluse abil nende probleemide lahendamist AKV riikides; |
| --- | --- |

30.

nõuab, et ajude äravoolu vältimiseks lisataks riiklikku hariduse ja koolituse strateegiasse meetmed, sh õiged stiimulid palga, eluaseme ja muude õiguste näol, mis võimaldavad koolitatud õpetajatel ja praktikantidel saada kasu kutseõppe programmidest ja jääda või naasta oma kodumaale, aidates seeläbi oma ühiskonda ja majandust, selle asemel et lasta neid meelitada tööle arenenud riikidesse, ning nõuab AKV-ELi partnerluse abil nende probleemide lahendamist AKV riikides;

| 31. | tunnistab vajadust täiendava rahastamise järele avaliku sektori pakutava hariduse arendamiseks AKV riikides, eriti Sahara-taguses Aafrikas, kus on vaja laiendada keskharidust, et pakkuda teise võimaluse programme neile, kes on ilma jäänud algharidusest, et tulla toime jätkuva elanikkonna kiire kasvuga ja tegeleda hariduse kvaliteedi ja asjakohasusega; tunnistab, et valitsuse sissetulekute suurendamine maksustamise teel on suuresti küsitav maaelul põhineva majanduse puhul, kuna see loob väga kitsa maksubaasi; kutsub seega ELi üles laiendama oma koostööd AKV riikidega maksuküsimuses, et võimaldada neil suurendada avaliku sektori vahendite kasutamist; sel eesmärgil pöördub palvega ka ELi poole, et muu hulgas juhtida maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise tavade kõrvaldamist; tagada maksustamisõiguste õiglane jaotus maksu- ja investeerimislepingute läbirääkimisel ja võimaldada AKV riikidel maksustada tooraine eksport jms, mis võimaldab neil laiendada oma eelarvet eesmärgiga suurendada riigi kogueelarves hariduse osa; |
| --- | --- |

31.

tunnistab vajadust täiendava rahastamise järele avaliku sektori pakutava hariduse arendamiseks AKV riikides, eriti Sahara-taguses Aafrikas, kus on vaja laiendada keskharidust, et pakkuda teise võimaluse programme neile, kes on ilma jäänud algharidusest, et tulla toime jätkuva elanikkonna kiire kasvuga ja tegeleda hariduse kvaliteedi ja asjakohasusega; tunnistab, et valitsuse sissetulekute suurendamine maksustamise teel on suuresti küsitav maaelul põhineva majanduse puhul, kuna see loob väga kitsa maksubaasi; kutsub seega ELi üles laiendama oma koostööd AKV riikidega maksuküsimuses, et võimaldada neil suurendada avaliku sektori vahendite kasutamist; sel eesmärgil pöördub palvega ka ELi poole, et muu hulgas juhtida maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise tavade kõrvaldamist; tagada maksustamisõiguste õiglane jaotus maksu- ja investeerimislepingute läbirääkimisel ja võimaldada AKV riikidel maksustada tooraine eksport jms, mis võimaldab neil laiendada oma eelarvet eesmärgiga suurendada riigi kogueelarves hariduse osa;

| 32. | palub AKV riikidel eraldada riigieelarvest osa vahendeid alg- ja keskharidusele; |
| --- | --- |

32.

palub AKV riikidel eraldada riigieelarvest osa vahendeid alg- ja keskharidusele;

| 33. | mõistab hukka igasuguse tegevuse, mis takistab lastel koolis käimist, eriti terrorismirühmitust Boko Haram, mis sõna-sõnalt tähendab „Lääne haridus on keelatud”, kuna selle peaeesmärk on kaotada laste, eriti tüdrukute haridus Põhja-Nigeerias ja piirkonna naaberriikides, kus rühmitus laiendab oma tegevust; taunib inimkaotusi terrorirünnakus Garissa ülikoolile Keenias ja nõuab kooskõlastatud meetmeid rahvusvahelisel tasandil, et võidelda piraatlusega ja terrorismi kõikide vormidega, et kaitsta õigust haridusele; |
| --- | --- |

33.

mõistab hukka igasuguse tegevuse, mis takistab lastel koolis käimist, eriti terrorismirühmitust Boko Haram, mis sõna-sõnalt tähendab „Lääne haridus on keelatud”, kuna selle peaeesmärk on kaotada laste, eriti tüdrukute haridus Põhja-Nigeerias ja piirkonna naaberriikides, kus rühmitus laiendab oma tegevust; taunib inimkaotusi terrorirünnakus Garissa ülikoolile Keenias ja nõuab kooskõlastatud meetmeid rahvusvahelisel tasandil, et võidelda piraatlusega ja terrorismi kõikide vormidega, et kaitsta õigust haridusele;

| 34. | märgib, et koolide puuduse, halvasti koolitatud õpetajate ning aegunud õppekavade ja -vahendite tingimustes on juba halvenenud keskhariduse kvaliteet ja asjakohasus Sahara-taguses Aafrikas ja et nõudluse piiratus, näiteks suutmatus tasuda õppemaksu, on muutnud keskhariduse eriti kättesaamatuks suurele osale elanikkonnast; tunnistab, et olukorras, kus avaliku sektori pakutava hariduse rahastamine on piiratud, saavad haridust ja koolitust pakkuvad eraviisiliselt rahastatud asutused leevendada asjaomaseid kulusid; märgib siiski, et on süveneva ebavõrdsuse oht maapiirkondadesse koondunud vaesematele peredele suunatud väherahastatud riigikoolide ja erakoolide vahel, mis teenindavad paremaid rahalisi võimalusi omavaid peresid linnapiirkonnas; hoiatab seetõttu AKV riike kahe kiirusega haridussüsteemi tekkimise eest, mis võib süvendada ebavõrdsust erasektori rahastamise tõttu, ja kutsub üles seadma esikohale riikliku rahastamise; kutsub samuti ELi üles rohkem toetama riiklikku keskharidust nii teadusliku kui ka tehnilise ja kutseõppe kaudu; |
| --- | --- |

34.

märgib, et koolide puuduse, halvasti koolitatud õpetajate ning aegunud õppekavade ja -vahendite tingimustes on juba halvenenud keskhariduse kvaliteet ja asjakohasus Sahara-taguses Aafrikas ja et nõudluse piiratus, näiteks suutmatus tasuda õppemaksu, on muutnud keskhariduse eriti kättesaamatuks suurele osale elanikkonnast; tunnistab, et olukorras, kus avaliku sektori pakutava hariduse rahastamine on piiratud, saavad haridust ja koolitust pakkuvad eraviisiliselt rahastatud asutused leevendada asjaomaseid kulusid; märgib siiski, et on süveneva ebavõrdsuse oht maapiirkondadesse koondunud vaesematele peredele suunatud väherahastatud riigikoolide ja erakoolide vahel, mis teenindavad paremaid rahalisi võimalusi omavaid peresid linnapiirkonnas; hoiatab seetõttu AKV riike kahe kiirusega haridussüsteemi tekkimise eest, mis võib süvendada ebavõrdsust erasektori rahastamise tõttu, ja kutsub üles seadma esikohale riikliku rahastamise; kutsub samuti ELi üles rohkem toetama riiklikku keskharidust nii teadusliku kui ka tehnilise ja kutseõppe kaudu;

| 35. | kiidab ELi ja AKV ametiasutuste tööd EDULINKi ja AKV teadusliku ja tehnilise programmi rakendamisel ning nõuab, et nendest algatustest saadud kogemusi kasutataks ära 11. Euroopa Arengufondi hariduse, kutsehariduse ja tehnilise koolituse teistes valdkondades; |
| --- | --- |

35.

kiidab ELi ja AKV ametiasutuste tööd EDULINKi ja AKV teadusliku ja tehnilise programmi rakendamisel ning nõuab, et nendest algatustest saadud kogemusi kasutataks ära 11. Euroopa Arengufondi hariduse, kutsehariduse ja tehnilise koolituse teistes valdkondades;

| 36. | julgustab AKV riikide valitsusi seadma prioriteediks hariduse kui sihtsektori programmide koostamise protsessis 11. Euroopa Arengufondi dokumentides riigi, piirkondlike ja AKV riikide siseste eraldiste kohta ja nõuab põhihariduse integreerimist kõigisse arengukoostöö valdkondadesse; |
| --- | --- |

36.

julgustab AKV riikide valitsusi seadma prioriteediks hariduse kui sihtsektori programmide koostamise protsessis 11. Euroopa Arengufondi dokumentides riigi, piirkondlike ja AKV riikide siseste eraldiste kohta ja nõuab põhihariduse integreerimist kõigisse arengukoostöö valdkondadesse;

| 37. | kutsub AKV riikide kõrgkoole üles osalema aktiivselt ELi programmides „Erasmus+”, eriti suutlikkuse suurendamise projektides, mille eesmärk on arendada ja uuendada kõrgharidusasutusi ja -süsteemi, suurendades nende kvaliteeti ja vastavust ning edendades piirkondlikku koostööd ja parandades lähenemist; |
| --- | --- |

37.

kutsub AKV riikide kõrgkoole üles osalema aktiivselt ELi programmides „Erasmus+”, eriti suutlikkuse suurendamise projektides, mille eesmärk on arendada ja uuendada kõrgharidusasutusi ja -süsteemi, suurendades nende kvaliteeti ja vastavust ning edendades piirkondlikku koostööd ja parandades lähenemist;

| 38. | tervitab Euroopa Komisjoni algatust reformida oma kutsehariduse ja -koolituse programme arenguriikides ja muid kutsehariduse ja -koolitusega seotud projekte, et võtta kasutusele uus strateegia, mis põhineb tööturualastel teadmistel, avaliku ja erasektori partnerlusel ning paremal juhtimisel, tagab säästva arengu ning aitab eelkõige väikeettevõtetel säilitada AKV riikide eripära ja väärtusi, säästes keskkonda ja tagades kvaliteetsed töökohad, mis kahjustamise asemel loovad tööturul võimalusi mõlema soo jaoks; |
| --- | --- |

38.

tervitab Euroopa Komisjoni algatust reformida oma kutsehariduse ja -koolituse programme arenguriikides ja muid kutsehariduse ja -koolitusega seotud projekte, et võtta kasutusele uus strateegia, mis põhineb tööturualastel teadmistel, avaliku ja erasektori partnerlusel ning paremal juhtimisel, tagab säästva arengu ning aitab eelkõige väikeettevõtetel säilitada AKV riikide eripära ja väärtusi, säästes keskkonda ja tagades kvaliteetsed töökohad, mis kahjustamise asemel loovad tööturul võimalusi mõlema soo jaoks;

| 39. | nõuab töökohtade loomise projekte pideva vastasmõju kaudu hariduse ja töö vahel; |
| --- | --- |

39.

nõuab töökohtade loomise projekte pideva vastasmõju kaudu hariduse ja töö vahel;

| 40. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, Euroopa Liidu Nõukogu eesistujale, Aafrika Liidule, Üleaafrikalisele Parlamendile, UNESCO-le ja ÜRO Lastefondile. |
| --- | --- |

40.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, Euroopa Liidu Nõukogu eesistujale, Aafrika Liidule, Üleaafrikalisele Parlamendile, UNESCO-le ja ÜRO Lastefondile.

RESOLUTSIOON (14)

loodusõnnetuse kohta Vanuatus (ja naaberriikides): edasine tegevus, sh piirkondlik koostöö

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | kes kohtus Suval (Fidži) 15.–17. juunil 2015, |
| --- | --- |

—

kes kohtus Suval (Fidži) 15.–17. juunil 2015,

| — | võttes arvesse 23. juunil 2000. aastal Cotonous alla kirjutatud AKV–EÜ koostöölepingut (edaspidi „Cotonou leping”), mis vaadati läbi 25. juunil 2005. aastal ja 22. juunil 2010. aastal, eriti selle lepingu artiklit 32, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. juunil 2000. aastal Cotonous alla kirjutatud AKV–EÜ koostöölepingut (edaspidi „Cotonou leping”), mis vaadati läbi 25. juunil 2005. aastal ja 22. juunil 2010. aastal, eriti selle lepingu artiklit 32,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 208 ja 214, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 208 ja 214,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta otsust nr 1313/2013/EL liidu kodanikukaitse mehhanismi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta otsust nr 1313/2013/EL liidu kodanikukaitse mehhanismi kohta,

| — | võttes arvesse 20. detsembri 2005. aasta Euroopa konsensust arengu küsimuses, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. detsembri 2005. aasta Euroopa konsensust arengu küsimuses,

| — | võttes arvesse 18. detsembri 2007. aasta Euroopa konsensust humanitaarabi valdkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. detsembri 2007. aasta Euroopa konsensust humanitaarabi valdkonnas,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) ja selle Kyoto protokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) ja selle Kyoto protokolli,

| — | võttes arvesse ÜRO 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni, milles sätestatakse aastatuhande arengueesmärgid kui rahvusvahelise üldsuse poolt vaesuse kõrvaldamiseks ühiselt kehtestatud kriteeriumid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni, milles sätestatakse aastatuhande arengueesmärgid kui rahvusvahelise üldsuse poolt vaesuse kõrvaldamiseks ühiselt kehtestatud kriteeriumid,

| — | võttes arvesse Hyōgo tegevusraamistikku ajavahemikuks 2005–2015 „Maailma riikide ja kogukondade vastupidavuse suurendamine katastroofide suhtes”, mis võeti vastu katastroofide vähendamise ülemaailmsel konverentsil 2005. aasta jaanuaris Hyōgos Kobos (Jaapan), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hyōgo tegevusraamistikku ajavahemikuks 2005–2015 „Maailma riikide ja kogukondade vastupidavuse suurendamine katastroofide suhtes”, mis võeti vastu katastroofide vähendamise ülemaailmsel konverentsil 2005. aasta jaanuaris Hyōgos Kobos (Jaapan),

| — | võttes arvesse 14.–18. märtsil 2015. aastal Sendais (Jaapan) toimunud ÜRO katastroofiohu vähendamise ülemaailmsel konverentsil vastu võetud Sendai katastroofiohu vähendamise raamistikku 2015–2030, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14.–18. märtsil 2015. aastal Sendais (Jaapan) toimunud ÜRO katastroofiohu vähendamise ülemaailmsel konverentsil vastu võetud Sendai katastroofiohu vähendamise raamistikku 2015–2030,

| — | võttes arvesse 19. augustil 2008. aastal Niuel Alofis Vaikse ookeani saarte foorumi tippkohtumisel vastu võetud Niue kliimamuutuste deklaratsiooni, Vaikse ookeani saarte foorumi riikide ja Euroopa Liidu 7. novembri 2008. aasta kliimamuutuste deklaratsiooni ja 2014. aasta mais Palaus Vaikse ookeani saarte foorumi liidrite poolt vastu võetud Vaikse ookeani regionalismi raamistikku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19. augustil 2008. aastal Niuel Alofis Vaikse ookeani saarte foorumi tippkohtumisel vastu võetud Niue kliimamuutuste deklaratsiooni, Vaikse ookeani saarte foorumi riikide ja Euroopa Liidu 7. novembri 2008. aasta kliimamuutuste deklaratsiooni ja 2014. aasta mais Palaus Vaikse ookeani saarte foorumi liidrite poolt vastu võetud Vaikse ookeani regionalismi raamistikku,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee katastroofide vähendamise rahvusvahelist strateegiat käsitlevaid resolutsioone ja tema 14. novembri 2014. aasta resolutsiooni väikestest saareriikidest arenguriikide kiirendatud tegevuskorra kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee katastroofide vähendamise rahvusvahelist strateegiat käsitlevaid resolutsioone ja tema 14. novembri 2014. aasta resolutsiooni väikestest saareriikidest arenguriikide kiirendatud tegevuskorra kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 29. mai 2006. aasta teatist „ELi suhted Vaikse ookeani saartega – Tugevdatud partnerluse strateegia” (COM(2006) 248) ja Euroopa Komisjoni, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi 2 ühisteatist „ELi ja Vaikse ookeani piirkonna arengupartnerluse uutmine” (JOIN(2012)006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. mai 2006. aasta teatist „ELi suhted Vaikse ookeani saartega – Tugevdatud partnerluse strateegia” (COM(2006) 248) ja Euroopa Komisjoni, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi 2 ühisteatist „ELi ja Vaikse ookeani piirkonna arengupartnerluse uutmine” (JOIN(2012)006),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. septembri 2007. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Ülemaailmse kliimamuutuste liidu loomine Euroopa Liidu ja kliimamuutustest enim mõjutatud vaeste arengumaade vahel” (COM(2007) 540), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. septembri 2007. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Ülemaailmse kliimamuutuste liidu loomine Euroopa Liidu ja kliimamuutustest enim mõjutatud vaeste arengumaade vahel” (COM(2007) 540),

| — | võttes arvesse AKV-ELi looduskatastroofiohu vähendamise programmi raames tehtud tööd, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV-ELi looduskatastroofiohu vähendamise programmi raames tehtud tööd,

| — | võttes arvesse Vanuatu valitsuse poolt 2015. aasta aprillis juhitud katastroofijärgsete vajaduste hindamist ja ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo (OCHA) poolt koostöös humanitaarvaldkonna koostööpartneritega koostatud Vanuatu hädaolukordade lahendamise kava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Vanuatu valitsuse poolt 2015. aasta aprillis juhitud katastroofijärgsete vajaduste hindamist ja ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo (OCHA) poolt koostöös humanitaarvaldkonna koostööpartneritega koostatud Vanuatu hädaolukordade lahendamise kava,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 14. märtsi 2015. aasta avaldust Vanuatu olukorra kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 14. märtsi 2015. aasta avaldust Vanuatu olukorra kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni ülemaailmse kliimamuutuste liidu loomise kohta Euroopa Liidu ja kliimamuutustest enim mõjutatud vaeste arengumaade vahel, (15)4. veebruari 2009. aasta resolutsiooni „2050: tulevik algab täna – soovitused ELi tulevaseks integreeritud kliimamuutusi käsitlevaks poliitikaks”, (16)15. märtsi 2012. aasta resolutsiooni „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava” (17) ja 11. detsembri 2013. aasta resolutsiooni ELi lähenemisviisi kohta vastupanuvõimele ja katastroofiohu vähendamisele arenguriikides ning toidukriiside õppetundide kohta, (18)5. veebruari 2014. aasta resolutsiooni kliima- ja energiapoliitika raamistiku kohta aastani 2030 (19) ning 26. novembri 2014. aasta resolutsiooni ÜRO 2014. aasta kliimamuutuste konverentsi (COP 20) kohta (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni ülemaailmse kliimamuutuste liidu loomise kohta Euroopa Liidu ja kliimamuutustest enim mõjutatud vaeste arengumaade vahel, (15)4. veebruari 2009. aasta resolutsiooni „2050: tulevik algab täna – soovitused ELi tulevaseks integreeritud kliimamuutusi käsitlevaks poliitikaks”, (16)15. märtsi 2012. aasta resolutsiooni „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava” (17) ja 11. detsembri 2013. aasta resolutsiooni ELi lähenemisviisi kohta vastupanuvõimele ja katastroofiohu vähendamisele arenguriikides ning toidukriiside õppetundide kohta, (18)5. veebruari 2014. aasta resolutsiooni kliima- ja energiapoliitika raamistiku kohta aastani 2030 (19) ning 26. novembri 2014. aasta resolutsiooni ÜRO 2014. aasta kliimamuutuste konverentsi (COP 20) kohta (20),

| — | võttes arvesse 1. aprilli 1999. aasta resolutsiooni kliimamuutuste ja väikestest saareriikidest arenguriikide kohta AKV-ELi koostööraamistiku kontekstis, 19. novembri 2005. aasta resolutsiooni loodusõnnetuste põhjuste ja tagajärgede kohta, 22. novembri 2007. aasta resolutsiooni looduskatastroofide kohta AKV riikides „Valmisolekule suunatud (EAFi vahendid) ja abile suunatud (ECHO vahendid) ELi rahastamine” ja 9. aprilli 2009. aasta resolutsiooni kliimamuutuse sotsiaalse ja keskkonnamõju kohta AKV riikidele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1. aprilli 1999. aasta resolutsiooni kliimamuutuste ja väikestest saareriikidest arenguriikide kohta AKV-ELi koostööraamistiku kontekstis, 19. novembri 2005. aasta resolutsiooni loodusõnnetuste põhjuste ja tagajärgede kohta, 22. novembri 2007. aasta resolutsiooni looduskatastroofide kohta AKV riikides „Valmisolekule suunatud (EAFi vahendid) ja abile suunatud (ECHO vahendid) ELi rahastamine” ja 9. aprilli 2009. aasta resolutsiooni kliimamuutuse sotsiaalse ja keskkonnamõju kohta AKV riikidele,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 2,

| A. | arvestades, et 13. ja 14. märtsil 2015. aastal Vanuatut tabanud tsüklon Pam oli kõige rängem seda riiki tabanud troopiline tsüklon; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 13. ja 14. märtsil 2015. aastal Vanuatut tabanud tsüklon Pam oli kõige rängem seda riiki tabanud troopiline tsüklon;

| B. | arvestades, et tsüklon põhjustas palju hukkunuid ja kannatada sai ligi kolmveerand riigi elanikkonnast, kuna hävines või sai kahjustada nii vara kui ka infrastruktuur, sealhulgas elektri- ja sidevõrgud, ning häiritud olid põhilised sotsiaalteenused, nagu tervishoid ja haridus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tsüklon põhjustas palju hukkunuid ja kannatada sai ligi kolmveerand riigi elanikkonnast, kuna hävines või sai kahjustada nii vara kui ka infrastruktuur, sealhulgas elektri- ja sidevõrgud, ning häiritud olid põhilised sotsiaalteenused, nagu tervishoid ja haridus;

| C. | arvestades, et tsüklon põhjustas tõsist kahju ka viljasaagi, kariloomade ja kalanduse infrastruktuurile, mida vastavalt ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioonile ähvardab toiduga kindlustatuse olukorra halvenemine Vanuatus; arvestades, et tuhanded inimesed on jäänud ilma ligipääsust puhtale joogiveele riigis, mis kannatab suure veepuuduse all; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tsüklon põhjustas tõsist kahju ka viljasaagi, kariloomade ja kalanduse infrastruktuurile, mida vastavalt ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioonile ähvardab toiduga kindlustatuse olukorra halvenemine Vanuatus; arvestades, et tuhanded inimesed on jäänud ilma ligipääsust puhtale joogiveele riigis, mis kannatab suure veepuuduse all;

| D. | arvestades, et tsüklon Pam laastas ka sotsiaal-majanduslikku infrastruktuuri Tuvalul, Saalomoni saartel ja Kiribatil, millega kaasnes negatiivne mõju nende riikide elanike tervisele ja elatisele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et tsüklon Pam laastas ka sotsiaal-majanduslikku infrastruktuuri Tuvalul, Saalomoni saartel ja Kiribatil, millega kaasnes negatiivne mõju nende riikide elanike tervisele ja elatisele;

| E. | arvestades Vanuatu geograafilist eripära, mis hõlmab rohkem kui 80 väikest saart, on päästeoperatsioonide läbiviimine ja kahju hindamine keeruline; |
| --- | --- |

E.

arvestades Vanuatu geograafilist eripära, mis hõlmab rohkem kui 80 väikest saart, on päästeoperatsioonide läbiviimine ja kahju hindamine keeruline;

| F. | arvestades, et looduskatastroofid mõjutavad kõige tõenäolisemalt haavatavaid rühmi, nagu naised, lapsed ja puuetega inimesed; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et looduskatastroofid mõjutavad kõige tõenäolisemalt haavatavaid rühmi, nagu naised, lapsed ja puuetega inimesed;

| G. | arvestades, et rahvusvahelisel üldsusel on moraalne kohustus pakkuda humanitaar- ja finantsabi, sh logistilist ja operatiivset abi tsüklon Pami laastatud riikidele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et rahvusvahelisel üldsusel on moraalne kohustus pakkuda humanitaar- ja finantsabi, sh logistilist ja operatiivset abi tsüklon Pami laastatud riikidele;

| H. | arvestades, et 30. aprillil 2015. aastal oli ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo (OCHA) rahastamise järelevalve teenistus kogunud 33,4 miljoni USA dollari suuruse toetuse ning saavutanud oma eesmärgid, sealhulgas ELi, selle liikmesriikide ja teiste arenguabi partnerite ja rahvusvaheliste finantseerimisasutuste ning eraisikute annetustest saadud vahendid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 30. aprillil 2015. aastal oli ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo (OCHA) rahastamise järelevalve teenistus kogunud 33,4 miljoni USA dollari suuruse toetuse ning saavutanud oma eesmärgid, sealhulgas ELi, selle liikmesriikide ja teiste arenguabi partnerite ja rahvusvaheliste finantseerimisasutuste ning eraisikute annetustest saadud vahendid;

| I. | arvestades, et ajavahemikul 2014–2020 eraldas EL umbes 31 miljonit eurot Vanuatule 11. Euroopa Arengufondist, keskendudes maaelu arengule riiklikus näidisprogrammis; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ajavahemikul 2014–2020 eraldas EL umbes 31 miljonit eurot Vanuatule 11. Euroopa Arengufondist, keskendudes maaelu arengule riiklikus näidisprogrammis;

| J. | arvestades, et looduskatastroofid, nagu tsüklon Pam, näitavad väikestest saareriikidest arenguriikide majanduse nõrkust ja ülimat haavatavust ning toovad esile asjaolu, et suuremat tähelepanu tuleb pöörata vajadusele suurendada nende vastupanuvõimet; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et looduskatastroofid, nagu tsüklon Pam, näitavad väikestest saareriikidest arenguriikide majanduse nõrkust ja ülimat haavatavust ning toovad esile asjaolu, et suuremat tähelepanu tuleb pöörata vajadusele suurendada nende vastupanuvõimet;

| K. | arvestades, et samal ajal kui arenguriigid, eelkõige väikestest saareriikidest arenguriigid, on kliimamuutustele vähem kaasa aidanud, puutuvad nad kokku nende kõige tõsisemate sotsiaalsete ja keskkonnaalaste tagajärgedega; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et samal ajal kui arenguriigid, eelkõige väikestest saareriikidest arenguriigid, on kliimamuutustele vähem kaasa aidanud, puutuvad nad kokku nende kõige tõsisemate sotsiaalsete ja keskkonnaalaste tagajärgedega;

| L. | arvestades, et miljonid inimesed kogu maailmas on sunnitud looduskatastroofide, sealhulgas kliimakatastroofide tõttu rändama, põhjustades kiiresti arenevaid humanitaarkriise, kiiret linnastumist ja sellega seotud slummide kasvu ning arengu peatumist AKV riikides; arvestades, et neil sisserändajatel puudub ametlik pagulasseisund; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et miljonid inimesed kogu maailmas on sunnitud looduskatastroofide, sealhulgas kliimakatastroofide tõttu rändama, põhjustades kiiresti arenevaid humanitaarkriise, kiiret linnastumist ja sellega seotud slummide kasvu ning arengu peatumist AKV riikides; arvestades, et neil sisserändajatel puudub ametlik pagulasseisund;

| M. | arvestades, et kliimamuutustest tingitud merevee taseme ja temperatuuri tõus ning üha äärmuslikumad ilmastikunähtused avaldavad suurt mõju Vaikse ookeani piirkonna ranniku ja mere ökosüsteemidele, bioloogilisele mitmekesisusele, vee ja pinnase ressurssidele, toiduvarudele ja inimeste toimetulekule ning mõjutavad seetõttu negatiivselt SKP kasvu Vaikse ookeani piirkonna riikides; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kliimamuutustest tingitud merevee taseme ja temperatuuri tõus ning üha äärmuslikumad ilmastikunähtused avaldavad suurt mõju Vaikse ookeani piirkonna ranniku ja mere ökosüsteemidele, bioloogilisele mitmekesisusele, vee ja pinnase ressurssidele, toiduvarudele ja inimeste toimetulekule ning mõjutavad seetõttu negatiivselt SKP kasvu Vaikse ookeani piirkonna riikides;

| N. | arvestades, et kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise küsimusi käsitleti 2014. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsil (COP 20); arvestades, et COP 20 järeldused moodustavad ootuste kohaselt 2015. aasta detsembris Pariisis toimuva ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP 21) raamistiku; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise küsimusi käsitleti 2014. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsil (COP 20); arvestades, et COP 20 järeldused moodustavad ootuste kohaselt 2015. aasta detsembris Pariisis toimuva ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP 21) raamistiku;

| O. | arvestades, et kliimamuutused ja keskkonnaseisundi halvenemine takistab Rio+ säästva arengu eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kliimamuutused ja keskkonnaseisundi halvenemine takistab Rio+ säästva arengu eesmärkide saavutamist;

| 1. | väljendab sügavat kaastunnet tsükloni Pam tõttu kannatanud riikidele ja peredele, kes kaotasid oma liikmeid, ning solidaarsust nendega, kes hävingu tõttu said vigastada või jäid koduta; väljendab siirast tänu kõigile humanitaarabitöötajatele nende katastroofile reageerimisega seotud jõupingutuste eest pärast tsüklonit; |
| --- | --- |

1.

väljendab sügavat kaastunnet tsükloni Pam tõttu kannatanud riikidele ja peredele, kes kaotasid oma liikmeid, ning solidaarsust nendega, kes hävingu tõttu said vigastada või jäid koduta; väljendab siirast tänu kõigile humanitaarabitöötajatele nende katastroofile reageerimisega seotud jõupingutuste eest pärast tsüklonit;

| 2. | tunnustab Vanuatu valitsust ja rahvast tehtud ülisuurte pingutuste eest tsükloni laastava mõjuga toimetulemisel; toetab katastroofijärgsete vajaduste hindamise järeldust, mis võimaldab jätkata koordineeritud ja õigeaegset taastamise kava; tervitab rahvusvaheliste rahastajate seni pakutud abi, sealhulgas Euroopa Liidu, AKV riikide rühma, ÜRO ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide, nagu ka teiste arenenud riikide ja rahvusvaheliste finantseerimisasutuste erakorraline toetus; |
| --- | --- |

2.

tunnustab Vanuatu valitsust ja rahvast tehtud ülisuurte pingutuste eest tsükloni laastava mõjuga toimetulemisel; toetab katastroofijärgsete vajaduste hindamise järeldust, mis võimaldab jätkata koordineeritud ja õigeaegset taastamise kava; tervitab rahvusvaheliste rahastajate seni pakutud abi, sealhulgas Euroopa Liidu, AKV riikide rühma, ÜRO ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide, nagu ka teiste arenenud riikide ja rahvusvaheliste finantseerimisasutuste erakorraline toetus;

| 3. | nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus jätkaks ja parandaks vahendite kasutamist koordineeritud ja tõhusal viisil, et taastada tsüklon Pami kahjustatud infrastruktuure Vanuatul, Tuvalul, Saalomoni saartel ja Kiribatil; |
| --- | --- |

3.

nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus jätkaks ja parandaks vahendite kasutamist koordineeritud ja tõhusal viisil, et taastada tsüklon Pami kahjustatud infrastruktuure Vanuatul, Tuvalul, Saalomoni saartel ja Kiribatil;

| 4. | tuletab meelde, et hädaabi Vanuatu taastamistöödeks peaks keskenduma kiireloomulistele, kriitilistele valdkondadele, nagu juurdepääs joogiveele, kanalisatsioonitaristu, toiduga kindlustatus, koolid, eluasemed, kommunikatsioonisüsteemid ja -taristu; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde, et hädaabi Vanuatu taastamistöödeks peaks keskenduma kiireloomulistele, kriitilistele valdkondadele, nagu juurdepääs joogiveele, kanalisatsioonitaristu, toiduga kindlustatus, koolid, eluasemed, kommunikatsioonisüsteemid ja -taristu;

| 5. | rõhutab, et praegu on väga oluline, et rahvusvahelised rahastajad koordineeriksid tõhusalt humanitaarabi, kuna tähelepanu on koondunud pikaajalisele taastumisele ja arengule, majanduskasvule, põllumajanduse arengule, eriti maapiirkondades, ning turismisektori taastamise toetamisele; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et praegu on väga oluline, et rahvusvahelised rahastajad koordineeriksid tõhusalt humanitaarabi, kuna tähelepanu on koondunud pikaajalisele taastumisele ja arengule, majanduskasvule, põllumajanduse arengule, eriti maapiirkondades, ning turismisektori taastamise toetamisele;

| 6. | rõhutab, et hädaabi, taastus- ja arenguabi ühendamine peaks olema ELi riikliku näidisprogrammi peamine element riigis, pöörates erilist tähelepanu vastupidavusele, et aidata kaotada tegevuse ja rahastamisega seotud vajakajäämisi häda- ja arenguabi etapis; kutsub komisjoni üles tagama, et tema abi oleks kooskõlas Vaikse ookeani piirkondlike ja riiklike prioriteetidega, ja toetab olemasolevaid piirkondlikke ja riiklikke tarnemehhanisme; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et hädaabi, taastus- ja arenguabi ühendamine peaks olema ELi riikliku näidisprogrammi peamine element riigis, pöörates erilist tähelepanu vastupidavusele, et aidata kaotada tegevuse ja rahastamisega seotud vajakajäämisi häda- ja arenguabi etapis; kutsub komisjoni üles tagama, et tema abi oleks kooskõlas Vaikse ookeani piirkondlike ja riiklike prioriteetidega, ja toetab olemasolevaid piirkondlikke ja riiklikke tarnemehhanisme;

| 7. | palub samal ajal Vanuatu ning väikeste saareriikide valitsustel läbi vaadata oma riiklikud arengukavad, vaesuse vähendamise strateegiad ja valdkondliku poliitika ja strateegiad, et lisada kliimamuutustega kohanemise ja hoonete planeerimise valdkonda meetmed, mis võivad aidata ennetada ja vähendada loodusõnnetuste tagajärgi; |
| --- | --- |

7.

palub samal ajal Vanuatu ning väikeste saareriikide valitsustel läbi vaadata oma riiklikud arengukavad, vaesuse vähendamise strateegiad ja valdkondliku poliitika ja strateegiad, et lisada kliimamuutustega kohanemise ja hoonete planeerimise valdkonda meetmed, mis võivad aidata ennetada ja vähendada loodusõnnetuste tagajärgi;

| 8. | rõhutab vajadust arendada koordineeritud piirkondlikke meetodeid ja heade tavade vahetamist ning koguda kohalikke ja traditsioonilisi teadmisi, mis on oluline vahend katastroofiohtude juhtimisel, kuna tagab kiire ja tõhusa katastroofidele reageerimise ja võitleb kliimamuutustega, muu hulgas Vaikse ookeani saarte kliimamuutuste tegevusraamistiku kontekstis; |
| --- | --- |

8.

rõhutab vajadust arendada koordineeritud piirkondlikke meetodeid ja heade tavade vahetamist ning koguda kohalikke ja traditsioonilisi teadmisi, mis on oluline vahend katastroofiohtude juhtimisel, kuna tagab kiire ja tõhusa katastroofidele reageerimise ja võitleb kliimamuutustega, muu hulgas Vaikse ookeani saarte kliimamuutuste tegevusraamistiku kontekstis;

| 9. | kutsub rahvusvahelist üldsust üles tuvastama õigusalaseid lünki keskkonnapagulaste kaitsmisel; viitab sellele, et piirkondliku või rahvusvahelise tasandi varjupaiga eeskirjade või lepingute puhul tuleb silmas pidada saareriikide erakordselt ebakindlat olukorda vee alla vajumise ohu näol; märgib samuti, et välja tuleks töötada ja kehtestada vahendid, mille eesmärk on kaitsta keskkonnapagulaste identiteeti, kultuuri ja traditsioone; võtab teadmiseks Nanseni algatuse, mille eesmärk on saavutada konsensus põgenike kaitsekavas loodusõnnetuste ja kliimamuutuste korral, ning kutsub ELi üles selles protsessis osalema; |
| --- | --- |

9.

kutsub rahvusvahelist üldsust üles tuvastama õigusalaseid lünki keskkonnapagulaste kaitsmisel; viitab sellele, et piirkondliku või rahvusvahelise tasandi varjupaiga eeskirjade või lepingute puhul tuleb silmas pidada saareriikide erakordselt ebakindlat olukorda vee alla vajumise ohu näol; märgib samuti, et välja tuleks töötada ja kehtestada vahendid, mille eesmärk on kaitsta keskkonnapagulaste identiteeti, kultuuri ja traditsioone; võtab teadmiseks Nanseni algatuse, mille eesmärk on saavutada konsensus põgenike kaitsekavas loodusõnnetuste ja kliimamuutuste korral, ning kutsub ELi üles selles protsessis osalema;

| 10. | toetab Sendai katastroofiohu vähendamise raamistiku 2015–2030 järeldusi, mis on oluline samm looduskatastroofide kasvava mõju ja nende keerukusega tegelemisel; rõhutab vajadust saavutada Sendai konverentsil vastu võetud eesmärgid, eriti riikliku rahastamise ja investeeringute tegemise vajadust infrastruktuuri, et ära hoida loodusega seotud ohte, kuid ka sellistesse valdkondadesse nagu transport, tervishoid, juurdepääs joogiveele ja haridus, et vältida uut humanitaarkatastroofi piirkonnas; |
| --- | --- |

10.

toetab Sendai katastroofiohu vähendamise raamistiku 2015–2030 järeldusi, mis on oluline samm looduskatastroofide kasvava mõju ja nende keerukusega tegelemisel; rõhutab vajadust saavutada Sendai konverentsil vastu võetud eesmärgid, eriti riikliku rahastamise ja investeeringute tegemise vajadust infrastruktuuri, et ära hoida loodusega seotud ohte, kuid ka sellistesse valdkondadesse nagu transport, tervishoid, juurdepääs joogiveele ja haridus, et vältida uut humanitaarkatastroofi piirkonnas;

| 11. | nõuab, et kohalikel taimekasvatajatel oleks juurdepääs põllumajandustehnikale, geneetiliselt muundamata seemnetele ja taimesortidele, mis vastavad kliimale ja toiduainete tootmise tingimustele Vanuatus, et riik saaks jätkata põllumajanduslikku tootmist võimalikult kiiresti ja tagada toiduga kindlustatus; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et kohalikel taimekasvatajatel oleks juurdepääs põllumajandustehnikale, geneetiliselt muundamata seemnetele ja taimesortidele, mis vastavad kliimale ja toiduainete tootmise tingimustele Vanuatus, et riik saaks jätkata põllumajanduslikku tootmist võimalikult kiiresti ja tagada toiduga kindlustatus;

| 12. | tuletab meelde, et kliimamuutused ei ole eraldiseisev keskkonnaprobleem, vaid arengukava, mida nii EL kui ka Vaikse ookeani piirkonna riigid peaksid esmatähtsaks pidama; rõhutab, et samal ajal kui arenguriigid, eelkõige väikestest saareriikidest arenguriigid, on kliimamuutustele vähem kaasa aidanud, puutuvad nad kokku nende kõige tõsisemate sotsiaalsete ja keskkonnaalaste tagajärgedega; toob esile asjaolu, et kliimamuutused kujutavad endast tõsist ohtu vaesuse leevendamisele Vaikse ookeani piirkonnas, avaldades negatiivset mõju põllumajandusele, kalandusele, korallrahudele, turismile ja inimeste tervisele; |
| --- | --- |

12.

tuletab meelde, et kliimamuutused ei ole eraldiseisev keskkonnaprobleem, vaid arengukava, mida nii EL kui ka Vaikse ookeani piirkonna riigid peaksid esmatähtsaks pidama; rõhutab, et samal ajal kui arenguriigid, eelkõige väikestest saareriikidest arenguriigid, on kliimamuutustele vähem kaasa aidanud, puutuvad nad kokku nende kõige tõsisemate sotsiaalsete ja keskkonnaalaste tagajärgedega; toob esile asjaolu, et kliimamuutused kujutavad endast tõsist ohtu vaesuse leevendamisele Vaikse ookeani piirkonnas, avaldades negatiivset mõju põllumajandusele, kalandusele, korallrahudele, turismile ja inimeste tervisele;

| 13. | palub sellega seoses AKV riikidel ja ELi liikmesriikidel tagada, et 2015. aasta järgne arengukava käsitleks AKV piirkonna väikestest saareriikidest arenguriikide vajadusi, eriti seoses kliimamuutuste mõjuga ja loodusõnnetustele vastupanuvõime suurendamisega; |
| --- | --- |

13.

palub sellega seoses AKV riikidel ja ELi liikmesriikidel tagada, et 2015. aasta järgne arengukava käsitleks AKV piirkonna väikestest saareriikidest arenguriikide vajadusi, eriti seoses kliimamuutuste mõjuga ja loodusõnnetustele vastupanuvõime suurendamisega;

| 14. | rõhutab vajadust, et maailma suurima kasvuhoonegaaside heitega riigid võtaksid kiireloomulisi meetmeid, et seada eesmärgid ja võtta kohustused heitkoguste olulise vähendamise kohta ning toetada kõige haavatavamaid riike kliimamuutuste mõjuga kohanemisel ja nendega tegelemisel; |
| --- | --- |

14.

rõhutab vajadust, et maailma suurima kasvuhoonegaaside heitega riigid võtaksid kiireloomulisi meetmeid, et seada eesmärgid ja võtta kohustused heitkoguste olulise vähendamise kohta ning toetada kõige haavatavamaid riike kliimamuutuste mõjuga kohanemisel ja nendega tegelemisel;

| 15. | rõhutab, et COP 21 annab unikaalse võimaluse käsitleda kliimamuutusi ja seostada neid ÜRO tööga 2015. aasta järgse arengukavaga; palub seetõttu AKV riikide rühmal, Euroopa Liidu liikmesriikidel ja komisjonil keskenduda Pariisis toimuval ÜRO kliimamuutuste konverentsil (COP 21) kliimamuutustele, katastroofideks valmisolekule ja nende vähendamisele; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et COP 21 annab unikaalse võimaluse käsitleda kliimamuutusi ja seostada neid ÜRO tööga 2015. aasta järgse arengukavaga; palub seetõttu AKV riikide rühmal, Euroopa Liidu liikmesriikidel ja komisjonil keskenduda Pariisis toimuval ÜRO kliimamuutuste konverentsil (COP 21) kliimamuutustele, katastroofideks valmisolekule ja nende vähendamisele;

| 16. | julgustab arenguabi partnereid ja erasektorit suurendama tehnilist ja rahalist toetust (sh uuenduslike rahastamismehhanismide abil) Vaikse ookeani piirkonna saareriikide püüdluste jaoks liikuda alternatiivsete ja taastuvate energiaallikate, energiatõhususe, säästva transpordi, ökosüsteemi säilitamise ning tehnoloogia arengu ja tehnosiirde poole eesmärgiga leevendada kliimamuutusi ja nendega kohaneda, eriti põllu- ja veemajanduse sektoris; |
| --- | --- |

16.

julgustab arenguabi partnereid ja erasektorit suurendama tehnilist ja rahalist toetust (sh uuenduslike rahastamismehhanismide abil) Vaikse ookeani piirkonna saareriikide püüdluste jaoks liikuda alternatiivsete ja taastuvate energiaallikate, energiatõhususe, säästva transpordi, ökosüsteemi säilitamise ning tehnoloogia arengu ja tehnosiirde poole eesmärgiga leevendada kliimamuutusi ja nendega kohaneda, eriti põllu- ja veemajanduse sektoris;

| 17. | nõuab tungivalt, et AKV riigid, eriti AKV piirkonna väikestest saareriikidest arenguriigid, looksid avaliku ja erasektori ning valitsusväliste organisatsioonide kaasamiseks mehhanismid katastroofiks valmisoleku ja selle leevendamise, hädaabi ja hädaolukorras sekkumise ning katastroofijärgse taasutmise jaoks; |
| --- | --- |

17.

nõuab tungivalt, et AKV riigid, eriti AKV piirkonna väikestest saareriikidest arenguriigid, looksid avaliku ja erasektori ning valitsusväliste organisatsioonide kaasamiseks mehhanismid katastroofiks valmisoleku ja selle leevendamise, hädaabi ja hädaolukorras sekkumise ning katastroofijärgse taasutmise jaoks;

| 18. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ÜRO peasekretärile, AKV-ELi ministrite nõukogule, Euroopa Komisjonile, Euroopa Liidu Nõukogu eesistujale, Euroopa Liidu liikmesriikide ja AKV riikide valitsustele ja parlamentidele, Vanuatu presidendile ja Vanuatu parlamendi spiikrile, Vaikse ookeani ühenduse sekretariaadi peadirektorile ja Vaikse ookeani piirkondliku keskkonnaprogrammi sekretariaadi peadirektorile. |
| --- | --- |

18.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ÜRO peasekretärile, AKV-ELi ministrite nõukogule, Euroopa Komisjonile, Euroopa Liidu Nõukogu eesistujale, Euroopa Liidu liikmesriikide ja AKV riikide valitsustele ja parlamentidele, Vanuatu presidendile ja Vanuatu parlamendi spiikrile, Vaikse ookeani ühenduse sekretariaadi peadirektorile ja Vaikse ookeani piirkondliku keskkonnaprogrammi sekretariaadi peadirektorile.

RESOLUTSIOON (21)

olukorra kohta Kesk-Aafrika Vabariigis

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | kes kohtus Suval (Fidži) 15.–17. juunil 2015, |
| --- | --- |

—

kes kohtus Suval (Fidži) 15.–17. juunil 2015,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 2,

| — | võttes arvesse läbivaadatud Cotonou lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse läbivaadatud Cotonou lepingut,

| — | võttes arvesse 11. jaanuari 2013. aasta Libreville’i lepingut Kesk-Aafrika Vabariigi poliitilis-sõjalise kriisi lahendamise kohta, mis allkirjastati Kesk-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECCAS) riigipeade ja valitsusjuhtide egiidi all ja milles sätestatakse sammud Kesk-Aafrika Vabariigi kriisi lõpetamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11. jaanuari 2013. aasta Libreville’i lepingut Kesk-Aafrika Vabariigi poliitilis-sõjalise kriisi lahendamise kohta, mis allkirjastati Kesk-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECCAS) riigipeade ja valitsusjuhtide egiidi all ja milles sätestatakse sammud Kesk-Aafrika Vabariigi kriisi lõpetamiseks,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 24. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni 2088 (2013), 10. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni 2121 (2013), 5. detsembri 2013. aasta resolutsiooni 2127 (2013), 28. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni 2134 (2014), 10. aprilli 2014. aasta resolutsiooni 2149 (2014), 21. oktoobri 2014. aasta resolutsiooni 2181 (2014), 22. jaanuari 2015. aasta resolutsiooni 2196 (2015), 26. märtsi 2015. aasta resolutsiooni 2212 (2015) ja 28. aprilli 2015. aasta resolutsiooni 2217 (2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 24. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni 2088 (2013), 10. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni 2121 (2013), 5. detsembri 2013. aasta resolutsiooni 2127 (2013), 28. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni 2134 (2014), 10. aprilli 2014. aasta resolutsiooni 2149 (2014), 21. oktoobri 2014. aasta resolutsiooni 2181 (2014), 22. jaanuari 2015. aasta resolutsiooni 2196 (2015), 26. märtsi 2015. aasta resolutsiooni 2212 (2015) ja 28. aprilli 2015. aasta resolutsiooni 2217 (2015),

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu eesistujale 18. detsembri 2014. aasta avaldust S/PRST/2014/28, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu eesistujale 18. detsembri 2014. aasta avaldust S/PRST/2014/28,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 29. jaanuari 2015. aasta kirja ÜRO Julgeolekunõukogu eesistujale, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 29. jaanuari 2015. aasta kirja ÜRO Julgeolekunõukogu eesistujale,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 9. detsembri 2014. aasta 7329. kohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 9. detsembri 2014. aasta 7329. kohtumist,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise uurimiskomisjoni 19. detsembri 2014. aasta lõpparuannet olukorra kohta Kesk-Aafrika Vabariigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise uurimiskomisjoni 19. detsembri 2014. aasta lõpparuannet olukorra kohta Kesk-Aafrika Vabariigis,

| — | võttes arvesse Kesk-Aafrika Vabariigi olukorra kohta rahvusvahelise kontaktrühma loomist 2013. aasta mais, mille ülesandeks on koordineerida piirkondlikul, mandri ja rahvusvahelisel tasandil võetavaid meetmeid, et leida püsiv lahendus riigi ees korduvalt seisvatele probleemidele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kesk-Aafrika Vabariigi olukorra kohta rahvusvahelise kontaktrühma loomist 2013. aasta mais, mille ülesandeks on koordineerida piirkondlikul, mandri ja rahvusvahelisel tasandil võetavaid meetmeid, et leida püsiv lahendus riigi ees korduvalt seisvatele probleemidele,

| — | võttes arvesse 16. märtsil 2015. aastal Brazzaville’is (Kongo Vabariik) toimunud rahvusvahelise kontaktrühma seitsmenda kohtumise järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. märtsil 2015. aastal Brazzaville’is (Kongo Vabariik) toimunud rahvusvahelise kontaktrühma seitsmenda kohtumise järeldusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni 16. veebruari 2015. aasta pressiteadet „EL toetab humanitaarabi 156 miljoni euroga 2015. aastal, et rahuldada kasvavat vajadust Saheli piirkonnas”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 16. veebruari 2015. aasta pressiteadet „EL toetab humanitaarabi 156 miljoni euroga 2015. aastal, et rahuldada kasvavat vajadust Saheli piirkonnas”,

| — | võttes arvesse ÜRO Arenguprogrammi 8. juuni 2015. aasta pressiteadet „Kesk-Aafrika Vabariigi valimisteks on kiiresti vaja 21 miljonit USA dollarit”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Arenguprogrammi 8. juuni 2015. aasta pressiteadet „Kesk-Aafrika Vabariigi valimisteks on kiiresti vaja 21 miljonit USA dollarit”,

| — | võttes arvesse 26. mail 2015. aastal Brüsselis Kesk-Aafrika Vabariigi olukorra kohta peetud rahvusvahelist konverentsi „Humanitaarabist vastupanuvõimeni” ja konverentsi puhul välja antud Euroopa Komisjoni pressiteadet „EL suurendab oma toetust taastamiseks ja arendamiseks Kesk-Aafrika Vabariigis”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 26. mail 2015. aastal Brüsselis Kesk-Aafrika Vabariigi olukorra kohta peetud rahvusvahelist konverentsi „Humanitaarabist vastupanuvõimeni” ja konverentsi puhul välja antud Euroopa Komisjoni pressiteadet „EL suurendab oma toetust taastamiseks ja arendamiseks Kesk-Aafrika Vabariigis”,

| — | võttes arvesse 21. detsembril 2012 ning 3. ja 18. aprillil 2013 N’Djamenas (Tšaad) toimunud Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse riigipeade ja valitsusjuhtide erakorralisi tippkohtumisi ning nendel vastu võetud otsust moodustada seadusandlike ja põhiseaduslike volitustega riiklik üleminekunõukogu ning võtta vastu Kesk-Aafrika Vabariigi üleminekuprotsessi tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. detsembril 2012 ning 3. ja 18. aprillil 2013 N’Djamenas (Tšaad) toimunud Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse riigipeade ja valitsusjuhtide erakorralisi tippkohtumisi ning nendel vastu võetud otsust moodustada seadusandlike ja põhiseaduslike volitustega riiklik üleminekunõukogu ning võtta vastu Kesk-Aafrika Vabariigi üleminekuprotsessi tegevuskava,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu 1998. aasta Rooma statuuti, mille Kesk-Aafrika Vabariik ratifitseeris 2001. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu 1998. aasta Rooma statuuti, mille Kesk-Aafrika Vabariik ratifitseeris 2001. aastal,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, 1979. aasta naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsiooni, 1981. aasta inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat ning 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni, mis keelab laste kaasamist relvastatud konfliktidesse – kõik need on Kesk-Aafrika Vabariik ratifitseerinud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, 1979. aasta naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsiooni, 1981. aasta inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat ning 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni, mis keelab laste kaasamist relvastatud konfliktidesse – kõik need on Kesk-Aafrika Vabariik ratifitseerinud,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 24. oktoobri 2005. aasta resolutsiooni nr 60/1 2005. aasta ülemaailmse tippkohtumise tulemuste kohta ja eelkõige selle punkte 138–140, mis käsitlevad elanikkonna kaitsmise kohustust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 24. oktoobri 2005. aasta resolutsiooni nr 60/1 2005. aasta ülemaailmse tippkohtumise tulemuste kohta ja eelkõige selle punkte 138–140, mis käsitlevad elanikkonna kaitsmise kohustust,

| — | võttes arvesse Kesk-Aafrika Vabariigi allkirjastatud lapse õiguste konventsiooni fakultatiivprotokolli laste kaasamise kohta relvastatud konfliktidesse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kesk-Aafrika Vabariigi allkirjastatud lapse õiguste konventsiooni fakultatiivprotokolli laste kaasamise kohta relvastatud konfliktidesse,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu poolt 10. oktoobril 2013. aastal vastu võetud läbivaadatud operatsioonide kontseptsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu poolt 10. oktoobril 2013. aastal vastu võetud läbivaadatud operatsioonide kontseptsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu 9. veebruari 2015. aasta järeldusi Kesk-Aafrika Vabariigi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu 9. veebruari 2015. aasta järeldusi Kesk-Aafrika Vabariigi kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 17. jaanuari, 12. septembri ja 12. detsembri 2013. aasta resolutsioone olukorra kohta Kesk-Aafrika Vabariigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 17. jaanuari, 12. septembri ja 12. detsembri 2013. aasta resolutsioone olukorra kohta Kesk-Aafrika Vabariigis,

| — | võttes arvesse oma eelmisi, 19. juuni 2013. aasta ja 19. märtsi 2014. aasta resolutsioone Kesk-Aafrika Vabariigi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma eelmisi, 19. juuni 2013. aasta ja 19. märtsi 2014. aasta resolutsioone Kesk-Aafrika Vabariigi kohta,

| A. | arvestades, et Kesk-Aafrika Vabariik, mis on rikas loodusvarade poolest, on olnud poliitilise ebastabiilsuse lõksus aastakümneid, ja arvestades, et 70 % elanikkonnast elab allpool vaesuspiiri; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Kesk-Aafrika Vabariik, mis on rikas loodusvarade poolest, on olnud poliitilise ebastabiilsuse lõksus aastakümneid, ja arvestades, et 70 % elanikkonnast elab allpool vaesuspiiri;

| B. | arvestades, et kaks aastat kestnud kodusõda, mis järgnes Séléka võimuhaaramisele, on tekitanud laastava poliitilise ja humanitaarkriisi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kaks aastat kestnud kodusõda, mis järgnes Séléka võimuhaaramisele, on tekitanud laastava poliitilise ja humanitaarkriisi;

| C. | arvestades, et uue ajutise riigipea Catherine Samba-Panza valis riiklik üleminekunõukogu 20. jaanuaril 2014. aastal; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et uue ajutise riigipea Catherine Samba-Panza valis riiklik üleminekunõukogu 20. jaanuaril 2014. aastal;

| D. | arvestades, et inimõiguste rikkumiste ja sõjakuritegude eest vastutavad isikud ei ole kohtu alla antud, sest Kesk-Aafrika Vabariigil on puudulik riiklik kohtusüsteem, mis loob karistamatuse õhkkonna; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et inimõiguste rikkumiste ja sõjakuritegude eest vastutavad isikud ei ole kohtu alla antud, sest Kesk-Aafrika Vabariigil on puudulik riiklik kohtusüsteem, mis loob karistamatuse õhkkonna;

| E. | arvestades, et vaatamata paranenud julgeolekuolukorrale jätkuvad vägivald, bandiitlus, röövimised ja karjuseid mõjutavad kogukonnasisesed pinged; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et vaatamata paranenud julgeolekuolukorrale jätkuvad vägivald, bandiitlus, röövimised ja karjuseid mõjutavad kogukonnasisesed pinged;

| F. | arvestades, et ÜRO rahuvalvajad on tõhustanud tsiviilisikute kaitset pealinnas, kuid neil on raskusi ülesannete täitmisega riigi teistes piirkondades, kuhu nad ei pääse relvastatud rühmituste kohaloleku tõttu; arvestades, et ÜRO rahuvalvajad ja humanitaarabitöötajad on olnud paljude rünnakute sihtmärk; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ÜRO rahuvalvajad on tõhustanud tsiviilisikute kaitset pealinnas, kuid neil on raskusi ülesannete täitmisega riigi teistes piirkondades, kuhu nad ei pääse relvastatud rühmituste kohaloleku tõttu; arvestades, et ÜRO rahuvalvajad ja humanitaarabitöötajad on olnud paljude rünnakute sihtmärk;

| G. | arvestades, et ebastabiilsuse tõttu Kesk-Aafrika Vabariigis ei käi 70 % lastest koolis ja rohkem kui 6  000 last on värvatud relvajõududesse ja relvastatud rühmitustesse; arvestades, et 5. mail 2015. aastal sõlmisid relvastatud rühmitused Kesk-Aafrika Vabariigis kokkuleppe lapssõdurite vabastamiseks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ebastabiilsuse tõttu Kesk-Aafrika Vabariigis ei käi 70 % lastest koolis ja rohkem kui 6  000 last on värvatud relvajõududesse ja relvastatud rühmitustesse; arvestades, et 5. mail 2015. aastal sõlmisid relvastatud rühmitused Kesk-Aafrika Vabariigis kokkuleppe lapssõdurite vabastamiseks;

| H. | arvestades, et ÜRO 2014. aastal koostatud, kuid The Guardianis alles 29. aprillil 2015 avaldatud aruandest selgub, et mitmeid Prantsuse sõdureid, kes on määratud Kesk-Aafrika Vabariiki rahuhoidjateks, kahtlustatakse alaealiste seksuaalses kuritarvitamises; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ÜRO 2014. aastal koostatud, kuid The Guardianis alles 29. aprillil 2015 avaldatud aruandest selgub, et mitmeid Prantsuse sõdureid, kes on määratud Kesk-Aafrika Vabariiki rahuhoidjateks, kahtlustatakse alaealiste seksuaalses kuritarvitamises;

| I. | arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu on lubanud suurendada töötajate arvu ÜRO mitmemõõtmelises integreeritud stabiliseerimismissioonis Kesk-Aafrika Vabariigis ning on otsustanud laiendada selle mandaati kuni 30. aprillini 2016 ning määrata selle volitatud jõuks 10  750 sõdurit, sealhulgas 480 sõjalist vaatlejat, staabiohvitseri ja 2  080 politseitöötajat, sealhulgas 400 politseiametnikku ja 40 vanglaametnikku; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu on lubanud suurendada töötajate arvu ÜRO mitmemõõtmelises integreeritud stabiliseerimismissioonis Kesk-Aafrika Vabariigis ning on otsustanud laiendada selle mandaati kuni 30. aprillini 2016 ning määrata selle volitatud jõuks 10  750 sõdurit, sealhulgas 480 sõjalist vaatlejat, staabiohvitseri ja 2  080 politseitöötajat, sealhulgas 400 politseiametnikku ja 40 vanglaametnikku;

| J. | arvestades, et rahaline abi on oluline riigi turvalisuse ja autoriteedi taastamiseks; arvestades, et kõnealune abi ei peaks sõltuma olematu riskitaseme või täieliku turvalisuse loomisest; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et rahaline abi on oluline riigi turvalisuse ja autoriteedi taastamiseks; arvestades, et kõnealune abi ei peaks sõltuma olematu riskitaseme või täieliku turvalisuse loomisest;

| K. | arvestades, et riigi minimaalne halduslik ümberkorraldamine on hädavajalik valimiste toimumise ja valimistejärgse ülemineku korraldamise puhul; arvestades, et äärmiselt kiiresti on vaja 21,2 miljoni USA dollari suurust lisasummat, et rahastada enne 2015. aasta lõppu toimuvate valimiste ettevalmistamist Kesk-Aafrika Vabariigis; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et riigi minimaalne halduslik ümberkorraldamine on hädavajalik valimiste toimumise ja valimistejärgse ülemineku korraldamise puhul; arvestades, et äärmiselt kiiresti on vaja 21,2 miljoni USA dollari suurust lisasummat, et rahastada enne 2015. aasta lõppu toimuvate valimiste ettevalmistamist Kesk-Aafrika Vabariigis;

| L. | arvestades, et Euroopa Liit on Kesk-Aafrika Vabariigi kõige olulisem humanitaar- ja arenguabi partner; arvestades, et 15. juulil 2014. aastal asutas EL oma esimese sihtfondi Kesk-Aafrika Vabariigi jaoks; arvestades, et 2013. ja 2014. aastal andis EL 377 miljonit eurot humanitaarabiks ning on kogunud veel 47 miljonit eurot 2015. aastal; arvestades, et 26. mail 2015. aastal rahvusvahelisel konverentsil Brüsselis suurendas komisjon kogu abi Kesk-Aafrika Vabariigile 72 miljoni euroni; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa Liit on Kesk-Aafrika Vabariigi kõige olulisem humanitaar- ja arenguabi partner; arvestades, et 15. juulil 2014. aastal asutas EL oma esimese sihtfondi Kesk-Aafrika Vabariigi jaoks; arvestades, et 2013. ja 2014. aastal andis EL 377 miljonit eurot humanitaarabiks ning on kogunud veel 47 miljonit eurot 2015. aastal; arvestades, et 26. mail 2015. aastal rahvusvahelisel konverentsil Brüsselis suurendas komisjon kogu abi Kesk-Aafrika Vabariigile 72 miljoni euroni;

| M. | arvestades, et 27. mail 2015. aastal oli humanitaarabi kava vajalikest rahalistest vahenditest vaid 21 % kättesaadav Kesk-Aafrika Vabariigile; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et 27. mail 2015. aastal oli humanitaarabi kava vajalikest rahalistest vahenditest vaid 21 % kättesaadav Kesk-Aafrika Vabariigile;

| N. | arvestades, et inimõiguste toetamise meetmed on Cotonou lepingu oluline osa; arvestades, et riiklik üleminekunõukogu võttis vastu ja riigipea kuulutas tihedas koostöös Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga välja seaduse eraldi kriminaalkohtu loomiseks, mis tegeleb kõige raskemate kuritegude uurimise ning sõja- ja inimsusevastastes kuritegudes süüdistatavate kurjategijate vastutusele võtmisega Kesk-Aafrika Vabariigis; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et inimõiguste toetamise meetmed on Cotonou lepingu oluline osa; arvestades, et riiklik üleminekunõukogu võttis vastu ja riigipea kuulutas tihedas koostöös Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga välja seaduse eraldi kriminaalkohtu loomiseks, mis tegeleb kõige raskemate kuritegude uurimise ning sõja- ja inimsusevastastes kuritegudes süüdistatavate kurjategijate vastutusele võtmisega Kesk-Aafrika Vabariigis;

| O. | arvestades, et 20. jaanuaril 2015. aastal avaldatud rahvusvahelise uurimiskomisjoni lõpparuandes Kesk-Aafrika Vabariigi olukorra kohta jõuti järeldusele, et valitsuse väed endise presidendi Bozizé juhtimisel ning Séléka ja anti-balaka mässuliste rühmitused rikkusid tõsiselt rahvusvahelist humanitaarõigust ja inimõigusi; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 20. jaanuaril 2015. aastal avaldatud rahvusvahelise uurimiskomisjoni lõpparuandes Kesk-Aafrika Vabariigi olukorra kohta jõuti järeldusele, et valitsuse väed endise presidendi Bozizé juhtimisel ning Séléka ja anti-balaka mässuliste rühmitused rikkusid tõsiselt rahvusvahelist humanitaarõigust ja inimõigusi;

| P. | arvestades, et Bangîs toimunud riiklikul foorumil soovitati valimised läbi viia enne 2015. aasta lõppu, ja arvestades, et selle soovituse kinnitas Kesk-Aafrika Riikide Majandusühendus (ECCAS); |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Bangîs toimunud riiklikul foorumil soovitati valimised läbi viia enne 2015. aasta lõppu, ja arvestades, et selle soovituse kinnitas Kesk-Aafrika Riikide Majandusühendus (ECCAS);

| Q. | arvestades, et Kesk-Aafrika Vabariigi geograafiline asend on strateegilise tähtsusega võitluses laienenud terrorismiga Kesk-Aafrikas; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Kesk-Aafrika Vabariigi geograafiline asend on strateegilise tähtsusega võitluses laienenud terrorismiga Kesk-Aafrikas;

| 1. | tunneb heameelt viimaste lepingute sõlmimisest tulenevate edusammude üle Kesk-Aafrika Vabariigis, kuid on jätkuvalt mures turvalisuse, humanitaar- ja majandusliku olukorra pärast; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt viimaste lepingute sõlmimisest tulenevate edusammude üle Kesk-Aafrika Vabariigis, kuid on jätkuvalt mures turvalisuse, humanitaar- ja majandusliku olukorra pärast;

| 2. | kinnitab uuesti oma toetust Kesk-Aafrika Vabariigi iseseisvusele, ühtsusele ja territoriaalsele terviklikkusele; tuletab meelde mittesekkumise ja piirkondliku koostöö põhimõtete tähtsust; |
| --- | --- |

2.

kinnitab uuesti oma toetust Kesk-Aafrika Vabariigi iseseisvusele, ühtsusele ja territoriaalsele terviklikkusele; tuletab meelde mittesekkumise ja piirkondliku koostöö põhimõtete tähtsust;

| 3. | kinnitab veel kord oma toetust üleminekuaja presidendile Catherine Samba-Panzale ja Kesk-Aafrika Vabariigi rahvusvahelise kontaktrühma jõupingutustele viia lõpule üleminekuprotsess, et tagada stabiilsus, julgeolek ja lepitada erinevaid konflikti osapooli; |
| --- | --- |

3.

kinnitab veel kord oma toetust üleminekuaja presidendile Catherine Samba-Panzale ja Kesk-Aafrika Vabariigi rahvusvahelise kontaktrühma jõupingutustele viia lõpule üleminekuprotsess, et tagada stabiilsus, julgeolek ja lepitada erinevaid konflikti osapooli;

| 4. | kordab oma toetust 11. jaanuari 2013. aasta Libreville’i lepingule ja 18. aprilli 2013. aasta N’Djamena tegevuskavale, mis on põhiseadusliku korra taastamise olulised vahendid; |
| --- | --- |

4.

kordab oma toetust 11. jaanuari 2013. aasta Libreville’i lepingule ja 18. aprilli 2013. aasta N’Djamena tegevuskavale, mis on põhiseadusliku korra taastamise olulised vahendid;

| 5. | tervitab Bangî leppimise foorumi korraldamist ja 10. mai 2015. aasta desarmeerimise, demobiliseerimise, taasintegreerimise ja repatrieerimise lepingu allkirjastamist ning nõuab selle lepingu kiiret ja tõhusat rakendamist kõikide osapoolte poolt ja seda, et rahvusvaheline üldsus eraldaks selleks vajalikud rahalised vahendid; |
| --- | --- |

5.

tervitab Bangî leppimise foorumi korraldamist ja 10. mai 2015. aasta desarmeerimise, demobiliseerimise, taasintegreerimise ja repatrieerimise lepingu allkirjastamist ning nõuab selle lepingu kiiret ja tõhusat rakendamist kõikide osapoolte poolt ja seda, et rahvusvaheline üldsus eraldaks selleks vajalikud rahalised vahendid;

| 6. | toetab relva- ja julgeolekujõudude reformi ning ÜRO mitmemõõtmelise integreeritud stabiliseerimismissiooni jätkamist Kesk-Aafrika Vabariigis; |
| --- | --- |

6.

toetab relva- ja julgeolekujõudude reformi ning ÜRO mitmemõõtmelise integreeritud stabiliseerimismissiooni jätkamist Kesk-Aafrika Vabariigis;

| 7. | tervitab Aafrika juhtimisel toimuva rahvusvahelise Kesk-Aafrika Vabariigi toetusmissiooni (MISCA), ELi sõjalise üleminekuoperatsiooni Kesk-Aafrika Vabariigis (EUFOR CAR) ja Prantsuse relvajõudude operatsiooni Sangaris tõhusat tööd; tervitab Euroopa Liidu sõjalise nõuandemissiooni kasutamist Kesk-Aafrika Vabariigis, kuid kahetseb, et paljud liikmesriigid ei panusta sellesse piisavalt; kutsub rahvusvahelist üldsust üles suurendama oma sõjalist võimekust riigis ja pakkuma kogu vajalikku toetust peamiselt Aafrikas asuvate rahvusvaheliste julgeolekujõudude tugevdamiseks; |
| --- | --- |

7.

tervitab Aafrika juhtimisel toimuva rahvusvahelise Kesk-Aafrika Vabariigi toetusmissiooni (MISCA), ELi sõjalise üleminekuoperatsiooni Kesk-Aafrika Vabariigis (EUFOR CAR) ja Prantsuse relvajõudude operatsiooni Sangaris tõhusat tööd; tervitab Euroopa Liidu sõjalise nõuandemissiooni kasutamist Kesk-Aafrika Vabariigis, kuid kahetseb, et paljud liikmesriigid ei panusta sellesse piisavalt; kutsub rahvusvahelist üldsust üles suurendama oma sõjalist võimekust riigis ja pakkuma kogu vajalikku toetust peamiselt Aafrikas asuvate rahvusvaheliste julgeolekujõudude tugevdamiseks;

| 8. | julgustab üleminekuvalitsuse jõupingutusi usalduse taastamiseks kõigi Kesk-Aafrika Vabariigi inimeste seas ja arvukate probleemidega tegelemisel, nagu pagulaste tagasisaatmine, riigisiseste põgenike koju tagasipöördumine, kohalike omavalitsuste ennistamine, kohtusüsteemi ja tõhusa haldusinfrastruktuuri loomine, võitlus korruptsiooniga ja põhiteenuste taastamine, eriti tervishoiu- ja hariduse valdkonnas; |
| --- | --- |

8.

julgustab üleminekuvalitsuse jõupingutusi usalduse taastamiseks kõigi Kesk-Aafrika Vabariigi inimeste seas ja arvukate probleemidega tegelemisel, nagu pagulaste tagasisaatmine, riigisiseste põgenike koju tagasipöördumine, kohalike omavalitsuste ennistamine, kohtusüsteemi ja tõhusa haldusinfrastruktuuri loomine, võitlus korruptsiooniga ja põhiteenuste taastamine, eriti tervishoiu- ja hariduse valdkonnas;

| 9. | juhib tähelepanu sellele, kui oluline on pidada enne 2015. aasta lõppu vabad, õiglased, läbipaistvad ja kõigile avatud valimised, sealhulgas riiki naasvatele ja riigisisestele põgenikele; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu sellele, kui oluline on pidada enne 2015. aasta lõppu vabad, õiglased, läbipaistvad ja kõigile avatud valimised, sealhulgas riiki naasvatele ja riigisisestele põgenikele;

| 10. | kutsub rahvusvahelist üldsust üles võtma kasutusele kõik vajalikud vahendid nende valimiste korraldamiseks, eelkõige valimiste abiprogrammi abil; |
| --- | --- |

10.

kutsub rahvusvahelist üldsust üles võtma kasutusele kõik vajalikud vahendid nende valimiste korraldamiseks, eelkõige valimiste abiprogrammi abil;

| 11. | väljendab muret humanitaarolukorra ja tõsise toidupuuduse ohu pärast Kesk-Aafrika Vabariigis; palub rahvusvahelisel üldsusel rakendada kõik vajalikud vahendid ja parandada koordineerimist erinevate rahastajate vahel; |
| --- | --- |

11.

väljendab muret humanitaarolukorra ja tõsise toidupuuduse ohu pärast Kesk-Aafrika Vabariigis; palub rahvusvahelisel üldsusel rakendada kõik vajalikud vahendid ja parandada koordineerimist erinevate rahastajate vahel;

| 12. | väljendab heameelt Euroopa Liidu suurema toetuse üle humanitaarkriisile reageerimisel; väljendab muret juurdepääsupiirangute pärast humanitaarabile ning mõistab hukka agressiooni juhtumid humanitaarabitöötajate vastu; toetab Euroopa Liidu otsust saata rahalisi vahendeid Tšaadi ja Kameruni nendes riikides tehtava humanitaartöö rahastamiseks Kesk-Aafrika Vabariigi inimeste aitamisel; |
| --- | --- |

12.

väljendab heameelt Euroopa Liidu suurema toetuse üle humanitaarkriisile reageerimisel; väljendab muret juurdepääsupiirangute pärast humanitaarabile ning mõistab hukka agressiooni juhtumid humanitaarabitöötajate vastu; toetab Euroopa Liidu otsust saata rahalisi vahendeid Tšaadi ja Kameruni nendes riikides tehtava humanitaartöö rahastamiseks Kesk-Aafrika Vabariigi inimeste aitamisel;

| 13. | kutsub rahvusvahelist üldsust üles toetama Kesk-Aafrika Vabariigi naaberriikide ametiasutusi, keda on kõnealune konflikt mõjutanud, eelkõige pagulaste vastuvõtmise tõttu; |
| --- | --- |

13.

kutsub rahvusvahelist üldsust üles toetama Kesk-Aafrika Vabariigi naaberriikide ametiasutusi, keda on kõnealune konflikt mõjutanud, eelkõige pagulaste vastuvõtmise tõttu;

| 14. | nõuab tungivalt, et Kesk-Aafrika Vabariigi ametiasutused võtaksid ÜRO mitmemõõtmelise integreeritud stabiliseerimismissiooni Kesk-Aafrika Vabariigis (MINUSCA) toel praktilisi meetmeid, et kaitsta tsiviilelanikke ja tagada oma territooriumi turvalisus ja ühtsus, järgides täielikult oma kohustusi rahvusvahelise humanitaarõiguse ja pagulaste seaduse kohaselt; |
| --- | --- |

14.

nõuab tungivalt, et Kesk-Aafrika Vabariigi ametiasutused võtaksid ÜRO mitmemõõtmelise integreeritud stabiliseerimismissiooni Kesk-Aafrika Vabariigis (MINUSCA) toel praktilisi meetmeid, et kaitsta tsiviilelanikke ja tagada oma territooriumi turvalisus ja ühtsus, järgides täielikult oma kohustusi rahvusvahelise humanitaarõiguse ja pagulaste seaduse kohaselt;

| 15. | mõistab teravalt hukka püsiva vägivalla, mille ohvriks nii paljud inimesed on langenud ja mis on sundinud enam kui 8 50  000 inimest põgenema, samuti rahvusvahelise humanitaarõiguse ja inimõiguste rikkumised, sealhulgas kohtuvälised ja massimõrvad, sunniviisilised kadumised, meelevaldsed vahistamised ja kinnipidamised, piinamised ja seksuaalne vägivald, ning nõuab tugevamat sekkumist kannatanute abistamiseks, eelkõige seksuaal- ja reproduktiivtervise tervishoiuteenuste pakkumise näol; |
| --- | --- |

15.

mõistab teravalt hukka püsiva vägivalla, mille ohvriks nii paljud inimesed on langenud ja mis on sundinud enam kui 8 50  000 inimest põgenema, samuti rahvusvahelise humanitaarõiguse ja inimõiguste rikkumised, sealhulgas kohtuvälised ja massimõrvad, sunniviisilised kadumised, meelevaldsed vahistamised ja kinnipidamised, piinamised ja seksuaalne vägivald, ning nõuab tugevamat sekkumist kannatanute abistamiseks, eelkõige seksuaal- ja reproduktiivtervise tervishoiuteenuste pakkumise näol;

| 16. | palub Kesk-Aafrika Vabariigi valitsusel toetada Rahvusvahelise Kriminaalkohtu sõjakuritegude ja inimsusevastaste kuritegude uurimist ning palub Kesk-Aafrika Vabariigi ametiasutustel tuvastada, menetleda ja karistada nende kuritegude eest vastutavaid isikuid; |
| --- | --- |

16.

palub Kesk-Aafrika Vabariigi valitsusel toetada Rahvusvahelise Kriminaalkohtu sõjakuritegude ja inimsusevastaste kuritegude uurimist ning palub Kesk-Aafrika Vabariigi ametiasutustel tuvastada, menetleda ja karistada nende kuritegude eest vastutavaid isikuid;

| 17. | nõuab 5. mai 2015. aasta lapssõdurite vabastamise kokkuleppe viivitamatut täitmist; |
| --- | --- |

17.

nõuab 5. mai 2015. aasta lapssõdurite vabastamise kokkuleppe viivitamatut täitmist;

| 18. | kutsub ÜROd üles tegema läbipaistval viisil koostööd Prantsuse ametiasutustega, et uurida süüdistusi laste vägistamise kohta Prantsuse sõdurite poolt; |
| --- | --- |

18.

kutsub ÜROd üles tegema läbipaistval viisil koostööd Prantsuse ametiasutustega, et uurida süüdistusi laste vägistamise kohta Prantsuse sõdurite poolt;

| 19. | tervitab ÜRO Julgeolekunõukogu otsust kehtestada relvaembargo Kesk-Aafrika Vabariigi suhtes; |
| --- | --- |

19.

tervitab ÜRO Julgeolekunõukogu otsust kehtestada relvaembargo Kesk-Aafrika Vabariigi suhtes;

| 20. | palub Kesk-Aafrika Vabariigi ametiasutustel koostada riiklik strateegia, et võidelda loodusvarade ebaseadusliku kasutamise ja sellega tegeleva salakaubaveo võrgustikuga, ning soovitab võtta vastu tegevuskava koos selgete näitajate ja välise jälgimise süsteemiga, mis võimaldab Kesk-Aafrika Vabariigil uuesti ühineda Kimberley protsessiga ja mäetööstuse läbipaistvuse algatusega; |
| --- | --- |

20.

palub Kesk-Aafrika Vabariigi ametiasutustel koostada riiklik strateegia, et võidelda loodusvarade ebaseadusliku kasutamise ja sellega tegeleva salakaubaveo võrgustikuga, ning soovitab võtta vastu tegevuskava koos selgete näitajate ja välise jälgimise süsteemiga, mis võimaldab Kesk-Aafrika Vabariigil uuesti ühineda Kimberley protsessiga ja mäetööstuse läbipaistvuse algatusega;

| 21. | nõuab kiireid, siduvaid Euroopa õigusakte, et takistada konflikte rahastavatel ettevõtjatel, sealhulgas väljaspool Euroopat, müüa Euroopa turgudel mineraale; |
| --- | --- |

21.

nõuab kiireid, siduvaid Euroopa õigusakte, et takistada konflikte rahastavatel ettevõtjatel, sealhulgas väljaspool Euroopat, müüa Euroopa turgudel mineraale;

| 22. | teeb ettepaneku, et ÜRO looks MINUSCA egiidi all üksuse teemantide, kulla ja elevandiluu salakaubaveo ning sõjaväestatud salaküttimise vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

22.

teeb ettepaneku, et ÜRO looks MINUSCA egiidi all üksuse teemantide, kulla ja elevandiluu salakaubaveo ning sõjaväestatud salaküttimise vastu võitlemiseks;

| 23. | tunneb heameelt Euroopa Liidu loodud Bêkou sihtfondi üle ja Prantsusmaa, Saksamaa, Madalmaade, Itaalia ja Šveitsi tehtud sissemaksete üle ning kutsub teisi Euroopa Liidu liikmesriike ja muid rahastajaid üles sellesse panustama; |
| --- | --- |

23.

tunneb heameelt Euroopa Liidu loodud Bêkou sihtfondi üle ja Prantsusmaa, Saksamaa, Madalmaade, Itaalia ja Šveitsi tehtud sissemaksete üle ning kutsub teisi Euroopa Liidu liikmesriike ja muid rahastajaid üles sellesse panustama;

| 24. | tuletab meelde, et naiste ja kodanikuühiskonna osalemine ja esindatus üleminekuprotsessis on selle edukuseks vajalik; |
| --- | --- |

24.

tuletab meelde, et naiste ja kodanikuühiskonna osalemine ja esindatus üleminekuprotsessis on selle edukuseks vajalik;

| 25. | toetab usujuhtide jõupingutusi vältida usulahkude konflikte ja säilitada traditsiooniline rahumeelne kooseksisteerimine; |
| --- | --- |

25.

toetab usujuhtide jõupingutusi vältida usulahkude konflikte ja säilitada traditsiooniline rahumeelne kooseksisteerimine;

| 26. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV-ELi nõukogule, Euroopa Komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Kesk-Aafrika Vabariigi üleminekuvalitsusele, Aafrika Liidu institutsioonidele, Kesk-Aafrika Riikide Majandusühendusele ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile. |
| --- | --- |

26.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV-ELi nõukogule, Euroopa Komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Kesk-Aafrika Vabariigi üleminekuvalitsusele, Aafrika Liidu institutsioonidele, Kesk-Aafrika Riikide Majandusühendusele ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile.

---

(1)  Vastu võetud 17. juunil 2015. aastal AKV–ELi parlamentaarsel ühisassambleel Suval (Fidži).

1

(2)  Vastu võetud 17. juunil 2015. aastal AKV–ELi parlamentaarsel ühisassambleel Suval (Fidži).

2

(3)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

3

(4)  ELT L 287, 4.11.2010, lk 3.

4

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0386.

5

(6)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX%3A52011DC0637&qid=1412922281378&from=EN

6

(7)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/69/700&Lang=E

7

(8)  http://www.un.org/esa/ffd/wp-content/uploads/2015/01/FfD_Elements-paper_drafting-session.pdf

8

(9)  Vastu võetud 17. juunil 2015. aastal AKV–ELi parlamentaarsel ühisassambleel Suval (Fidži).

9

(10)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

10

(11)  ELT L 287, 28.10.2005, lk 4.

11

(12)  ELT L 287, 4.11.2010, lk 3.

12

(13)  ELT C 72 E, 11.3.2014, lk 21.

13

(14)  Vastu võetud 17. juunil 2015. aastal AKV–ELi parlamentaarsel ühisassambleel Suval (Fidži).

14

(15)  ELT C 15 E, 21.1.2010, lk 1.

15

(16)  ELT C 67 E, 18.3.2010, lk 44.

16

(17)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0086.

17

(18)  P7_TA -PROV(2013)0578.

18

(19)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0094.

19

(20)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0063.

20

(21)  Vastu võetud 17. juunil 2015. aastal AKV–ELi parlamentaarsel ühisassambleel Suval (Fidži).

21

---