# Europeiska unionens L 271/2015

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 271 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 58 årgången16 oktober 2015 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 271

Svensk utgåva

Lagstiftning

58 årgången16 oktober 2015

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1850 av den 13 oktober 2015 om genomförandebestämmelser för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1007/2009 om handel med sälprodukter (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1851 av den 15 oktober 2015 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 948/2014 vad gäller den avtalade lagringsperioden och det stödbelopp som ska beviljas för privat lagring av skummjölkspulver | 12 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/1852 av den 15 oktober 2015 om en tillfällig ordning för extraordinärt stöd för privat lagring av vissa ostar och om förutfastställelse av stödbeloppet | 15 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/1853 av den 15 oktober 2015 om tillfälligt extraordinärt stöd till jordbrukare inom sektorn för animalieproduktion | 25 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1854 av den 15 oktober 2015 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 31 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2015/1855 av den 13 oktober 2015 om fastställande av den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i rådet för handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter och i Världshandelsorganisationens allmänna råd vad gäller begäran från de minst utvecklade medlemsländerna om en förlängning av övergångsperioden enligt artikel 66.1 i avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter i fråga om vissa skyldigheter som rör läkemedelsprodukter, och om undantag från skyldigheterna enligt artikel 70.8 och 70.9 i det avtalet | 33 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1850 av den 13 oktober 2015 om genomförandebestämmelser för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1007/2009 om handel med sälprodukter (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1851 av den 15 oktober 2015 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 948/2014 vad gäller den avtalade lagringsperioden och det stödbelopp som ska beviljas för privat lagring av skummjölkspulver

12

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/1852 av den 15 oktober 2015 om en tillfällig ordning för extraordinärt stöd för privat lagring av vissa ostar och om förutfastställelse av stödbeloppet

15

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/1853 av den 15 oktober 2015 om tillfälligt extraordinärt stöd till jordbrukare inom sektorn för animalieproduktion

25

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1854 av den 15 oktober 2015 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

31

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2015/1855 av den 13 oktober 2015 om fastställande av den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i rådet för handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter och i Världshandelsorganisationens allmänna råd vad gäller begäran från de minst utvecklade medlemsländerna om en förlängning av övergångsperioden enligt artikel 66.1 i avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter i fråga om vissa skyldigheter som rör läkemedelsprodukter, och om undantag från skyldigheterna enligt artikel 70.8 och 70.9 i det avtalet

33

| | | III   Andra akter |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | * | Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 321/14/KOL av den 10 september 2014 om ändring för etthundrade gången av de formella och materiella reglerna inom området för statligt stöd genom antagandet av nya riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter [2015/1856] | 35 |

III   Andra akter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

*

Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 321/14/KOL av den 10 september 2014 om ändring för etthundrade gången av de formella och materiella reglerna inom området för statligt stöd genom antagandet av nya riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter [2015/1856]

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 16.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 271/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 271/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/1850

av den 13 oktober 2015

om genomförandebestämmelser för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1007/2009 om handel med sälprodukter

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1007/2009 av den 16 september 2009 om handel med sälprodukter (1), särskilt artikel 3.4, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1007/2009 tillåter, under särskilda villkor, saluförande av sälprodukter som härrör från den jakt som inuitsamhällena och andra ursprungsbefolkningar bedriver. Den tillåter också saluförande av sälprodukter när importen av sälprodukter är av tillfällig art och uteslutande består av varor för resenärers eller deras familjers personliga bruk. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1007/2009 tillåter, under särskilda villkor, saluförande av sälprodukter som härrör från den jakt som inuitsamhällena och andra ursprungsbefolkningar bedriver. Den tillåter också saluförande av sälprodukter när importen av sälprodukter är av tillfällig art och uteslutande består av varor för resenärers eller deras familjers personliga bruk.

| (2) | I kommissionens förordning (EU) nr 737/2010 (2) fastställs genomförandebestämmelser för saluförande av sälprodukter i enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 1007/2009. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens förordning (EU) nr 737/2010 (2) fastställs genomförandebestämmelser för saluförande av sälprodukter i enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 1007/2009.

| (3) | Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1775 (3) ändras artikel 3 i förordning (EG) nr 1007/2009 och upphävs förordning (EU) nr 737/2010 med verkan från och med dagen för tillämpning av den här förordningen. Det är därför nödvändigt att fastställa genomförandebestämmelser för artikel 3 i förordning (EG) nr 1007/2009, i dess ändrade lydelse. |
| --- | --- |

(3)

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1775 (3) ändras artikel 3 i förordning (EG) nr 1007/2009 och upphävs förordning (EU) nr 737/2010 med verkan från och med dagen för tillämpning av den här förordningen. Det är därför nödvändigt att fastställa genomförandebestämmelser för artikel 3 i förordning (EG) nr 1007/2009, i dess ändrade lydelse.

| (4) | Det bör föreskrivas att organ som uppfyller vissa krav förs upp i en förteckning över organ som har behörighet att utfärda dokument som intygar överensstämmelse med villkoren för saluförande av sälprodukter. |
| --- | --- |

(4)

Det bör föreskrivas att organ som uppfyller vissa krav förs upp i en förteckning över organ som har behörighet att utfärda dokument som intygar överensstämmelse med villkoren för saluförande av sälprodukter.

| (5) | För att underlätta handläggningen och kontrollen av intyg bör det fastställas mallar för originalintyg och kopior av intyg. |
| --- | --- |

(5)

För att underlätta handläggningen och kontrollen av intyg bör det fastställas mallar för originalintyg och kopior av intyg.

| (6) | Det bör fastställas förfaranden för kontroll av intyg. Dessa förfaranden bör vara så enkla och praktiska som möjligt och inte äventyra kontrollsystemets trovärdighet och struktur. |
| --- | --- |

(6)

Det bör fastställas förfaranden för kontroll av intyg. Dessa förfaranden bör vara så enkla och praktiska som möjligt och inte äventyra kontrollsystemets trovärdighet och struktur.

| (7) | Användning av elektroniska system bör tillåtas för att underlätta informationsutbytet mellan de behöriga myndigheterna, kommissionen och de godkända organen. |
| --- | --- |

(7)

Användning av elektroniska system bör tillåtas för att underlätta informationsutbytet mellan de behöriga myndigheterna, kommissionen och de godkända organen.

| (8) | Behandling av personuppgifter inom ramen för denna förordning, framför allt behandling av personuppgifter i intyg, bör överensstämma med Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG (4) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (5). |
| --- | --- |

(8)

Behandling av personuppgifter inom ramen för denna förordning, framför allt behandling av personuppgifter i intyg, bör överensstämma med Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG (4) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (5).

| (9) | Eftersom denna förordning fastställer genomförandebestämmelser för artikel 3 i förordning (EG) nr 1007/2009, ändrad genom förordning (EU) 2015/1775, som ska tillämpas från och med den 18 oktober 2015, bör den träda i kraft så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom denna förordning fastställer genomförandebestämmelser för artikel 3 i förordning (EG) nr 1007/2009, ändrad genom förordning (EU) 2015/1775, som ska tillämpas från och med den 18 oktober 2015, bör den träda i kraft så snart som möjligt.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 18.1 i rådets förordning (EG) nr 338/97 (6). |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 18.1 i rådets förordning (EG) nr 338/97 (6).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs regler för saluförande av sälprodukter och import av sälprodukter för resenärers eller deras familjers personliga bruk enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 1007/2009.

Artikel 2

Resenärers eller deras familjers personliga bruk

1.   Sälprodukter för resenärers eller deras familjers privata bruk får importeras endast om något av följande krav uppfylls:

| a) | Sälprodukterna medförs av resenärer, antingen genom att resenärerna bär produkterna på sig eller i sitt handbagage eller genom att produkterna medförs i det personliga bagaget. |
| --- | --- |

a)

Sälprodukterna medförs av resenärer, antingen genom att resenärerna bär produkterna på sig eller i sitt handbagage eller genom att produkterna medförs i det personliga bagaget.

| b) | Sälprodukterna ingår i personligt lösöre tillhörande en fysisk person som flyttar sin stadigvarande bosättning från ett tredjeland till unionen. |
| --- | --- |

b)

Sälprodukterna ingår i personligt lösöre tillhörande en fysisk person som flyttar sin stadigvarande bosättning från ett tredjeland till unionen.

| c) | Sälprodukterna förvärvas av resenärer på plats i ett tredjeland och importeras av dessa resenärer vid en senare tidpunkt på villkor att dessa resenärer vid ankomsten till unionens territorium visar upp följande dokument för tullmyndigheterna i den berörda medlemsstaten:






  i) | En skriftlig importanmälan. |
| --- | --- | --- |

c)

Sälprodukterna förvärvas av resenärer på plats i ett tredjeland och importeras av dessa resenärer vid en senare tidpunkt på villkor att dessa resenärer vid ankomsten till unionens territorium visar upp följande dokument för tullmyndigheterna i den berörda medlemsstaten:

i)

En skriftlig importanmälan.

| ii) | Ett styrkande dokument som visar att produkterna förvärvats i det berörda tredjelandet. |
| --- | --- |

ii)

Ett styrkande dokument som visar att produkterna förvärvats i det berörda tredjelandet.

2.   Den skriftliga anmälan och det styrkande dokumentet ska, vid tillämpning av punkt 1 c, påtecknas av tullmyndigheterna och återlämnas till resenären. Vid import ska anmälan och det styrkande dokumentet visas upp för tullmyndigheterna tillsammans med tulldeklarationen för de berörda produkterna.

Artikel 3

Godkända organ

1.   Ett organ kan föras upp i en förteckning över godkända organ endast om följande villkor uppfylls:

| a) | Organet är en juridisk person. |
| --- | --- |

a)

Organet är en juridisk person.

| b) | Organet kan garantera att kraven i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 1007/2009 uppfylls. |
| --- | --- |

b)

Organet kan garantera att kraven i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 1007/2009 uppfylls.

| c) | Organet kan utfärda och handlägga de intyg som avses i artikel 4.1 samt behandla och arkivera relevanta dokument. |
| --- | --- |

c)

Organet kan utfärda och handlägga de intyg som avses i artikel 4.1 samt behandla och arkivera relevanta dokument.

| d) | Organet kan utföra sina uppgifter på ett sätt som gör att intressekonflikter undviks. |
| --- | --- |

d)

Organet kan utföra sina uppgifter på ett sätt som gör att intressekonflikter undviks.

| e) | Organet kan övervaka att de krav som fastställs i artiklarna 3.1 i förordning (EG) nr 1007/2009 efterlevs. |
| --- | --- |

e)

Organet kan övervaka att de krav som fastställs i artiklarna 3.1 i förordning (EG) nr 1007/2009 efterlevs.

| f) | Organet kan återkalla de intyg som avses i artikel 4.1 eller tillfälligt upphäva deras giltighet om bestämmelserna i denna förordning inte efterlevs och kan vidta åtgärder för att informera de behöriga myndigheterna och tullmyndigheterna i medlemsstaterna om detta. |
| --- | --- |

f)

Organet kan återkalla de intyg som avses i artikel 4.1 eller tillfälligt upphäva deras giltighet om bestämmelserna i denna förordning inte efterlevs och kan vidta åtgärder för att informera de behöriga myndigheterna och tullmyndigheterna i medlemsstaterna om detta.

| g) | Organet är underkastat oberoende tredjepartsgranskningar. |
| --- | --- |

g)

Organet är underkastat oberoende tredjepartsgranskningar.

| h) | Organet är verksamt på nationell eller regional nivå. |
| --- | --- |

h)

Organet är verksamt på nationell eller regional nivå.

2.   För att kunna föras upp i den förteckning som avses i punkt 1 ska ett organ skicka in en ansökan till kommissionen tillsammans med dokumentation som visar att organet uppfyller kraven i punkt 1.

3.   Organet ska till kommissionen översända den kontrollrapport som upprättats av en oberoende tredje part som avses i punkt 1 g i slutet av varje rapporteringsperiod.

Artikel 4

Intyg

1.   Om de villkor för saluförande som fastställs i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 1007/2009 är uppfyllda ska ett godkänt organ på begäran utfärda intyg enligt mallarna i bilagan till den här förordningen.

2.   Det godkända organet ska skicka intyget till sökanden och bevara en kopia av intyget i tre år i dokumentationssyfte.

3.   När en sälprodukt saluförs ska, om inte något annat följer av artikel 5.2, originalintyget åtfölja sälprodukten vid tidpunkten för saluförandet. Sökanden får behålla en kopia av intyget.

4.   Intygsnumret ska anges på alla fakturor.

5.   En sälprodukt som åtföljs av ett intyg som utfärdats i enlighet med punkt 1 ska anses uppfylla kraven i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 1007/2009.

6.   För att en tulldeklaration för en sälprodukts övergång till fri omsättning enligt artikel 79 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 (7) ska godtas ska ett intyg utfärdat i enlighet med punkt 1 i denna artikel uppvisas. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 77.2 i förordning (EEG) nr 2913/92 ska tullmyndigheterna bevara en kopia av intyget i sina arkiv.

7.   Om det råder tvivel om huruvida ett intyg som utfärdats i enlighet med punkt 1 är äkta eller korrekt eller om det krävs ett ytterligare utlåtande ska tullmyndigheterna eller andra handläggande myndigheter kontakta en behörig myndighet som den berörda medlemsstaten utsett i enlighet med artikel 6. Den behöriga myndigheten ska besluta om vilka åtgärder som ska vidtas.

Artikel 5

Mall för intyg

1.   De intyg som avses i artikel 4.1 ska vara i pappersform eller elektronisk form.

2.   Om intyget är i elektronisk form ska sälprodukten åtföljas av en utskrift av intyget vid tidpunkten för produktens saluförande.

3.   Användningen av intyget ska inte påverka tillämpningen av andra förfaranden som gäller saluförandet.

4.   En behörig myndighet som utsetts i enlighet med artikel 6 får begära att intyget översätts till det officiella språket i den medlemsstat där produkten kommer att saluföras.

Artikel 6

Behöriga myndigheter

1.   Varje medlemsstat ska utse en eller flera behöriga myndigheter som ska ansvara för följande uppgifter:

| a) | Kontroll av intyg för importerade sälprodukter på begäran av tullmyndigheterna enligt artikel 4.7. |
| --- | --- |

a)

Kontroll av intyg för importerade sälprodukter på begäran av tullmyndigheterna enligt artikel 4.7.

| b) | Kontroll av utfärdandet av intyg genom godkända organ som är etablerade och verksamma i den medlemsstaten. |
| --- | --- |

b)

Kontroll av utfärdandet av intyg genom godkända organ som är etablerade och verksamma i den medlemsstaten.

| c) | Bevarande av en kopia av intyg som utfärdats för sälprodukter som härrör från säljakt i den medlemsstaten. |
| --- | --- |

c)

Bevarande av en kopia av intyg som utfärdats för sälprodukter som härrör från säljakt i den medlemsstaten.

2.   Medlemsstaterna ska meddela kommissionen vilka behöriga myndigheter som utsetts i enlighet med punkt 1.

3.   Kommissionen ska göra förteckningen över de behöriga myndigheter som utsetts i enlighet med punkt 1 tillgänglig på sin webbplats. Förteckningen ska uppdateras regelbundet.

Artikel 7

Elektroniska system för utbyte och registrering av uppgifter

1.   De behöriga myndigheterna får använda elektroniska system för utbyte och registrering av uppgifter i intygen.

2.   Medlemsstaterna ska beakta att de elektroniska system som avses i punkt 1 kompletterar och är förenliga med varandra samt är sinsemellan kompatibla.

Artikel 8

Skydd med avseende på behandling av personuppgifter

Denna förordning påverkar inte skyddsnivån för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter enligt unionsrätten och nationell rätt, och ändrar särskilt inte de skyldigheter och rättigheter som anges i direktiv 95/46/EG och förordning (EG) nr 45/2001. Skyddet för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter ska säkerställas särskilt när det gäller utlämnande eller överföring av personuppgifter i ett intyg.

Artikel 9

Övergångsbestämmelse

De intyg som utfärdats av ett godkänt organ i enlighet med förordning (EU) nr 737/2010 före den 18 oktober 2015 ska fortsätta att gälla efter den dagen.

Artikel 10

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 18 oktober 2015.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 oktober 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 286, 31.10.2009, s. 36.

1

(2)  Kommissionens förordning (EU) nr 737/2010 av den 10 augusti 2010 om genomförandebestämmelser för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1007/2009 om handel med sälprodukter (EUT L 216, 17.8.2010, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1775 av den 6 oktober 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1007/2009 om handel med sälprodukter och om upphävande av kommissionens förordning (EU) nr 737/2010 (EUT L 262, 7.10.2015, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (EGT L 281, 23.11.1995, s. 31).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (EGT L 8, 12.1.2001, s. 1).

5

(6)  Rådets förordning (EG) nr 338/97 av den 9 december 1996 om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem (EGT L 61, 3.3.1997, s. 1).

6

(7)  Rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (EGT L 302, 19.10.1992, s. 1).

7

---

BILAGA

Image

Image

Image

Image

Image

Anvisningar

Allmänt:

Ifylls med versaler.

| Ruta 1. | Utfärdande organ | Namn på och adress till det godkända organ som utfärdar intyget. |
| --- | --- | --- |
| Ruta 2. | Reserverat för det utfärdande landet | Denna ruta är reserverad för det utfärdande landet. |
| Ruta 3. | Intygsnummer | Ange intygsnumret. |
| Ruta 4. | Saluförande land | Ange det land där sälprodukten planeras att saluföras i Europeiska unionen för första gången. |
| Ruta 5. | ISO-kod | Ange landskoden på två bokstäver för det land som anges i ruta 4. |
| Ruta 6. | Handelsbeteckning | Ange sälproduktens/sälprodukternas handelsbeteckning. Beskrivningen ska överensstämma med uppgifterna i ruta 7. |
| Ruta 7. | Vetenskapligt namn | Ange de vetenskapliga namnen på de sälarter som används i produkten. Om fler än art ingår i en sammansatt produkt ska varje sälart anges på en separat rad. |
| Ruta 8. | HS-nummer | Ange den fyr- eller sexsiffriga varukoden enligt systemet för harmoniserad varubeskrivning och kodifiering. |
| Ruta 9. | Fångstland | Ange det land där de sälar som används i produkten tagits ur sin naturliga miljö. |
| Ruta 10. | ISO-kod | Ange landskoden på två bokstäver för det land som anges i ruta 9. |
| Ruta 11. | Nettovikt | Ange totalvikt i kg. Denna definieras som sälprodukternas nettovikt utan behållare eller emballage, bortsett från bärare, avståndsklossar, etiketter osv. |
| Ruta 12. | Antal enheter | Ange antalet enheter. |
| Ruta 13. | Särskilda kännetecken | Ange eventuella särskilda kännetecken, t.ex. partinummer eller konossementnummer. |
| Ruta 14. | Unik identifiering | Ange eventuell spårbarhetsidentifiering som finns på själva produkten. |
| Ruta 15. | Underskrift och stämpel av det godkända utfärdande organet | Detta fält ska undertecknas av den behöriga tjänstemannen med angivande av ort och datum och stämplas med det utfärdande organets officiella stämpel. |
| Ruta 16. | Tullmyndighetens påteckning | Tullmyndigheten ska ange tulldeklarationsnumret och lägga till sin underskrift och stämpel. |

Ruta 1.

Utfärdande organ

Namn på och adress till det godkända organ som utfärdar intyget.

Ruta 2.

Reserverat för det utfärdande landet

Denna ruta är reserverad för det utfärdande landet.

Ruta 3.

Intygsnummer

Ange intygsnumret.

Ruta 4.

Saluförande land

Ange det land där sälprodukten planeras att saluföras i Europeiska unionen för första gången.

Ruta 5.

ISO-kod

Ange landskoden på två bokstäver för det land som anges i ruta 4.

Ruta 6.

Handelsbeteckning

Ange sälproduktens/sälprodukternas handelsbeteckning. Beskrivningen ska överensstämma med uppgifterna i ruta 7.

Ruta 7.

Vetenskapligt namn

Ange de vetenskapliga namnen på de sälarter som används i produkten. Om fler än art ingår i en sammansatt produkt ska varje sälart anges på en separat rad.

Ruta 8.

HS-nummer

Ange den fyr- eller sexsiffriga varukoden enligt systemet för harmoniserad varubeskrivning och kodifiering.

Ruta 9.

Fångstland

Ange det land där de sälar som används i produkten tagits ur sin naturliga miljö.

Ruta 10.

ISO-kod

Ange landskoden på två bokstäver för det land som anges i ruta 9.

Ruta 11.

Nettovikt

Ange totalvikt i kg. Denna definieras som sälprodukternas nettovikt utan behållare eller emballage, bortsett från bärare, avståndsklossar, etiketter osv.

Ruta 12.

Antal enheter

Ange antalet enheter.

Ruta 13.

Särskilda kännetecken

Ange eventuella särskilda kännetecken, t.ex. partinummer eller konossementnummer.

Ruta 14.

Unik identifiering

Ange eventuell spårbarhetsidentifiering som finns på själva produkten.

Ruta 15.

Underskrift och stämpel av det godkända utfärdande organet

Detta fält ska undertecknas av den behöriga tjänstemannen med angivande av ort och datum och stämplas med det utfärdande organets officiella stämpel.

Ruta 16.

Tullmyndighetens påteckning

Tullmyndigheten ska ange tulldeklarationsnumret och lägga till sin underskrift och stämpel.

---

| 16.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 271/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 271/12

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/1851

av den 15 oktober 2015

om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 948/2014 vad gäller den avtalade lagringsperioden och det stödbelopp som ska beviljas för privat lagring av skummjölkspulver

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artiklarna 18.2, 20 c, 20 l, 20 m och 223.3 c,

med beaktande av rådets förordning (EU) nr 1370/2013 av den 16 december 2013 om fastställande av vissa stöd och bidrag inom ramen för den samlade marknadsordningen för jordbruksprodukter (2), särskilt artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 948/2014 (3) öppnades privat lagring för skummjölkspulver mot bakgrund av den särskilt svåra situationen på marknaden, som framför allt berodde på det förbud som Ryssland infört mot import av mejeriprodukter från unionen. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 948/2014 (3) öppnades privat lagring för skummjölkspulver mot bakgrund av den särskilt svåra situationen på marknaden, som framför allt berodde på det förbud som Ryssland infört mot import av mejeriprodukter från unionen.

| (2) | Då priserna för skummjölkspulver försämrats ytterligare förlängdes systemet för privat lagring till och med den 28 februari 2015 genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1337/2014 (4), till och med den 30 september 2015 genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/303 (5), och till och med den 29 februari 2016 genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1548 (6). |
| --- | --- |

(2)

Då priserna för skummjölkspulver försämrats ytterligare förlängdes systemet för privat lagring till och med den 28 februari 2015 genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1337/2014 (4), till och med den 30 september 2015 genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/303 (5), och till och med den 29 februari 2016 genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1548 (6).

| (3) | Mot bakgrund av den nedåtgående tendensen för priserna på skummjölkspulver till följd av ett betydande utbudsöverskott på mjölk på den inre marknaden och fortsatta begränsningar i den globala efterfrågan är det lämpligt att införa kompletterande åtgärder i syfte att uppmuntra aktörerna att lagra större kvantiteter för att minska trycket på marknaden, och därmed bör högre stödbelopp beviljas om produkterna genomgår en längre avtalad lagringsperiod. |
| --- | --- |

(3)

Mot bakgrund av den nedåtgående tendensen för priserna på skummjölkspulver till följd av ett betydande utbudsöverskott på mjölk på den inre marknaden och fortsatta begränsningar i den globala efterfrågan är det lämpligt att införa kompletterande åtgärder i syfte att uppmuntra aktörerna att lagra större kvantiteter för att minska trycket på marknaden, och därmed bör högre stödbelopp beviljas om produkterna genomgår en längre avtalad lagringsperiod.

| (4) | För att ge aktörerna flexibilitet att reagera på framtida marknadssignaler bör det vara tillåtet att utlagra sådana produkter till en reducerad stödnivå efter en minsta lagringsperiod på nio månader. |
| --- | --- |

(4)

För att ge aktörerna flexibilitet att reagera på framtida marknadssignaler bör det vara tillåtet att utlagra sådana produkter till en reducerad stödnivå efter en minsta lagringsperiod på nio månader.

| (5) | Med hänsyn tagen till längden på den ökade avtalade lagringsperioden bör den förskottsutbetalning som avses i artikel 31 i kommissionens förordning (EG) nr 826/2008 (7) anpassas. |
| --- | --- |

(5)

Med hänsyn tagen till längden på den ökade avtalade lagringsperioden bör den förskottsutbetalning som avses i artikel 31 i kommissionens förordning (EG) nr 826/2008 (7) anpassas.

| (6) | I enlighet med artikel 35.3 i förordning (EG) nr 826/2008 och för att noggrant följa tillämpningen av åtgärden är det lämpligt att fastställa tidsfristen för inlämning av de anmälningar som föreskrivs i artikel 35.1 a i den förordningen. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med artikel 35.3 i förordning (EG) nr 826/2008 och för att noggrant följa tillämpningen av åtgärden är det lämpligt att fastställa tidsfristen för inlämning av de anmälningar som föreskrivs i artikel 35.1 a i den förordningen.

| (7) | För att få en omedelbar effekt på marknaden och bidra till att stabilisera priserna bör den åtgärd som föreskrivs i denna förordning träda i kraft dagen efter det att förordningen har offentliggjorts. |
| --- | --- |

(7)

För att få en omedelbar effekt på marknaden och bidra till att stabilisera priserna bör den åtgärd som föreskrivs i denna förordning träda i kraft dagen efter det att förordningen har offentliggjorts.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genomförandeförordning (EU) nr 948/2014 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 4 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 4
  1.   Stödet för de produkter som avses i artikel 1 ska fastställas enligt följande:






  a) | Om den avtalade lagringsperioden är mellan 90 och 210 dagar ska stödet vara






  1. | 8,86 euro per lagrat ton för fasta lagringskostnader, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Artikel 4 ska ersättas med följande:

”Artikel 4

1.   Stödet för de produkter som avses i artikel 1 ska fastställas enligt följande:

a)

Om den avtalade lagringsperioden är mellan 90 och 210 dagar ska stödet vara

1.

8,86 euro per lagrat ton för fasta lagringskostnader,

| 2. | 0,16 euro per ton och dag avtalad lagring. |
| --- | --- |

2.

0,16 euro per ton och dag avtalad lagring.

| b) | Om den avtalade lagringsperioden är 365 dagar ska stödet vara






  1. | 8,86 euro per lagrat ton för fasta lagringskostnader, |
| --- | --- | --- |

b)

Om den avtalade lagringsperioden är 365 dagar ska stödet vara

1.

8,86 euro per lagrat ton för fasta lagringskostnader,

| 2. | 0,36 euro per ton och dag avtalad lagring. |
| --- | --- |

2.

0,36 euro per ton och dag avtalad lagring.

Genom undantag från artikel 34.6 i förordning (EG) nr 826/2008 ska stödbeloppet minskas med 10 % när den avtalade kvantiteten kan utlagras efter en kortaste lagringsperiod på 270 dagar.

2.   En ansökan ska anses vara giltig endast när den innehåller uppgift om de stödsatser som ansökan avser.

Avtal som slutits enligt denna förordning för en lagringsperiod på mellan 90 och 210 dagar kan inte omvandlas till avtal enligt punkt 1, led b, första stycket.

3.   Avtalad lagring ska avslutas den dag som föregår dagen för utlagringen.”

| 2. | Följande artikel ska införas som artikel 4a:
  ”Artikel 4a
  Genom undantag från artikel 31.2 i förordning (EG) nr 826/2008 ska förskottsutbetalning för avtal enligt artikel 4.1, led b, första stycket, i den här förordningen inte överskrida det stödbelopp som motsvarar en lagringsperiod på 270 dagar.” |
| --- | --- |

2.

Följande artikel ska införas som artikel 4a:

”Artikel 4a

Genom undantag från artikel 31.2 i förordning (EG) nr 826/2008 ska förskottsutbetalning för avtal enligt artikel 4.1, led b, första stycket, i den här förordningen inte överskrida det stödbelopp som motsvarar en lagringsperiod på 270 dagar.”

| 3. | Artikel 6 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 6
  Medlemsstaterna ska anmäla följande till kommissionen:






  a) | Senast varje tisdag anmäls för den föregående veckan och separat för de kvantiteter som avses i artikel 4.1 första stycket i leden a och b, de kvantiteter för vilka avtal har slutits samt de produktkvantiteter för vilka ansökningar om att sluta avtal har lämnats in, i enlighet med artikel 35.1 a i förordning (EG) nr 826/2008. |
| --- | --- | --- |

3.

Artikel 6 ska ersättas med följande:

”Artikel 6

Medlemsstaterna ska anmäla följande till kommissionen:

a)

Senast varje tisdag anmäls för den föregående veckan och separat för de kvantiteter som avses i artikel 4.1 första stycket i leden a och b, de kvantiteter för vilka avtal har slutits samt de produktkvantiteter för vilka ansökningar om att sluta avtal har lämnats in, i enlighet med artikel 35.1 a i förordning (EG) nr 826/2008.

| b) | Senast i slutet av varje månad anmäls för den föregående månaden den lagerinformation som krävs enligt artikel 35.1 b i förordning (EG) nr 826/2008.” |
| --- | --- |

b)

Senast i slutet av varje månad anmäls för den föregående månaden den lagerinformation som krävs enligt artikel 35.1 b i förordning (EG) nr 826/2008.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 oktober 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordföranden

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUT L 346, 20.12.2013, s. 12.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 948/2014 av den 4 september 2014 om öppnande av privat lagring för skummjölkspulver och om förutfastställelse av stödbeloppet (EUT L 265, 5.9.2014, s. 18).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1337/2014 av den 16 december 2014 om ändring av genomförandeförordningarna (EU) nr 947/2014 och (EU) nr 948/2014 vad gäller sista dagen för inlämning av ansökningar om stöd för privat lagring för smör och skummjölkspulver (EUT L 360, 17.12.2014, s. 15).

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/303 av den 25 februari 2015 om ändring av genomförandeförordningarna (EU) nr 947/2014 och (EU) nr 948/2014 vad gäller sista dagen för inlämning av ansökningar om stöd för privat lagring för smör och skummjölkspulver (EUT L 55, 26.2.2015, s. 4).

5

(6)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1548 av den 17 september 2015 om ändring av genomförandeförordningarna (EU) nr 947/2014 och (EU) nr 948/2014 vad gäller sista dagen för inlämning av ansökningar om stöd för privat lagring för smör och skummjölkspulver (EUT L 242, 18.9.2015, s. 26).

6

(7)  Kommissionens förordning (EG) nr 826/2008 av den 20 augusti 2008 om allmänna bestämmelser för beviljande av stöd för privat lagring för vissa jordbruksprodukter (EUT L 223, 21.8.2008, s. 3).

7

---

| 16.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 271/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 271/15

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2015/1852

av den 15 oktober 2015

om en tillfällig ordning för extraordinärt stöd för privat lagring av vissa ostar och om förutfastställelse av stödbeloppet

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 219.1 jämförd med artikel 228, och

av följande skäl:

| (1) | Den globala efterfrågan på mjölk och mjölkprodukter har överlag försvagats under 2014 och de första månaderna 2015, framför allt till följd av minskad import till Kina, världens största importör av mjölkprodukter. |
| --- | --- |

(1)

Den globala efterfrågan på mjölk och mjölkprodukter har överlag försvagats under 2014 och de första månaderna 2015, framför allt till följd av minskad import till Kina, världens största importör av mjölkprodukter.

| (2) | Det har kunnat konstateras att priserna pressas nedåt till följd av ett ökat utbud både inom unionen och i de viktigaste mjölkproducerande regionerna i världen. |
| --- | --- |

(2)

Det har kunnat konstateras att priserna pressas nedåt till följd av ett ökat utbud både inom unionen och i de viktigaste mjölkproducerande regionerna i världen.

| (3) | Den ryska regeringen meddelande dessutom den 25 juni 2015 att importförbudet för jordbruksprodukter och livsmedel med ursprung i unionen skulle förlängas med ytterligare ett år, fram till den 6 augusti 2016. |
| --- | --- |

(3)

Den ryska regeringen meddelande dessutom den 25 juni 2015 att importförbudet för jordbruksprodukter och livsmedel med ursprung i unionen skulle förlängas med ytterligare ett år, fram till den 6 augusti 2016.

| (4) | Mjölksektorn står därför inför en marknadsstörningssituation på grund av en kraftig obalans mellan tillgång och efterfrågan. |
| --- | --- |

(4)

Mjölksektorn står därför inför en marknadsstörningssituation på grund av en kraftig obalans mellan tillgång och efterfrågan.

| (5) | Till följd av detta har priserna på obehandlad mjölk och mjölkprodukter i unionen har fallit ytterligare och prispressen nedåt kommer sannolikt att fortsätta, och kommer att nå ohållbara nivåer för många jordbrukare som drabbats av kassaflödes- och likviditetsproblem. Unionens genomsnittliga priser för de viktigaste ostsorterna har minskat med 17 % under 2015. |
| --- | --- |

(5)

Till följd av detta har priserna på obehandlad mjölk och mjölkprodukter i unionen har fallit ytterligare och prispressen nedåt kommer sannolikt att fortsätta, och kommer att nå ohållbara nivåer för många jordbrukare som drabbats av kassaflödes- och likviditetsproblem. Unionens genomsnittliga priser för de viktigaste ostsorterna har minskat med 17 % under 2015.

| (6) | De marknadsinterventionsåtgärder som är tillgängliga enligt förordning (EU) nr 1308/2013 förefaller inte vara tillräckliga för den situation som nyligen uppstått, eftersom de är inriktade på andra produkter som smör och skummjölkspulver, eller begränsas till ostar med geografisk beteckning. |
| --- | --- |

(6)

De marknadsinterventionsåtgärder som är tillgängliga enligt förordning (EU) nr 1308/2013 förefaller inte vara tillräckliga för den situation som nyligen uppstått, eftersom de är inriktade på andra produkter som smör och skummjölkspulver, eller begränsas till ostar med geografisk beteckning.

| (7) | Risken för allvarlig obalans på ostmarknaden kan begränsas eller avhjälpas genom lagring. Det är därför lämpligt att bevilja stöd för privat lagring av ost och att fastställa stödbeloppet i förväg. |
| --- | --- |

(7)

Risken för allvarlig obalans på ostmarknaden kan begränsas eller avhjälpas genom lagring. Det är därför lämpligt att bevilja stöd för privat lagring av ost och att fastställa stödbeloppet i förväg.

| (8) | Det är lämpligt att fastställa ett tak för den maximala volym som får omfattas av ordningen och en fördelning av den totala volymen per medlemsstat på grundval av deras ostproduktion. |
| --- | --- |

(8)

Det är lämpligt att fastställa ett tak för den maximala volym som får omfattas av ordningen och en fördelning av den totala volymen per medlemsstat på grundval av deras ostproduktion.

| (9) | Artikel 17 i förordning (EU) nr 1308/2013 innehåller bestämmelser om beviljande av stöd för privat lagring endast för ost som har skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (2). Ostar med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning utgör dock endast en liten andel av unionens sammanlagda ostproduktion. Av skäl som rör effektiv drift och förvaltning bör det inrättas en enhetlig ordning för stöd för privat lagring som omfattar alla typer av ostar. |
| --- | --- |

(9)

Artikel 17 i förordning (EU) nr 1308/2013 innehåller bestämmelser om beviljande av stöd för privat lagring endast för ost som har skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (2). Ostar med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning utgör dock endast en liten andel av unionens sammanlagda ostproduktion. Av skäl som rör effektiv drift och förvaltning bör det inrättas en enhetlig ordning för stöd för privat lagring som omfattar alla typer av ostar.

| (10) | Ostar som inte lämpar sig för lagring bör inte omfattas av ordningen. |
| --- | --- |

(10)

Ostar som inte lämpar sig för lagring bör inte omfattas av ordningen.

| (11) | För att underlätta förvaltning och kontroll bör stöd för privat lagring i regel endast beviljas aktörer som är etablerade och momsregistrerade i unionen. |
| --- | --- |

(11)

För att underlätta förvaltning och kontroll bör stöd för privat lagring i regel endast beviljas aktörer som är etablerade och momsregistrerade i unionen.

| (12) | För att säkerställa att ordningen kan övervakas på ett lämpligt sätt bör de uppgifter som krävs för att avtal om lagring ska kunna ingås samt avtalsparternas skyldigheter specificeras i denna förordning. |
| --- | --- |

(12)

För att säkerställa att ordningen kan övervakas på ett lämpligt sätt bör de uppgifter som krävs för att avtal om lagring ska kunna ingås samt avtalsparternas skyldigheter specificeras i denna förordning.

| (13) | För en mer effektiv ordning bör avtalen innehålla uppgift om minsta kvantiteter och vilka skyldigheter som avtalsparten måste fullgöra, särskilt sådana som gör det möjligt för den behöriga kontrollmyndigheten att effektivt inspektera lagringsförhållandena. |
| --- | --- |

(13)

För en mer effektiv ordning bör avtalen innehålla uppgift om minsta kvantiteter och vilka skyldigheter som avtalsparten måste fullgöra, särskilt sådana som gör det möjligt för den behöriga kontrollmyndigheten att effektivt inspektera lagringsförhållandena.

| (14) | Ett av kraven för stöd för privat lagring är att den avtalade kvantiteten lagras under den avtalade lagringsperioden. Av hänsyn till handelsbruk och av praktiska skäl bör en viss tolerans tillåtas i fråga om den kvantitet som får omfattas av stöd. |
| --- | --- |

(14)

Ett av kraven för stöd för privat lagring är att den avtalade kvantiteten lagras under den avtalade lagringsperioden. Av hänsyn till handelsbruk och av praktiska skäl bör en viss tolerans tillåtas i fråga om den kvantitet som får omfattas av stöd.

| (15) | För att garantera att ansökan är seriös och för att säkerställa att åtgärden får önskad effekt på marknaden krävs en säkerhet. Bestämmelser bör därför antas om ställande, frisläppande och förverkande av säkerheten. |
| --- | --- |

(15)

För att garantera att ansökan är seriös och för att säkerställa att åtgärden får önskad effekt på marknaden krävs en säkerhet. Bestämmelser bör därför antas om ställande, frisläppande och förverkande av säkerheten.

| (16) | För att säkerställa att lagret förvaltas korrekt bör bestämmelser antas för att minska stödbeloppet när den lagrade kvantiteten under den avtalade lagringsperioden är mindre än den avtalade kvantiteten. |
| --- | --- |

(16)

För att säkerställa att lagret förvaltas korrekt bör bestämmelser antas för att minska stödbeloppet när den lagrade kvantiteten under den avtalade lagringsperioden är mindre än den avtalade kvantiteten.

| (17) | Stödbeloppen bör bestämmas på grundval av lagringskostnaderna och/eller andra relevanta marknadsfaktorer. Det bör fastställas ett stöd för fasta lagringskostnader för inlagring och utlagring av de berörda produkterna och ett stöd per lagringsdag för kostnader för kyllagring och finansiering. |
| --- | --- |

(17)

Stödbeloppen bör bestämmas på grundval av lagringskostnaderna och/eller andra relevanta marknadsfaktorer. Det bör fastställas ett stöd för fasta lagringskostnader för inlagring och utlagring av de berörda produkterna och ett stöd per lagringsdag för kostnader för kyllagring och finansiering.

| (18) | Det bör anges villkor för beviljande av förskottsutbetalning, justeringen av stödet i de fall den avtalade kvantiteten inte respekteras fullt ut, kontrollerna av stödberättigande, de möjliga påföljderna och de upplysningar som medlemsstaterna ska lämna till kommissionen. |
| --- | --- |

(18)

Det bör anges villkor för beviljande av förskottsutbetalning, justeringen av stödet i de fall den avtalade kvantiteten inte respekteras fullt ut, kontrollerna av stödberättigande, de möjliga påföljderna och de upplysningar som medlemsstaterna ska lämna till kommissionen.

| (19) | Då åtgärden eventuellt inte kommer att utnyttjas till fullo i alla medlemsstater, är det lämpligt att föreskriva en omfördelning av kvantiteter efter tre månader av tillämpningen av åtgärden. Kommissionen bör bemyndigas att vid behov anta genomförandeakter om fastställande av fördelningen per medlemsstat av outnyttjade kvantiteter och den nya perioden för inlämnande av ansökningar. |
| --- | --- |

(19)

Då åtgärden eventuellt inte kommer att utnyttjas till fullo i alla medlemsstater, är det lämpligt att föreskriva en omfördelning av kvantiteter efter tre månader av tillämpningen av åtgärden. Kommissionen bör bemyndigas att vid behov anta genomförandeakter om fastställande av fördelningen per medlemsstat av outnyttjade kvantiteter och den nya perioden för inlämnande av ansökningar.

| (20) | Det bör även fastställas regler beträffande dokumentation och bokföring samt hur ofta och på vilket sätt kontroller ska genomföras. |
| --- | --- |

(20)

Det bör även fastställas regler beträffande dokumentation och bokföring samt hur ofta och på vilket sätt kontroller ska genomföras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I denna förordning föreskrivs en tillfällig ordning för extraordinärt stöd för privat lagring av ostar som omfattas av KN-nummer 0406, med undantag för ostar som inte lämpar sig för lagring efter den mognadsperiod som avses i artikel 3.1.

Den maximala produktvolym per medlemsstat som omfattas av denna tillfälliga ordning anges i bilagan.

Artikel 2

Definitioner

Vid tillämpning av denna förordning avses med de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna sådana myndigheter eller organ som medlemsstaterna godkänt som utbetalande organ och som uppfyller villkoren i artikel 7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (3).

Artikel 3

Stödberättigande produkter

1.   För att berättiga till stödet för privat lagring enligt artikel 1, nedan kallat stödet, ska osten vara av god och handelsmässig kvalitet, ha ursprung i unionen och den dag då lagringsavtalet börjar gälla ha en lägsta ålder som motsvarar den mognadsperiod som föreskrivs i produktspecifikationen för de ostar som omfattas av en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning enligt förordning (EU) nr 1151/2012, och en normal mognadsperiod som medlemsstaterna fastställt för övriga ostar.

2.   Osten ska uppfylla följande krav:

| a) | Varje parti väger minst 0,5 ton. |
| --- | --- |

a)

Varje parti väger minst 0,5 ton.

| b) | Den är outplånligt märkt med uppgift, eventuellt i kodad form, om det företag där den har tillverkats och med tillverkningsdag. |
| --- | --- |

b)

Den är outplånligt märkt med uppgift, eventuellt i kodad form, om det företag där den har tillverkats och med tillverkningsdag.

| c) | Den är märkt med inlagringsdag. |
| --- | --- |

c)

Den är märkt med inlagringsdag.

| d) | Den har inte omfattats av ett tidigare lagringsavtal. |
| --- | --- |

d)

Den har inte omfattats av ett tidigare lagringsavtal.

| e) | Den lagras i den medlemsstat där osten tillverkas. |
| --- | --- |

e)

Den lagras i den medlemsstat där osten tillverkas.

3.   Medlemsstaterna får frångå kravet på att ange inlagringsdagen enligt punkt 2 c på ostarna om den lageransvariga förbinder sig att föra ett register i vilket de uppgifter som avses i punkt 2 b förs in på inlagringsdagen.

Artikel 4

Stödansökningar

1.   En aktör som ansöker om stöd ska lämna in en ansökan till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där produkterna lagras.

2.   Aktörer som ansöker om stöd ska vara etablerade och momsregistrerade i unionen.

3.   Ansökningar om stöd får lämnas in från och med den dag då denna förordning träder i kraft. Sista dagen för inlämning av ansökningar ska vara den 15 januari 2016.

4.   Ansökningar om stöd ska avse produkter som har inlagrats helt och hållet.

5.   Ansökan ska lämnas in enligt den metod som den berörda medlemsstaten fastställer för aktörerna.

Medlemsstaternas behöriga myndigheter får kräva att elektroniska ansökningar är försedda med en sådan avancerad elektronisk signatur som avses i artikel 2.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/93/EG (4), eller en elektronisk signatur som ger likvärdiga garantier med avseende på de funktioner som tillskrivs en signatur, varvid de regler och villkor som anges i kommissionens bestämmelser om elektroniska och digitala handlingar enligt kommissionens beslut 2004/563/EG, Euratom (5), och dess tillämpningsföreskrifter, ska tillämpas.

6.   En ansökan ska endast vara giltig om följande villkor är uppfyllda:

| a) | Ansökan innehåller en hänvisning till denna förordning. |
| --- | --- |

a)

Ansökan innehåller en hänvisning till denna förordning.

| b) | Ansökan innehåller den sökandes identifieringsuppgifter: Namn, adress och momsregistreringsnummer. |
| --- | --- |

b)

Ansökan innehåller den sökandes identifieringsuppgifter: Namn, adress och momsregistreringsnummer.

| c) | Produkten och eventuellt dess sexsiffriga KN-nummer anges i ansökan. |
| --- | --- |

c)

Produkten och eventuellt dess sexsiffriga KN-nummer anges i ansökan.

| d) | Produktkvantiteten vid tidpunkten för ansökan anges i ansökan. |
| --- | --- |

d)

Produktkvantiteten vid tidpunkten för ansökan anges i ansökan.

| e) | Ansökan innehåller uppgifter om namn och adress för lagringsplatsen, numret på parti i lager och det godkännandenummer som identifierar fabriken. |
| --- | --- |

e)

Ansökan innehåller uppgifter om namn och adress för lagringsplatsen, numret på parti i lager och det godkännandenummer som identifierar fabriken.

| f) | Ansökan innehåller inte några ytterligare villkor från sökandens sida utöver villkoren i den här förordningen. |
| --- | --- |

f)

Ansökan innehåller inte några ytterligare villkor från sökandens sida utöver villkoren i den här förordningen.

| g) | Ansökan är avfattad på det officiella språket eller på något av de officiella språken i den medlemsstat där ansökan lämnas in. |
| --- | --- |

g)

Ansökan är avfattad på det officiella språket eller på något av de officiella språken i den medlemsstat där ansökan lämnas in.

| h) | Den sökande har ställt en säkerhet på 20 euro per ton till det berörda utbetalande organet i enlighet med kapitel IV avsnitt 2 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 907/2014 (6). |
| --- | --- |

h)

Den sökande har ställt en säkerhet på 20 euro per ton till det berörda utbetalande organet i enlighet med kapitel IV avsnitt 2 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 907/2014 (6).

7.   Innehållet i ansökan får inte ändras efter det att den har lämnats in.

Artikel 5

Förverkande och frisläppande av säkerheten

1.   Den säkerhet som avses i artikel 4.6 h ska vara förverkad i följande fall:

| a) | En avtalsansökan dras tillbaka. |
| --- | --- |

a)

En avtalsansökan dras tillbaka.

| b) | Den kvantitet som fastställts vid kontrollerna enligt artikel 16.2 är mindre än 95 % av den kvantitet som anges i ansökan enligt artikel 4.6 d. I sådant fall ska inget avtal ingås. |
| --- | --- |

b)

Den kvantitet som fastställts vid kontrollerna enligt artikel 16.2 är mindre än 95 % av den kvantitet som anges i ansökan enligt artikel 4.6 d. I sådant fall ska inget avtal ingås.

| c) | Mindre än 95 % av den avtalade kvantiteten placeras och hålls i lager under den avtalade lagringsperioden, på avtalspartens risk i den mening som avses i artikel 6 och på de villkor som anges i artikel 7.1 a. |
| --- | --- |

c)

Mindre än 95 % av den avtalade kvantiteten placeras och hålls i lager under den avtalade lagringsperioden, på avtalspartens risk i den mening som avses i artikel 6 och på de villkor som anges i artikel 7.1 a.

2.   Säkerheter ska frisläppas omedelbart om inte ansökningar om avtal accepteras.

3.   Säkerheter ska frisläppas avseende de kvantiteter för vilka de avtalsenliga skyldigheterna har fullgjorts.

Artikel 6

Ingående av avtal

1.   Avtal ska ingås mellan den behöriga myndigheten i den medlemsstat på vars territorium produkterna lagras och den sökande, nedan kallad avtalsparten.

2.   Avtal ska ingås inom 30 dagar från och med dagen för mottagande av de uppgifter som avses i artikel 4.6 e, och i tillämpliga fall under förutsättning att det därefter bekräftas att produkterna är stödberättigande i enlighet med artikel 16.2 andra stycket. Om det inte kan bekräftas att produkterna är stödberättigande ska avtalet i fråga betraktas som ogiltigt.

Artikel 7

Avtalspartens skyldigheter

1.   Avtalen ska omfatta minst följande skyldigheter för avtalsparten:

| a) | Avtalsparten ska placera och hålla den avtalade kvantiteten i lager under den avtalade lagringsperioden, på egen risk och bekostnad, under förhållanden som säkerställer att produkternas egenskaper bibehålls och utan att byta ut de lagrade produkterna eller överföra dem till en annan lagringsplats. Om avtalsparten lämnar in en vederbörligen motiverad begäran kan den behöriga myndigheten tillåta en omlokalisering av de lagrade produkterna. |
| --- | --- |

a)

Avtalsparten ska placera och hålla den avtalade kvantiteten i lager under den avtalade lagringsperioden, på egen risk och bekostnad, under förhållanden som säkerställer att produkternas egenskaper bibehålls och utan att byta ut de lagrade produkterna eller överföra dem till en annan lagringsplats. Om avtalsparten lämnar in en vederbörligen motiverad begäran kan den behöriga myndigheten tillåta en omlokalisering av de lagrade produkterna.

| b) | Avtalsparten ska bevara de invägningsdokument som upprättades vid tiden för inlagringen av produkterna. |
| --- | --- |

b)

Avtalsparten ska bevara de invägningsdokument som upprättades vid tiden för inlagringen av produkterna.

| c) | Avtalsparten ska göra det möjligt för den behöriga myndigheten att när som helst kontrollera att samtliga skyldigheter i avtalet uppfylls. |
| --- | --- |

c)

Avtalsparten ska göra det möjligt för den behöriga myndigheten att när som helst kontrollera att samtliga skyldigheter i avtalet uppfylls.

| d) | Avtalsparten ska se till att de lagrade produkterna är lätt åtkomliga och lätt kan identifieras. Varje enhet som lagras enskilt ska märkas så att datum för inlagring, avtalsnummer, produkt och vikt syns. Medlemsstaterna får emellertid frångå kravet att märka med avtalsnumret, under förutsättning att den lageransvariga förbinder sig att föra in avtalsnumret i det register som avses i artikel 3.3. |
| --- | --- |

d)

Avtalsparten ska se till att de lagrade produkterna är lätt åtkomliga och lätt kan identifieras. Varje enhet som lagras enskilt ska märkas så att datum för inlagring, avtalsnummer, produkt och vikt syns. Medlemsstaterna får emellertid frångå kravet att märka med avtalsnumret, under förutsättning att den lageransvariga förbinder sig att föra in avtalsnumret i det register som avses i artikel 3.3.

2.   Avtalsparten ska se till att kontrollmyndigheten för varje avtal får tillgång till all dokumentation som gör det möjligt att kontrollera framför allt följande uppgifter om de produkter som placerats i privat lager:

| a) | Det godkännandenummer som identifierar fabrik och medlemsstat där tillverkningen ägde rum. |
| --- | --- |

a)

Det godkännandenummer som identifierar fabrik och medlemsstat där tillverkningen ägde rum.

| b) | Ostarnas ursprung och framställningsdag. |
| --- | --- |

b)

Ostarnas ursprung och framställningsdag.

| c) | Inlagringsdatum. |
| --- | --- |

c)

Inlagringsdatum.

| d) | De förpackade enheternas vikt och antal. |
| --- | --- |

d)

De förpackade enheternas vikt och antal.

| e) | Lagerbestånd och lagrets adress. |
| --- | --- |

e)

Lagerbestånd och lagrets adress.

| f) | Förväntat slutdatum för den avtalade lagringsperioden, kompletterat med datum för faktiskt uttag. |
| --- | --- |

f)

Förväntat slutdatum för den avtalade lagringsperioden, kompletterat med datum för faktiskt uttag.

3.   Avtalsparten eller, i tillämpliga fall, den som svarar för driften av lagret, ska hålla lagerbokföring som ska finnas tillgänglig i lageranläggningen och som ska ange följande för varje avtalsnummer:

| a) | Identitetsbeteckning för produkterna i privat lagring per parti. |
| --- | --- |

a)

Identitetsbeteckning för produkterna i privat lagring per parti.

| b) | Inlagrings- och utlagringsdatum. |
| --- | --- |

b)

Inlagrings- och utlagringsdatum.

| c) | Kvantitet per lager angiven i parti. |
| --- | --- |

c)

Kvantitet per lager angiven i parti.

| d) | Produkternas placering i lagret. |
| --- | --- |

d)

Produkternas placering i lagret.

Artikel 8

Avtalad lagringsperiod

1.   Den avtalade lagringsperioden ska börja dagen efter det att de behöriga myndigheterna mottar de uppgifter som avses i artikel 4.6 e.

2.   Den avtalade lagringen ska avslutas den dag som föregår dagen för utlagring.

3.   Stöd får endast beviljas om den avtalade lagringsperioden är mellan 60 och 210 dagar.

Artikel 9

Utlagring

1.   Utlagring får påbörjas dagen efter den avtalade lagringsperiodens sista dag.

2.   Utlagring ska omfatta hela partier eller, om den behöriga myndigheten tillåter det, mindre kvantiteter. I det fall som avses i artikel 16.5 a får utlagringen emellertid endast omfatta en förseglad kvantitet.

3.   Avtalsparten ska innan utlagring av produkter påbörjas anmäla detta till den behöriga myndigheten i enlighet med artikel 16.6.

4.   Om kravet i punkt 3 inte uppfylls men den behöriga myndigheten finner att tillfredsställande bevis avseende dagen för utlagring och de berörda kvantiteterna har lagts fram inom 30 dagar efter utlagringen, ska stödet minskas med 15 % och enbart betalas ut för den period för vilken avtalsparten för den behöriga myndigheten på ett tillfredsställande sätt kan bevisa att produkten har varit lagrad enligt avtalet.

5.   Om kravet i punkt 3 inte uppfylls och den behöriga myndigheten inte finner att tillfredsställande bevis avseende dagen för utlagring och de berörda kvantiteterna har lagts fram inom 30 dagar efter utlagringen, ska inget stöd betalas ut för det berörda avtalet och, i tillämpliga fall, hela säkerheten förverkas för det berörda avtalet.

Artikel 10

Stödbelopp

Stödet ska uppgå till

| — | 15,57 euro per lagrat ton för fasta lagringskostnader, |
| --- | --- |

—

15,57 euro per lagrat ton för fasta lagringskostnader,

| — | 0,40 euro per ton per dag avtalad lagring. |
| --- | --- |

—

0,40 euro per ton per dag avtalad lagring.

Artikel 11

Förskottsutbetalning av stöd

1.   Efter 60 dagars lagring kan en förskottsutbetalning av stödet i en enda utbetalning ske, på avtalspartens begäran, förutsatt att denne ställer en säkerhet i nivå med förskottsutbetalningen plus 10 %.

2.   Förskottsutbetalningen får inte överskrida ett stödbelopp som motsvarar en lagringsperiod på 90 dagar. Den säkerhet som avses i punkt 1 ska frisläppas så snart som återstoden av stödet har utbetalats.

Artikel 12

Utbetalning av stöd

1.   Stödet eller, då en förskottsutbetalning har beviljats i enlighet med artikel 11, återstoden av stödet ska utbetalas på grundval av en ansökan om utbetalning som avtalsparten ska lägga fram inom tre månader efter den avtalade lagringsperiodens utgång.

2.   Om avtalsparten inte har kunnat lägga fram styrkande dokument inom tre månader, trots omedelbara försök att erhålla dem i tid, får en förlängning av tidsfristen beviljas, dock med högst totalt tre månader.

3.   Utbetalning av stödet eller av återstoden av stödet ska ske inom 120 dagar från dagen då en ansökan om utbetalning av stödet har lämnats in, förutsatt att skyldigheterna i avtalet har fullgjorts och den slutliga kontrollen genomförts. Om en administrativ undersökning pågår ska utbetalningen emellertid inte ske förrän stödberättigandet har fastställts.

4.   Om den kvantitet som faktiskt lagras under den avtalade lagringsperioden är mindre än den avtalade kvantiteten men utgör minst 95 % av den kvantiteten, ska stödet betalas ut för den kvantitet som faktiskt lagras, utom i fall av force majeure. Om den behöriga myndigheten emellertid finner att avtalsparten agerat uppsåtligt eller oaktsamt får den besluta att ytterligare minska stödet eller att inte betala ut det alls.

5.   Om den kvantitet som faktiskt lagras under den avtalade lagringsperioden är mindre än vad som anges i punkt 4, men utgör minst 80 % av den avtalade kvantiteten, ska stödet för den kvantitet som faktiskt lagras halveras, förutom i fall av force majeure. Om den behöriga myndigheten emellertid finner att avtalsparten agerat uppsåtligt eller oaktsamt får den besluta att ytterligare minska stödet eller att inte betala ut det alls.

6.   Om den kvantitet som faktiskt lagras under den avtalade lagringsperioden är mindre än 80 % av den avtalade kvantiteten ska stöd inte betalas ut, förutom i fall av force majeure.

7.   Om defekta produkter konstateras vid kontroller under lagringen eller utlagringen ska inget stöd utbetalas för de kvantiteterna. Den återstående del av det lagrade partiet som fortfarande är stödberättigande får inte understiga minimikvantiteten enligt vad som anges i artikel 3.2. Samma regel ska gälla när delar av ett inlagrat parti utlagras av det skälet, innan minimiperioden för lagring löpt ut.

Defekta produkter ska inte inbegripas i beräkningen av den kvantitet som faktiskt lagras och som avses i punkterna 4, 5 och 6.

Artikel 13

Anmälan

1.   Senast varje tisdag ska medlemsstaterna, avseende den föregående veckan, göra en anmälan till kommissionen om de kvantiteter för vilka avtal har slutits, och om de produktkvantiteter för vilka stödansökningar har lämnats in.

2.   Medlemsstaterna ska före slutet av varje månad, avseende den föregående månaden, göra en anmälan om följande till kommissionen:

| a) | De produktkvantiteter som in- och utlagrats under den aktuella månaden. |
| --- | --- |

a)

De produktkvantiteter som in- och utlagrats under den aktuella månaden.

| b) | De produktkvantiteter som finns i lager i slutet av den aktuella månaden. |
| --- | --- |

b)

De produktkvantiteter som finns i lager i slutet av den aktuella månaden.

| c) | De produktkvantiteter för vilka den avtalade lagringsperioden har löpt ut. |
| --- | --- |

c)

De produktkvantiteter för vilka den avtalade lagringsperioden har löpt ut.

3.   De anmälningar från medlemsstaterna som avses i punkterna 1 och 2 ska göras i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 792/2009 (7).

Artikel 14

Åtgärder i syfte att iaktta maximikvantiteten

Medlemsstaterna ska se till att ett system som grundar sig på objektiva och icke-diskriminerande kriterier finns på plats, så att de maximala kvantiteter per medlemsstat som anges i bilagan inte överskrids.

Artikel 15

Åtgärder för outnyttjade kvantiteter

Vid behov ska återstående outnyttjade kvantiteter efter den 15 januari 2016 göras tillgängliga för medlemsstater som senast den 31 december 2015 underrättar kommissionen om sin önskan att utnyttja ordningen för stöd för privat lagring i en större utsträckning. Fördelningen per medlemsstat, vilken ska göras med beaktande av de kvantiteter som medlemsstaterna ansökt om till och med den 15 januari 2016, och perioden för inlämning av ansökningar ska fastställas genom en genomförandeakt som antas utan tillämpning av det kommittéförfarande som avses i artikel 229.2 och 229.3 i förordning (EU) nr 1308/2013.

Artikel 16

Kontroller

1.   Medlemsstaterna ska vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att denna förordning följs. Åtgärderna ska omfatta fullständiga administrativa kontroller av stödansökningarna, och kompletteras av kontroller på plats i enlighet med punkterna 2–9.

2.   Den ansvariga kontrollmyndigheten ska, inom 30 dagar från mottagandet av den information som avses i artikel 4.6 e, genomföra kontroller av de produkter som inlagras.

För att säkerställa att de lagrade produkterna berättigar till stöd, men utan att det påverkar tillämpningen av punkt 5 första stycket a i denna artikel, ska ett representativt urval om minst 5 % av de inlagrade kvantiteterna kontrolleras fysiskt i syfte att fastställa, bland annat att partierna vad avser vikt, identifikation och varornas beskaffenhet, överensstämmer med vad som angivits i ansökan om att ingå avtal.

Produkternas vikt, som fastställs vid avtalsperiodens början, ska användas för att fastställa utbetalningen av stödet. Stöd ska dock inte utbetalas för en större kvantitet än den som anges i ansökan i enlighet med artikel 4.6 d.

3.   Den tidsfrist på 30 dagar som fastställs i punkt 2 får förlängas med 15 dagar om medlemsstaten kan lägga fram vederbörligen motiverade skäl.

4.   Om det vid kontrollerna framkommer att de lagrade produkterna inte motsvarar de kriterier för stödberättigande som fastställs i artikel 3 och som anges i artikel 4.6 c, ska den säkerhet som avses i artikel 4.6 h vara förverkad.

5.   Den ansvariga kontrollmyndigheten ska

| a) | försegla produkterna per avtal, per lagrat parti eller per en mindre kvantitet vid de kontroller som avses i punkt 2, eller |
| --- | --- |

a)

försegla produkterna per avtal, per lagrat parti eller per en mindre kvantitet vid de kontroller som avses i punkt 2, eller

| b) | göra en oanmäld kontroll för att säkerställa att den avtalade kvantiteten finns på lagringsplatsen. |
| --- | --- |

b)

göra en oanmäld kontroll för att säkerställa att den avtalade kvantiteten finns på lagringsplatsen.

Den kontroll som avses i första stycket b ska omfatta minst 10 % av avtalets totala kvantitet och vara representativ. Sådana kontroller ska omfatta en granskning av lagerbokföring enligt artikel 7.3 och styrkande dokumentation såsom vikt- och följesedlar samt en kontroll av förekomst av produkterna i lagret, typ av produkter och deras identitet, avseende minst 5 % av den kvantitet som omfattas av den oanmälda kontrollen.

6.   Vid utgången av den avtalade lagringsperioden ska kontrollmyndigheten, för minst hälften av det totala antalet avtal och genom stickprov, kontrollera de lagrade produkternas vikt och identitet. Vid tillämpning av denna kontroll ska avtalsparten informera den behöriga myndigheten om vilka partier som berörs minst fem arbetsdagar innan

| a) | den maximala avtalsenliga lagringsperioden löper ut, eller |
| --- | --- |

a)

den maximala avtalsenliga lagringsperioden löper ut, eller

| b) | utlagringen inleds, om produkterna utlagras innan den maximala avtalade lagringsperioden har löpt ut. |
| --- | --- |

b)

utlagringen inleds, om produkterna utlagras innan den maximala avtalade lagringsperioden har löpt ut.

Medlemsstaten får godkänna en kortare tidsfrist än fem arbetsdagar.

7.   Vid kontroll av produkternas vikt under och i slutet av den kontraktsenliga lagringen för att kontrollera produkternas förekomst i lager, ska eventuell naturlig viktförlust inte leda till en minskning av stödet och förverkande av säkerheten.

8.   Om alternativet i punkt 5 a är tillämpligt ska det i slutet av den avtalade lagringsperioden göras en kontroll av att förseglingen sitter kvar orörd. Avtalsparten ska stå för kostnaderna för försegling och hantering.

9.   Prover för kontroll av produkternas kvalitet och sammansättning ska tas av företrädare för kontrollmyndigheten, eller i deras närvaro.

En fysisk kontroll av vikten ska göras i närvaro av dessa företrädare i samband med vägningen.

För verifieringskedjan ska all dokumentation avseende lager och bokföring samt övriga dokument som kontrolleras av företrädarna stämplas eller signeras under kontrollbesöket. I de fall dataregister kontrolleras ska en kopia skrivas ut och bevaras tillsammans med övrig kontrolldokumentation.

Artikel 17

Revisionsrapportering

1.   Den ansvariga kontrollmyndigheten ska upprätta en kontrollrapport för varje kontroll på plats. Rapporten ska innehålla en exakt beskrivning av varje kontrollerad post.

Rapporten ska innehålla uppgifter om följande:

| a) | Datum och tid för kontrollens början. |
| --- | --- |

a)

Datum och tid för kontrollens början.

| b) | Uppgifter om förhandsanmälan av kontrollen. |
| --- | --- |

b)

Uppgifter om förhandsanmälan av kontrollen.

| c) | Kontrollens varaktighet. |
| --- | --- |

c)

Kontrollens varaktighet.

| d) | Närvarande ansvariga personer. |
| --- | --- |

d)

Närvarande ansvariga personer.

| e) | Typ och omfattning av utförda kontroller, med uppgifter om de dokument och produkter som kontrollerats. |
| --- | --- |

e)

Typ och omfattning av utförda kontroller, med uppgifter om de dokument och produkter som kontrollerats.

| f) | Resultat och slutsatser. |
| --- | --- |

f)

Resultat och slutsatser.

| g) | Uppgift om huruvida någon uppföljning behövs. |
| --- | --- |

g)

Uppgift om huruvida någon uppföljning behövs.

Rapporten ska undertecknas av den ansvarige företrädaren för kontrollmyndigheten och kontrasigneras av avtalsparten eller, i förekommande fall, av den som är ansvarig för driften av lagret, och ska ingå i betalningsunderlaget.

2.   Om betydande oriktigheter konstateras avseende minst 5 % av de produktkvantiteter som omfattas av ett och samma avtal som ingår i kontrollen, ska kontrollen utökas till ett större prov som ska bestämmas av den ansvariga kontrollmyndigheten.

3.   Den ansvariga kontrollmyndigheten ska registrera fall av bristande efterlevnad av villkoren på grundval av kriterier avseende allvarlighet, omfattning, varaktighet och upprepning som kan leda till uteslutning i enlighet med artikel 18.1, och/eller till återbetalning av felaktigt utbetalat stöd, inklusive ränta i tillämpliga fall, i enlighet med punkt 4 i den artikeln.

Artikel 18

Påföljder

1.   När en medlemsstats behöriga myndighet konstaterar att ett dokument som en sökande har lagt fram i syfte att erhålla rättigheter enligt denna förordning innehåller oriktig information, och när den oriktiga informationen är avgörande för erhållande av denna rättighet, ska den behöriga myndigheten, under ett år från och med den dag då oriktigheten fastställts genom ett definitivt administrativt beslut, utesluta den sökande från förfarandet för beviljande av stöd för samma produkt för vilken den oriktiga informationen har lämnats.

2.   Det uteslutande som avses i punkt 1 ska inte tillämpas om den sökande, på ett för den behöriga myndigheten tillfredsställande sätt, kan bevisa att den situation som avses i den punkten beror på force majeure eller uppenbara fel.

3.   Berörda aktörer ska återbetala felaktigt utbetalat stöd med ränta. Reglerna i artikel 7 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 809/2004 (8) ska gälla i tillämpliga delar.

4.   Genomförande av administrativa påföljder och återbetalning av felaktigt utbetalda belopp enligt denna artikel ska inte påverka anmälningar om oegentligheter till kommissionen i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1848/2006 (9).

Artikel 19

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 oktober 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 343, 14.12.2012, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 549).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/93/EG av den 13 december 1999 om ett gemenskapsramverk för elektroniska signaturer (EGT L 13, 19.1.2000, s. 12).

4

(5)  Kommissionens beslut 2004/563/EG, Euratom av den 7 juli 2004 om ändring av dess arbetsordning (EUT L 251, 27.7.2004, s. 9).

5

(6)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 907/2014 av den 11 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller utbetalande organ och andra organ, ekonomisk förvaltning, avslutande av räkenskaper, säkerheter och användning av euron (EUT L 255, 28.8.2014, s. 18).

6

(7)  Kommissionens förordning (EG) nr 792/2009 av den 31 augusti 2009 om närmare bestämmelser för medlemsstaternas anmälningar till kommissionen av uppgifter och dokument inom ramen för genomförandet av den gemensamma organisationen av marknaderna, systemet för direktstöd, främjandet av försäljning av jordbruksprodukter och ordningarna för de yttersta randområdena och de mindre Egeiska öarna (EUT L 228, 1.9.2009, s. 3).

7

(8)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 av den 17 juli 2014 om regler för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller det integrerade administrations- och kontrollsystemet, landsbygdsutvecklingsåtgärder och tvärvillkor (EUT L 227, 31.7.2014, s. 69).

8

(9)  Kommissionens förordning (EG) nr 1848/2006 av den 14 december 2006 om oegentligheter och återvinning av belopp som felaktigt har utbetalats i samband med finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken och om organisationen av ett uppgiftssystem på detta område och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 595/91 (EUT L 355, 15.12.2006, s. 56).

9

---

BILAGA

| Medlemsstat | Maxkvantiteter
  (i ton) |
| --- | --- |
| Belgien | 1 243 |
| Bulgarien | 696 |
| Tjeckien | 1 421 |
| Danmark | 3 334 |
| Tyskland | 23 626 |
| Estland | 454 |
| Irland | 1 835 |
| Grekland | 1 880 |
| Spanien | 3 635 |
| Frankrike | 20 830 |
| Kroatien | 348 |
| Italien | 12 015 |
| Cypern | 199 |
| Lettland | 348 |
| Litauen | 1 163 |
| Luxemburg | 33 |
| Ungern | 827 |
| Malta | 30 |
| Nederländerna | 8 156 |
| Österrike | 1 968 |
| Polen | 7 859 |
| Spanien | 704 |
| Rumänien | 797 |
| Slovenien | 164 |
| Slovakien | 426 |
| Finland | 1 210 |
| Sverige | 945 |
| Förenade kungariket | 3 854 |
| Totalt | 100 000 |

Medlemsstat

Maxkvantiteter

(i ton)

Belgien

1 243

Bulgarien

696

Tjeckien

1 421

Danmark

3 334

Tyskland

23 626

Estland

454

Irland

1 835

Grekland

1 880

Spanien

3 635

Frankrike

20 830

Kroatien

348

Italien

12 015

Cypern

199

Lettland

348

Litauen

1 163

Luxemburg

33

Ungern

827

Malta

30

Nederländerna

8 156

Österrike

1 968

Polen

7 859

Spanien

704

Rumänien

797

Slovenien

164

Slovakien

426

Finland

1 210

Sverige

945

Förenade kungariket

3 854

Totalt

100 000

---

| 16.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 271/25 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 271/25

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2015/1853

av den 15 oktober 2015

om tillfälligt extraordinärt stöd till jordbrukare inom sektorn för animalieproduktion

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 219.1 jämförd med artikel 228, och

av följande skäl:

| (1) | Den globala efterfrågan på mjölk och mjölkprodukter har överlag försvagats under 2014 och de första sex månaderna 2015, framför allt till följd av minskad export till Kina, världens största importör av mjölkprodukter. |
| --- | --- |

(1)

Den globala efterfrågan på mjölk och mjölkprodukter har överlag försvagats under 2014 och de första sex månaderna 2015, framför allt till följd av minskad export till Kina, världens största importör av mjölkprodukter.

| (2) | Unionens marknad för griskött har försämrats under 2014 och 2015. Unionens inhemska produktion har ökat och den väl fungerande exporten har minskat kraftigt till följd av förlusten av Ryssland som exportmarknad. På grund av särdragen i grisköttsmarknaden, där uppfödningssektorn har en inneboende fördröjd anpassning till en minskad efterfrågan på slaktgrisar, utvecklades marknadssituationen till ett kritiskt överutbud och en fortsatt prispress som går länge än en normal cyklisk period. |
| --- | --- |

(2)

Unionens marknad för griskött har försämrats under 2014 och 2015. Unionens inhemska produktion har ökat och den väl fungerande exporten har minskat kraftigt till följd av förlusten av Ryssland som exportmarknad. På grund av särdragen i grisköttsmarknaden, där uppfödningssektorn har en inneboende fördröjd anpassning till en minskad efterfrågan på slaktgrisar, utvecklades marknadssituationen till ett kritiskt överutbud och en fortsatt prispress som går länge än en normal cyklisk period.

| (3) | Den 25 juni 2015 meddelade den ryska regeringen att importförbudet för jordbruksprodukter och livsmedel med ursprung i unionen skulle förlängas med ytterligare ett år, fram till den 6 augusti 2016. |
| --- | --- |

(3)

Den 25 juni 2015 meddelade den ryska regeringen att importförbudet för jordbruksprodukter och livsmedel med ursprung i unionen skulle förlängas med ytterligare ett år, fram till den 6 augusti 2016.

| (4) | Sektorerna för mjölk och mjölkprodukter samt griskött har således drabbats av marknadsstörningar på grund av en kraftig obalans mellan tillgång och efterfrågan. |
| --- | --- |

(4)

Sektorerna för mjölk och mjölkprodukter samt griskött har således drabbats av marknadsstörningar på grund av en kraftig obalans mellan tillgång och efterfrågan.

| (5) | Till följd av detta har priserna på obehandlad mjölk och griskött i unionen sjunkit ytterligare och prispressen nedåt kommer sannolikt att fortsätta, och nå ohållbara nivåer för många jordbrukare som drabbats av kassaflödes- och likviditetsproblem. I juli 2015 hade det genomsnittliga priset på obehandlad mjölk i unionen minskat med 12 % i förhållande till det genomsnittliga priset i juli under 2010–2014, och med 20 % jämfört med juli 2014. I juli 2015 hade priset för slaktkroppar av gris minskat med 13 % och priserna för smågrisar med 23 % jämfört med det genomsnittliga priset i juli 2014. Dessutom hade priserna nått exceptionellt låga nivåer, och låg under genomsnittet för de senaste fem åren. |
| --- | --- |

(5)

Till följd av detta har priserna på obehandlad mjölk och griskött i unionen sjunkit ytterligare och prispressen nedåt kommer sannolikt att fortsätta, och nå ohållbara nivåer för många jordbrukare som drabbats av kassaflödes- och likviditetsproblem. I juli 2015 hade det genomsnittliga priset på obehandlad mjölk i unionen minskat med 12 % i förhållande till det genomsnittliga priset i juli under 2010–2014, och med 20 % jämfört med juli 2014. I juli 2015 hade priset för slaktkroppar av gris minskat med 13 % och priserna för smågrisar med 23 % jämfört med det genomsnittliga priset i juli 2014. Dessutom hade priserna nått exceptionellt låga nivåer, och låg under genomsnittet för de senaste fem åren.

| (6) | Dessutom påverkades skördarna för vår- och sommargrödor negativt i flera medlemsstater på grund av höga temperaturer i juli och augusti och mycket liten nederbörd. Marginalerna för sektorerna för nöt- och kalvkött, mjölk och mjölkprodukter samt gris-, får- och getkött har kraftigt påverkats av de ökade produktionskostnaderna som beror på bristen på foder och betesmarker. |
| --- | --- |

(6)

Dessutom påverkades skördarna för vår- och sommargrödor negativt i flera medlemsstater på grund av höga temperaturer i juli och augusti och mycket liten nederbörd. Marginalerna för sektorerna för nöt- och kalvkött, mjölk och mjölkprodukter samt gris-, får- och getkött har kraftigt påverkats av de ökade produktionskostnaderna som beror på bristen på foder och betesmarker.

| (7) | Marknadsintervention i form av offentlig intervention och privat lagring för smör och skummjölkspulver har varit tillgänglig utan avbrott sedan september 2014. Dessa instrument har visserligen mildrat de negativa effekterna av de sjunkande priserna, men har inte förhindrat en kontinuerlig minskning av priserna på mejeriprodukter och på obehandlad mjölk. Genom privat lagring av griskött stabiliserades priserna på griskött i mars och april 2015 men lagringen har inte främjat en väsentlig prisåterhämtning. Med tanke på produktionscykeln för griskött skulle en stödordning för privat lagring vid denna tidpunkt inte på lämpligt sätt motverka de nuvarande marknadsstörningarna. Likaså är de marknadsinstrument som föreskrivs i förordning (EU) nr 1308/2013 för andra animalieproduktionssektorer inte utformade för att minska regionalt begränsade ekonomiska problem. En eventuell ytterligare marknadsinterventionsåtgärd i form av stöd för privat lagring skulle kunna vara ett komplement till det riktade ekonomiska stödet, men skulle inte lösa de omedelbara likviditetsbehoven inom animalieproduktionen, eftersom det skulle ha en medelfristig effekt på gårdsnivå. |
| --- | --- |

(7)

Marknadsintervention i form av offentlig intervention och privat lagring för smör och skummjölkspulver har varit tillgänglig utan avbrott sedan september 2014. Dessa instrument har visserligen mildrat de negativa effekterna av de sjunkande priserna, men har inte förhindrat en kontinuerlig minskning av priserna på mejeriprodukter och på obehandlad mjölk. Genom privat lagring av griskött stabiliserades priserna på griskött i mars och april 2015 men lagringen har inte främjat en väsentlig prisåterhämtning. Med tanke på produktionscykeln för griskött skulle en stödordning för privat lagring vid denna tidpunkt inte på lämpligt sätt motverka de nuvarande marknadsstörningarna. Likaså är de marknadsinstrument som föreskrivs i förordning (EU) nr 1308/2013 för andra animalieproduktionssektorer inte utformade för att minska regionalt begränsade ekonomiska problem. En eventuell ytterligare marknadsinterventionsåtgärd i form av stöd för privat lagring skulle kunna vara ett komplement till det riktade ekonomiska stödet, men skulle inte lösa de omedelbara likviditetsbehoven inom animalieproduktionen, eftersom det skulle ha en medelfristig effekt på gårdsnivå.

| (8) | En situation har därför uppstått där åtgärderna enligt förordning (EU) nr 1308/2013 förefaller otillräckliga för att komma till rätta med störningarna på marknaden. |
| --- | --- |

(8)

En situation har därför uppstått där åtgärderna enligt förordning (EU) nr 1308/2013 förefaller otillräckliga för att komma till rätta med störningarna på marknaden.

| (9) | För att hantera en situation där priserna kan sjunka ytterligare och fördjupa marknadsstörningarna är det viktigt att rikta ekonomiskt stöd till de sektorer inom animalieproduktionen i unionen som är särskilt drabbade. |
| --- | --- |

(9)

För att hantera en situation där priserna kan sjunka ytterligare och fördjupa marknadsstörningarna är det viktigt att rikta ekonomiskt stöd till de sektorer inom animalieproduktionen i unionen som är särskilt drabbade.

| (10) | För att ta itu med störningarna på marknaden på ett effektivt och ändamålsenligt sätt och för att förhindra att den situation som följer av störningarna, eller dess effekt på marknaden, fortsätter eller förvärras ytterligare, är det lämpligt att bevilja stöd till medlemsstaterna i form av ett ekonomiskt engångsbidrag i syfte att stödja de jordbrukare inom sektorn för animalieproduktion som drabbas av det största prisfallet, de direkta konsekvenserna av förlängningen av det ryska importförbudet samt torkans effekter på fodergrödor. |
| --- | --- |

(10)

För att ta itu med störningarna på marknaden på ett effektivt och ändamålsenligt sätt och för att förhindra att den situation som följer av störningarna, eller dess effekt på marknaden, fortsätter eller förvärras ytterligare, är det lämpligt att bevilja stöd till medlemsstaterna i form av ett ekonomiskt engångsbidrag i syfte att stödja de jordbrukare inom sektorn för animalieproduktion som drabbas av det största prisfallet, de direkta konsekvenserna av förlängningen av det ryska importförbudet samt torkans effekter på fodergrödor.

| (11) | Det ekonomiska bidrag som görs tillgängligt för varje berörd medlemsstat bör beräknas på grundval av de nationella mjölkkvoterna för 2014/2015 och den nationella grispopulationen, samt stå i proportion till den konstaterade minskning av priserna på mjölk fritt gård och slaktkroppar av gris, graden av beroende av den ryska marknaden och torkans effekter på foderproduktionen och foderpriset. För att säkerställa att stödet riktas till de jordbrukare som drabbats hårdast av marknadsstörningarna och med beaktande av de begränsade budgetresurserna bör de berörda medlemsstaterna ges flexibilitet att fördela det nationella beloppet genom de effektivaste kanalerna på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier, t.ex. prisfallet i de berörda sektorerna, samtidigt som de ser till att jordbrukare inom sektorn för animalieproduktion är de slutliga mottagarna av det riktade stödet, och undviker all snedvridning av marknaden och konkurrensen. |
| --- | --- |

(11)

Det ekonomiska bidrag som görs tillgängligt för varje berörd medlemsstat bör beräknas på grundval av de nationella mjölkkvoterna för 2014/2015 och den nationella grispopulationen, samt stå i proportion till den konstaterade minskning av priserna på mjölk fritt gård och slaktkroppar av gris, graden av beroende av den ryska marknaden och torkans effekter på foderproduktionen och foderpriset. För att säkerställa att stödet riktas till de jordbrukare som drabbats hårdast av marknadsstörningarna och med beaktande av de begränsade budgetresurserna bör de berörda medlemsstaterna ges flexibilitet att fördela det nationella beloppet genom de effektivaste kanalerna på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier, t.ex. prisfallet i de berörda sektorerna, samtidigt som de ser till att jordbrukare inom sektorn för animalieproduktion är de slutliga mottagarna av det riktade stödet, och undviker all snedvridning av marknaden och konkurrensen.

| (12) | Eftersom det ekonomiska bidrag som tilldelas varje berörd medlemsstat endast kommer att kompensera för en begränsad del av den faktiska förlusten för jordbrukarna inom sektorn för animalieproduktion bör de berörda medlemsstaterna få bevilja ytterligare stöd till dessa jordbrukare, med samma krav på objektivitet, icke-diskriminering och undvikande av snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- |

(12)

Eftersom det ekonomiska bidrag som tilldelas varje berörd medlemsstat endast kommer att kompensera för en begränsad del av den faktiska förlusten för jordbrukarna inom sektorn för animalieproduktion bör de berörda medlemsstaterna få bevilja ytterligare stöd till dessa jordbrukare, med samma krav på objektivitet, icke-diskriminering och undvikande av snedvridning av konkurrensen.

| (13) | I syfte att ge dem flexibilitet att fördela det riktade ekonomiska stödet enligt vad som krävs för att hantera störningarna, bör medlemsstaterna tillåtas att kumulera det med andra stöd som finansieras genom Europeiska garantifonden för jordbruket och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

(13)

I syfte att ge dem flexibilitet att fördela det riktade ekonomiska stödet enligt vad som krävs för att hantera störningarna, bör medlemsstaterna tillåtas att kumulera det med andra stöd som finansieras genom Europeiska garantifonden för jordbruket och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling.

| (14) | Eftersom det ekonomiska bidraget för varje berörd medlemsstat fastställs i euro är det, för att säkra en enhetlig och samtidig tillämpning, nödvändigt att fastställa ett datum för omräkningen av det belopp som anslagits till Bulgarien, Tjeckien, Danmark, Kroatien, Ungern, Polen, Rumänien, Sverige och Förenade kungariket till deras nationella valuta. Det är därför lämpligt att fastställa den avgörande händelsen för växelkursen i enlighet med artikel 106 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (2). Mot bakgrund av den princip som avses i artikel 106.2 b i förordning (EU) nr 1306/2013 och de kriterier som föreskrivs i artikel 106.5 c i den förordningen bör den avgörande händelsen vara dagen för ikraftträdandet av denna förordning. |
| --- | --- |

(14)

Eftersom det ekonomiska bidraget för varje berörd medlemsstat fastställs i euro är det, för att säkra en enhetlig och samtidig tillämpning, nödvändigt att fastställa ett datum för omräkningen av det belopp som anslagits till Bulgarien, Tjeckien, Danmark, Kroatien, Ungern, Polen, Rumänien, Sverige och Förenade kungariket till deras nationella valuta. Det är därför lämpligt att fastställa den avgörande händelsen för växelkursen i enlighet med artikel 106 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (2). Mot bakgrund av den princip som avses i artikel 106.2 b i förordning (EU) nr 1306/2013 och de kriterier som föreskrivs i artikel 106.5 c i den förordningen bör den avgörande händelsen vara dagen för ikraftträdandet av denna förordning.

| (15) | Stöd enligt denna förordning bör beviljas som en åtgärd som stöder jordbruksmarknader i enlighet med artikel 4.1 a i förordning (EU) nr 1306/2013. |
| --- | --- |

(15)

Stöd enligt denna förordning bör beviljas som en åtgärd som stöder jordbruksmarknader i enlighet med artikel 4.1 a i förordning (EU) nr 1306/2013.

| (16) | Av budgetskäl bör unionen endast finansiera de utgifter som de berörda medlemsstaterna ådragit sig i samband med det ekonomiska stödet till jordbrukare i sektorn för animalieproduktion om utbetalningarna gjorts inom en viss tidsfrist. |
| --- | --- |

(16)

Av budgetskäl bör unionen endast finansiera de utgifter som de berörda medlemsstaterna ådragit sig i samband med det ekonomiska stödet till jordbrukare i sektorn för animalieproduktion om utbetalningarna gjorts inom en viss tidsfrist.

| (17) | För att garantera öppenhet och att de tillgängliga beloppen övervakas och förvaltas på ett korrekt sätt bör de berörda medlemsstaterna informera kommissionen om de objektiva kriterier som använts för att fastställa metoderna för beviljandet av stöd och de bestämmelser som följts för att undvika en snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- |

(17)

För att garantera öppenhet och att de tillgängliga beloppen övervakas och förvaltas på ett korrekt sätt bör de berörda medlemsstaterna informera kommissionen om de objektiva kriterier som använts för att fastställa metoderna för beviljandet av stöd och de bestämmelser som följts för att undvika en snedvridning av konkurrensen.

| (18) | För att säkerställa att jordbrukarna i sektorn för animalieproduktion får stödet så snart som möjligt bör de berörda medlemsstaterna ges möjlighet att genomföra denna förordning utan dröjsmål. Denna förordning bör därför träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts. |
| --- | --- |

(18)

För att säkerställa att jordbrukarna i sektorn för animalieproduktion får stödet så snart som möjligt bör de berörda medlemsstaterna ges möjlighet att genomföra denna förordning utan dröjsmål. Denna förordning bör därför träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Unionsbidrag till ett sammanlagt belopp på 420 000 000 euro ska göras tillgängliga för medlemsstaterna för att ge riktat stöd till jordbrukare inom sektorerna för nöt- och kalvkött, mjölk och mjölkprodukter samt gris-, får- och getkött (nedan kallade sektorn för animalieproduktion).

Medlemsstaterna ska använda de belopp som tillgängliggörs för dem enligt bilagan för åtgärder som vidtas på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier, och under förutsättning att utbetalningarna inte orsakar någon snedvridning av konkurrensen.

De åtgärder som medlemsstaterna vidtar ska syfta till att lindra de ekonomiska konsekvenserna av störningarna på marknaden för jordbrukarna inom sektorn för animalieproduktion.

Medlemsstaterna ska, när jordbrukarna inom sektorn för animalieproduktion inte är de direkta mottagarna av stödet, se till att de ekonomiska fördelarna av stödet överförs till dem i sin helhet.

Medlemsstaternas utgifter i samband med utbetalningarna enligt denna förordning ska endast berättiga till unionsbidrag om betalning av utgifterna har skett senast den 30 juni 2016.

2.   För Bulgarien, Tjeckien, Danmark, Kroatien, Ungern, Polen, Rumänien, Sverige och Förenade kungariket ska den avgörande händelsen för växelkursen för det belopp som anges i bilagan vara dagen för ikraftträdandet av denna förordning.

3.   Stöd enligt denna förordning får kumuleras med andra stöd som finansieras genom Europeiska garantifonden för jordbruket och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling.

Artikel 2

Medlemsstaterna får bevilja ytterligare stöd för de åtgärder som vidtas enligt artikel 1 med upp till högst 100 % av det motsvarande belopp som anges i bilagan, på samma villkor på objektivitet som fastställs i artikel 1.

Medlemsstaterna ska utbetala det ytterligare stödet senast den 30 juni 2016.

Artikel 3

Medlemsstaterna ska anmäla följande till kommissionen:

| a) | Utan dröjsmål och senast den 31 december 2015, de objektiva kriterier som använts för att fastställa metoderna för beviljandet av riktat stöd och de åtgärder som vidtagits för att undvika en snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- |

a)

Utan dröjsmål och senast den 31 december 2015, de objektiva kriterier som använts för att fastställa metoderna för beviljandet av riktat stöd och de åtgärder som vidtagits för att undvika en snedvridning av konkurrensen.

| b) | Senast den 30 september 2016, det totala utbetalade stödbeloppet, samt antal och typ av stödmottagare. |
| --- | --- |

b)

Senast den 30 september 2016, det totala utbetalade stödbeloppet, samt antal och typ av stödmottagare.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 oktober 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 549).

2

---

BILAGA

| Medlemsstat | Euro |
| --- | --- |
| Belgien | 13 049 568 |
| Bulgarien | 6 004 009 |
| Tjeckien | 11 155 561 |
| Danmark | 11 103 077 |
| Tyskland | 69 233 789 |
| Estland | 7 561 692 |
| Irland | 13 734 230 |
| Grekland | 2 258 253 |
| Spanien | 25 526 629 |
| Frankrike | 62 899 543 |
| Kroatien | 1 812 383 |
| Italien | 25 017 897 |
| Cypern | 354 997 |
| Lettland | 8 452 333 |
| Litauen | 12 631 869 |
| Luxemburg | 669 120 |
| Ungern | 9 505 286 |
| Malta | 119 570 |
| Nederländerna | 29 937 209 |
| Österrike | 7 004 590 |
| Polen | 28 946 973 |
| Portugal | 4 764 178 |
| Rumänien | 11 145 958 |
| Slovenien | 1 368 433 |
| Slovakien | 2 464 247 |
| Finland | 8 985 522 |
| Sverige | 8 220 625 |
| Förenade kungariket | 36 072 462 |

Medlemsstat

Euro

Belgien

13 049 568

Bulgarien

6 004 009

Tjeckien

11 155 561

Danmark

11 103 077

Tyskland

69 233 789

Estland

7 561 692

Irland

13 734 230

Grekland

2 258 253

Spanien

25 526 629

Frankrike

62 899 543

Kroatien

1 812 383

Italien

25 017 897

Cypern

354 997

Lettland

8 452 333

Litauen

12 631 869

Luxemburg

669 120

Ungern

9 505 286

Malta

119 570

Nederländerna

29 937 209

Österrike

7 004 590

Polen

28 946 973

Portugal

4 764 178

Rumänien

11 145 958

Slovenien

1 368 433

Slovakien

2 464 247

Finland

8 985 522

Sverige

8 220 625

Förenade kungariket

36 072 462

---

| 16.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 271/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 271/31

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/1854

av den 15 oktober 2015

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 oktober 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | AL | 84,4 |
| MA | 132,6 |
| MK | 46,1 |
| TR | 56,6 |
| ZZ | 79,9 |
| 0707 00 05 | AL | 36,9 |
| TR | 116,7 |
| ZZ | 76,8 |
| 0709 93 10 | TR | 136,8 |
| ZZ | 136,8 |
| 0805 50 10 | AR | 161,3 |
| CL | 149,0 |
| TR | 110,2 |
| UY | 78,7 |
| ZA | 104,7 |
| ZZ | 120,8 |
| 0806 10 10 | BR | 252,3 |
| EG | 198,3 |
| MA | 56,6 |
| MK | 97,5 |
| TR | 169,2 |
| ZZ | 154,8 |
| 0808 10 80 | AR | 122,1 |
| CL | 86,3 |
| MK | 23,1 |
| NZ | 155,0 |
| US | 86,4 |
| ZA | 144,4 |
| ZZ | 102,9 |
| 0808 30 90 | CN | 65,9 |
| TR | 135,5 |
| XS | 95,1 |
| ZA | 218,5 |
| ZZ | 128,8 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

AL

84,4

MA

132,6

MK

46,1

TR

56,6

ZZ

79,9

0707 00 05

AL

36,9

TR

116,7

ZZ

76,8

0709 93 10

TR

136,8

ZZ

136,8

0805 50 10

AR

161,3

CL

149,0

TR

110,2

UY

78,7

ZA

104,7

ZZ

120,8

0806 10 10

BR

252,3

EG

198,3

MA

56,6

MK

97,5

TR

169,2

ZZ

154,8

0808 10 80

AR

122,1

CL

86,3

MK

23,1

NZ

155,0

US

86,4

ZA

144,4

ZZ

102,9

0808 30 90

CN

65,9

TR

135,5

XS

95,1

ZA

218,5

ZZ

128,8

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 16.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 271/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 271/33

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2015/1855

av den 13 oktober 2015

om fastställande av den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i rådet för handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter och i Världshandelsorganisationens allmänna råd vad gäller begäran från de minst utvecklade medlemsländerna om en förlängning av övergångsperioden enligt artikel 66.1 i avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter i fråga om vissa skyldigheter som rör läkemedelsprodukter, och om undantag från skyldigheterna enligt artikel 70.8 och 70.9 i det avtalet

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 207.4 första stycket jämförd med artikel 218.9,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 66.1 i avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (nedan kallat Trips-avtalet), ska rådet för handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (nedan kallat Trips-rådet) efter vederbörligt motiverad begäran från en medlem som tillhör de minst utvecklade länderna medge förlängning av tidsperioden. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 66.1 i avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (nedan kallat Trips-avtalet), ska rådet för handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (nedan kallat Trips-rådet) efter vederbörligt motiverad begäran från en medlem som tillhör de minst utvecklade länderna medge förlängning av tidsperioden.

| (2) | Den 14 november 2001 antog WTO:s ministerkonferens i Doha förklaringen om Trips-avtalet och folkhälsa (nedan kallad Dohaförklaringen). Den angav att förlängningen av övergångsperioderna enligt artikel 66.1 i Trips-avtalet inte ska påverka rätten för de minst utvecklade medlemsländerna att söka ytterligare förlängning. |
| --- | --- |

(2)

Den 14 november 2001 antog WTO:s ministerkonferens i Doha förklaringen om Trips-avtalet och folkhälsa (nedan kallad Dohaförklaringen). Den angav att förlängningen av övergångsperioderna enligt artikel 66.1 i Trips-avtalet inte ska påverka rätten för de minst utvecklade medlemsländerna att söka ytterligare förlängning.

| (3) | I enlighet med punkt 7 i Dohaförklaringen och med artikel 66.1 i Trips-avtalet förlängde Trips-rådet, genom beslut av den 27 juni 2002, den övergångsperiod under vilken de minst utvecklade länderna inte behöver ge patentskydd för läkemedelsprodukter till och med den 1 januari 2016. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med punkt 7 i Dohaförklaringen och med artikel 66.1 i Trips-avtalet förlängde Trips-rådet, genom beslut av den 27 juni 2002, den övergångsperiod under vilken de minst utvecklade länderna inte behöver ge patentskydd för läkemedelsprodukter till och med den 1 januari 2016.

| (4) | Den 8 juli 2002 antog Världshandelsorganisationens (WTO) ett nära relaterat beslut, vilket medgav de minst utvecklade länderna undantag från skyldigheten att bevilja exklusiva försäljningsrättigheter enligt artikel 70.9 i Trips-avtalet. Undantaget tillämpas till och med den 1 januari 2016. |
| --- | --- |

(4)

Den 8 juli 2002 antog Världshandelsorganisationens (WTO) ett nära relaterat beslut, vilket medgav de minst utvecklade länderna undantag från skyldigheten att bevilja exklusiva försäljningsrättigheter enligt artikel 70.9 i Trips-avtalet. Undantaget tillämpas till och med den 1 januari 2016.

| (5) | Den 23 februari 2015 begärde Bangladesh på uppdrag av gruppen minst utvecklade medlemsländer en obegränsad förlängning av övergångsperioden enligt artikel 66.1 i Trips-avtalet och ett obegränsat undantag från skyldigheterna enligt artikel 70.8 och 70.9 i det avtalet så länge länderna förblir minst utvecklade länder. |
| --- | --- |

(5)

Den 23 februari 2015 begärde Bangladesh på uppdrag av gruppen minst utvecklade medlemsländer en obegränsad förlängning av övergångsperioden enligt artikel 66.1 i Trips-avtalet och ett obegränsat undantag från skyldigheterna enligt artikel 70.8 och 70.9 i det avtalet så länge länderna förblir minst utvecklade länder.

| (6) | Eftersom det har funnits ett särskilt undantag för läkemedelsrelaterade immaterialrätter sedan 2002 bör unionen samtycka till förlängningen av övergångsperioden för att inte försvåra för de minst utvecklade medlemsländerna att få tillgång till läkemedelsprodukter. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom det har funnits ett särskilt undantag för läkemedelsrelaterade immaterialrätter sedan 2002 bör unionen samtycka till förlängningen av övergångsperioden för att inte försvåra för de minst utvecklade medlemsländerna att få tillgång till läkemedelsprodukter.

| (7) | Flera WTO-medlemmar tycks vara beredda att bevilja förlängning på obestämd tid och ett obegränsat undantag, och unionen bör därför ansluta sig till konsensus i linje med sitt fortsatta stöd för Dohaförklaringen. Om WTO:s medlemmar enas om ytterligare en tidsbegränsad förlängning och ett tidsbegränsat undantag bör dock unionen även samtycka till en sådan lösning. |
| --- | --- |

(7)

Flera WTO-medlemmar tycks vara beredda att bevilja förlängning på obestämd tid och ett obegränsat undantag, och unionen bör därför ansluta sig till konsensus i linje med sitt fortsatta stöd för Dohaförklaringen. Om WTO:s medlemmar enas om ytterligare en tidsbegränsad förlängning och ett tidsbegränsat undantag bör dock unionen även samtycka till en sådan lösning.

| (8) | Det är därför lämpligt att fastställa den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i Trips-rådet och i Världshandelsorganisationens allmänna råd vad gäller begäran från de minst utvecklade medlemsländerna om en förlängning av övergångsperioden enligt artikel 66.1 i Trips-avtalet i fråga om vissa skyldigheter som rör läkemedelsprodukter, och om undantag från skyldigheterna enligt artikel 70.8 och 70.9 i det avtalet. |
| --- | --- |

(8)

Det är därför lämpligt att fastställa den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i Trips-rådet och i Världshandelsorganisationens allmänna råd vad gäller begäran från de minst utvecklade medlemsländerna om en förlängning av övergångsperioden enligt artikel 66.1 i Trips-avtalet i fråga om vissa skyldigheter som rör läkemedelsprodukter, och om undantag från skyldigheterna enligt artikel 70.8 och 70.9 i det avtalet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i rådet för handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter och i Världshandelsorganisationens (WTOs) allmänna råd ska vara följande:

| a) | Att samtycka till






  i) | begäran från de minst utvecklade medlemsländerna om en förlängning av övergångsperioden enligt artikel 66.1 i avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (Trips-avtalet) i fråga om vissa skyldigheter i fråga om läkemedelsprodukter, och |
| --- | --- | --- |

a)

Att samtycka till

i)

begäran från de minst utvecklade medlemsländerna om en förlängning av övergångsperioden enligt artikel 66.1 i avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (Trips-avtalet) i fråga om vissa skyldigheter i fråga om läkemedelsprodukter, och

| ii) | begäran om att undanta de minst utvecklade medlemsländerna från skyldigheterna enligt artikel 70.8 och 70.9 i Trips-avtalet, och |
| --- | --- |

ii)

begäran om att undanta de minst utvecklade medlemsländerna från skyldigheterna enligt artikel 70.8 och 70.9 i Trips-avtalet, och

| b) | att samtycka antingen till






  i) | begäran om att den förlängning som avses i led a i i denna artikel, eller det undantag som avses i led a ii i denna artikel, eller till båda, så länge respektive minst utvecklat land förblir ett minst utvecklat land, eller |
| --- | --- | --- |

b)

att samtycka antingen till

i)

begäran om att den förlängning som avses i led a i i denna artikel, eller det undantag som avses i led a ii i denna artikel, eller till båda, så länge respektive minst utvecklat land förblir ett minst utvecklat land, eller

| ii) | begäran om en tidsbegränsad förlängning eller ett tidsbegränsat undantag, eller till båda, om det förslaget också är godtagbart för övriga medlemmar i WTO. |
| --- | --- |

ii)

begäran om en tidsbegränsad förlängning eller ett tidsbegränsat undantag, eller till båda, om det förslaget också är godtagbart för övriga medlemmar i WTO.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 13 oktober 2015.

På rådets vägnar

J. ASSELBORN

Ordförande

---

III Andra akter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

| 16.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 271/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 271/35

---

BESLUT AV EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET

nr 321/14/KOL

av den 10 september 2014

om ändring för etthundrade gången av de formella och materiella reglerna inom området för statligt stöd genom antagandet av nya riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter [2015/1856]

EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET (nedan kallad myndigheten) HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES-avtalet), särskilt artiklarna 61–63 och protokoll 26,

med beaktande av avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol (nedan kallat övervakningsavtalet), särskilt artiklarna 5.2 b och 24 samt artikel 1 i del I av protokoll 3 till avtalet, och

av följande skäl:

Enligt artikel 24 i övervakningsavtalet ska myndigheten ge verkan åt bestämmelserna om statligt stöd i EES-avtalet.

Enligt artikel 5.2 b i övervakningsavtalet ska myndigheten utfärda meddelanden eller riktlinjer om frågor som behandlas i EES-avtalet, om det avtalet eller övervakningsavtalet uttryckligen föreskriver det eller om myndigheten anser det nödvändigt.

Den 9 juli 2014 antog Europeiska kommissionen Riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter
   (1). I riktlinjerna anges på vilka villkor statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter kan förklaras förenligt med den inre marknaden. Riktlinjerna gäller från och med den 1 augusti 2014.

Dessa riktlinjer är av betydelse för Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

En enhetlig tillämpning av reglerna om statligt stöd i EES-avtalet måste garanteras i hela Europeiska ekonomiska samarbetsområdet i överensstämmelse med målet att uppnå enhetlighet som fastställs i artikel 1 i EES-avtalet.

Enligt punkt II under rubriken ”ALLMÄNT” i bilaga XV till EES-avtalet ska myndigheten efter samråd med Europeiska kommissionen anta nya riktlinjer som motsvarar dem som antagits av Europeiska kommissionen.

Myndigheten har samrått med Europeiska kommissionen.

Myndigheten har rådfrågat Eftastaterna i frågan genom en skrivelse av den 1 augusti 2014.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De materiella reglerna inom området för statligt stöd ska ändras genom införandet av nya riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter. De nya riktlinjerna har bifogats detta beslut och utgör en integrerad del av det.

Artikel 2

Endast den engelska texten är giltig.

Utfärdat i Bryssel den 10 september 2014

För Eftas övervakningsmyndighet

Oda Helen SLETNES

Ordförande

Helga JÓNSDÓTTIR

Ledamot av kollegiet

---

(1)  EUT C 249, 31.7.2014, s. 1.

1

---

BILAGA

RIKTLINJER FÖR STATLIGT STÖD TILL UNDSÄTTNING OCH OMSTRUKTURERING AV ICKE-FINANSIELLA FÖRETAG I SVÅRIGHETER

DEL III

BRANSCHÖVERGRIPANDE REGLER

Riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter
   (1)

Innehåll

| 1. | INLEDNING | 38 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | RIKTLINJERNAS TILLÄMPNINGSOMRÅDE | 41 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | Sektoriell räckvidd | 41 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | Materiell räckvidd: Betydelsen av begreppet ’företag i svårigheter’ | 41 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 2.3 | Undsättningsstöd, omstruktureringsstöd och tillfälligt omstruktureringsstöd | 42 |
| --- | --- | --- |

2.3

| 2.4 | Stöd för att täcka de sociala kostnader som en omstrukturering medför | 42 |
| --- | --- | --- |

2.4

| 3. | FÖRENLIGHET MED EES-AVTALETS FUNKTION | 43 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Bidrag till ett mål av gemensamt intresse | 44 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Påvisande av sociala problem eller marknadsmisslyckande | 44 |
| --- | --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Omstruktureringsplan och återställande av långsiktig lönsamhet | 45 |
| --- | --- | --- |

3.1.2

| 3.2 | Behov av statligt ingripande | 46 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.3 | Lämplighet | 46 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Undsättningsstöd | 46 |
| --- | --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Omstruktureringsstöd | 47 |
| --- | --- | --- |

3.3.2

| 3.4 | Stimulanseffekt | 47 |
| --- | --- | --- |

3.4

| 3.5 | Stödets proportionalitet/begränsning av stödet till ett minimum | 47 |
| --- | --- | --- |

3.5

| 3.5.1 | Undsättningsstöd | 47 |
| --- | --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Omstruktureringsstöd | 47 |
| --- | --- | --- |

3.5.2

| 3.6 | Negativa effekter | 49 |
| --- | --- | --- |

3.6

| 3.6.1 | Principen om att stöd får beviljas endast en gång | 49 |
| --- | --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | Åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen | 50 |
| --- | --- | --- |

3.6.2

| 3.6.3 | Mottagare av tidigare olagligt stöd | 52 |
| --- | --- | --- |

3.6.3

| 3.6.4 | Särskilda villkor för godkännande av stöd | 52 |
| --- | --- | --- |

3.6.4

| 3.7 | Öppenhet | 52 |
| --- | --- | --- |

3.7

| 4. | OMSTRUKTURERINGSSTÖD I STÖDOMRÅDEN | 53 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | STÖD TILL LEVERANTÖRER AV TJÄNSTER AV ALLMÄNT EKONOMISKT INTRESSE SOM HAR SVÅRIGHETER | 53 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | STÖDORDNINGAR FÖR MINDRE STÖDBELOPP OCH STÖDMOTTAGARE | 54 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1 | Allmänna villkor | 54 |
| --- | --- | --- |

6.1

| 6.2 | Mål av gemensamt intresse | 55 |
| --- | --- | --- |

6.2

| 6.3 | Lämplighet | 55 |
| --- | --- | --- |

6.3

| 6.4 | Stödets proportionalitet/begränsning av stödet till ett minimum | 55 |
| --- | --- | --- |

6.4

| 6.5 | Negativa effekter | 56 |
| --- | --- | --- |

6.5

| 6.6 | Tillfälligt omstruktureringsstöd | 56 |
| --- | --- | --- |

6.6

| 6.7 | Varaktighet och utvärdering | 57 |
| --- | --- | --- |

6.7

| 7. | FÖRFARANDEN | 57 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1 | Påskyndat förfarande för undsättningsstöd | 57 |
| --- | --- | --- |

7.1

| 7.2 | Förfaranden som avser omstruktureringsplaner | 58 |
| --- | --- | --- |

7.2

| 7.2.1 | Genomförande av omstruktureringsplanen | 58 |
| --- | --- | --- |

7.2.1

| 7.2.2 | Ändring av omstruktureringsplanen | 58 |
| --- | --- | --- |

7.2.2

| 7.2.3 | Allt stöd som beviljas stödmottagaren under omstruktureringsperioden ska anmälas till myndigheten | 58 |
| --- | --- | --- |

7.2.3

| 8. | RAPPORTERING OCH ÖVERVAKNING | 59 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | LÄMPLIGA ÅTGÄRDER ENLIGT ARTIKEL 1.1 I DEL I AV PROTOKOLL 3 | 59 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | TILLÄMPNINGSDATUM OCH VARAKTIGHET | 59 |
| --- | --- | --- |

10.

1.   Inledning

| (1) | I dessa riktlinjer fastställer Eftas övervakningsmyndighet (nedan kallad myndigheten) på vilka villkor statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter kan anses vara förenligt med avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES-avtalet) på grundval av artikel 61.3 c i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(1)

I dessa riktlinjer fastställer Eftas övervakningsmyndighet (nedan kallad myndigheten) på vilka villkor statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter kan anses vara förenligt med avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES-avtalet) på grundval av artikel 61.3 c i EES-avtalet.

| (2) | Myndigheten antog de ursprungliga riktlinjerna för stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (2) 1994. En ändrad version av riktlinjerna antogs 1999 (3). År 2004 antog myndigheten nya riktlinjer (4), vars giltighet först förlängdes till den 30 november 2012 (5) och därefter till dess att de ersatts av nya regler (6). |
| --- | --- |

(2)

Myndigheten antog de ursprungliga riktlinjerna för stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (2) 1994. En ändrad version av riktlinjerna antogs 1999 (3). År 2004 antog myndigheten nya riktlinjer (4), vars giltighet först förlängdes till den 30 november 2012 (5) och därefter till dess att de ersatts av nya regler (6).

| (3) | I sitt meddelande av den 8 maj 2012 om modernisering av det statliga stödet i EU (7) tillkännagav Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) tre mål för en modernisering av kontrollen av statligt stöd:






  a) | Främja en hållbar, smart tillväxt för alla på en konkurrensutsatt inre marknad. |
| --- | --- | --- |

(3)

I sitt meddelande av den 8 maj 2012 om modernisering av det statliga stödet i EU (7) tillkännagav Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) tre mål för en modernisering av kontrollen av statligt stöd:

a)

Främja en hållbar, smart tillväxt för alla på en konkurrensutsatt inre marknad.

| b) | Inrikta kommissionens förhandsgranskning på de ärenden som har störst påverkan på den inre marknaden och samtidigt stärka samarbetet med medlemsstaterna vid tillämpningen av statligt stöd. |
| --- | --- |

b)

Inrikta kommissionens förhandsgranskning på de ärenden som har störst påverkan på den inre marknaden och samtidigt stärka samarbetet med medlemsstaterna vid tillämpningen av statligt stöd.

| c) | Rationalisera reglerna och möjliggöra snabbare beslut. |
| --- | --- |

c)

Rationalisera reglerna och möjliggöra snabbare beslut.

| (4) | I meddelandet efterlystes framför allt ett gemensamt tillvägagångssätt för översynen av de olika riktlinjerna och rambestämmelserna grundat på en stärkt inre marknad för att öka effektiviteten i de offentliga utgifterna genom att se till att statligt stöd bättre främjar mål av gemensamt intresse, noggrannare kontrollera stödets stimulanseffekt, begränsa stödet till ett minimum och undvika en negativ effekt på konkurrens och handel. Myndigheten ansluter sig också till detta synsätt. |
| --- | --- |

(4)

I meddelandet efterlystes framför allt ett gemensamt tillvägagångssätt för översynen av de olika riktlinjerna och rambestämmelserna grundat på en stärkt inre marknad för att öka effektiviteten i de offentliga utgifterna genom att se till att statligt stöd bättre främjar mål av gemensamt intresse, noggrannare kontrollera stödets stimulanseffekt, begränsa stödet till ett minimum och undvika en negativ effekt på konkurrens och handel. Myndigheten ansluter sig också till detta synsätt.

| (5) | Myndigheten har sett över riktlinjerna för undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter mot bakgrund av sina erfarenheter av att tillämpa de befintliga reglerna och i linje med den gemensamma metod som det hänvisas till ovan. I översynen tas även hänsyn till Europa 2020-strategin som kommissionen antagit (8) och det faktum att de negativa effekterna av statligt stöd kan inkräkta på behovet av att främja produktiviteten och tillväxten, bevara lika möjligheter för företag och bekämpa nationell protektionism. |
| --- | --- |

(5)

Myndigheten har sett över riktlinjerna för undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter mot bakgrund av sina erfarenheter av att tillämpa de befintliga reglerna och i linje med den gemensamma metod som det hänvisas till ovan. I översynen tas även hänsyn till Europa 2020-strategin som kommissionen antagit (8) och det faktum att de negativa effekterna av statligt stöd kan inkräkta på behovet av att främja produktiviteten och tillväxten, bevara lika möjligheter för företag och bekämpa nationell protektionism.

| (6) | Undsättnings- och omstruktureringsstöd hör till de mest snedvridande typerna av statligt stöd. Det är klart fastställt att framgångsrika sektorer av ekonomin uppvisar produktivitetstillväxt inte därför att alla företag med närvaro på marknaden gör produktivitetsvinster, utan snarare därför att de effektivare och tekniskt mer avancerade företagen växer på bekostnad av de som är mindre effektiva eller har föråldrade produkter. Om mindre effektiva företag lämnar marknaden, kan effektivare konkurrenter växa och tillgångar återförs till marknaden där de kan användas för mer produktiva ändamål. Genom att störa denna process kan undsättnings- och omstruktureringsstöd hålla tillbaka den ekonomiska tillväxten betydligt inom de berörda sektorerna. |
| --- | --- |

(6)

Undsättnings- och omstruktureringsstöd hör till de mest snedvridande typerna av statligt stöd. Det är klart fastställt att framgångsrika sektorer av ekonomin uppvisar produktivitetstillväxt inte därför att alla företag med närvaro på marknaden gör produktivitetsvinster, utan snarare därför att de effektivare och tekniskt mer avancerade företagen växer på bekostnad av de som är mindre effektiva eller har föråldrade produkter. Om mindre effektiva företag lämnar marknaden, kan effektivare konkurrenter växa och tillgångar återförs till marknaden där de kan användas för mer produktiva ändamål. Genom att störa denna process kan undsättnings- och omstruktureringsstöd hålla tillbaka den ekonomiska tillväxten betydligt inom de berörda sektorerna.

| (7) | När delar av ett konkursmässigt företag i allt väsentligt fortfarande är lönsamma, kan det hända att företaget kan genomföra en omstrukturering som leder till att det upphör med vissa olönsamma verksamheter och gör det möjligt att rekonstruera den återstående verksamheten på en grund som ger rimliga utsikter till långsiktig lönsamhet. En sådan omstrukturering bör i regel kunna genomföras utan statligt stöd genom avtal med borgenärer eller genom insolvens- eller omorganisationsförfaranden. Modern insolvenslagstiftning bör hjälpa sunda företag att överleva, bevara arbetstillfällen och göra det möjligt för leverantörer att behålla sina kunder samt ge ägare möjlighet att behålla värdet i livskraftiga företag (9). Insolvensförfaranden kan också återföra ett livskraftigt företag till marknaden genom att en tredje part förvärvar företaget med fortsatt drift eller förvärvar dess olika produktionstillgångar. |
| --- | --- |

(7)

När delar av ett konkursmässigt företag i allt väsentligt fortfarande är lönsamma, kan det hända att företaget kan genomföra en omstrukturering som leder till att det upphör med vissa olönsamma verksamheter och gör det möjligt att rekonstruera den återstående verksamheten på en grund som ger rimliga utsikter till långsiktig lönsamhet. En sådan omstrukturering bör i regel kunna genomföras utan statligt stöd genom avtal med borgenärer eller genom insolvens- eller omorganisationsförfaranden. Modern insolvenslagstiftning bör hjälpa sunda företag att överleva, bevara arbetstillfällen och göra det möjligt för leverantörer att behålla sina kunder samt ge ägare möjlighet att behålla värdet i livskraftiga företag (9). Insolvensförfaranden kan också återföra ett livskraftigt företag till marknaden genom att en tredje part förvärvar företaget med fortsatt drift eller förvärvar dess olika produktionstillgångar.

| (8) | Detta innebär att företag bör vara berättigade till statligt stöd endast om de har uttömt alla möjligheter på marknaden och när stödet är nödvändigt för att uppnå ett väl avgränsat mål av gemensamt intresse. Företag bör endast ha rätt att ta emot stöd enligt dessa riktlinjer en enda gång under tio år (principen om att ett stöd får beviljas endast en gång). |
| --- | --- |

(8)

Detta innebär att företag bör vara berättigade till statligt stöd endast om de har uttömt alla möjligheter på marknaden och när stödet är nödvändigt för att uppnå ett väl avgränsat mål av gemensamt intresse. Företag bör endast ha rätt att ta emot stöd enligt dessa riktlinjer en enda gång under tio år (principen om att ett stöd får beviljas endast en gång).

| (9) | En annan källa till oro är det problem med överdrivet risktagande som statligt stöd ger upphov till. Företag som räknar med att få undsättning när de råkar i svårigheter börja kanske tillämpa alltför riskabla och ohållbara affärsstrategier. Dessutom skulle utsikterna till undsättnings- och omstruktureringsstöd för ett givet företag på ett konstgjort sätt minska dess kapitalkostnader, vilket skulle ge det en oskälig konkurrensfördel på marknaden. |
| --- | --- |

(9)

En annan källa till oro är det problem med överdrivet risktagande som statligt stöd ger upphov till. Företag som räknar med att få undsättning när de råkar i svårigheter börja kanske tillämpa alltför riskabla och ohållbara affärsstrategier. Dessutom skulle utsikterna till undsättnings- och omstruktureringsstöd för ett givet företag på ett konstgjort sätt minska dess kapitalkostnader, vilket skulle ge det en oskälig konkurrensfördel på marknaden.

| (10) | Statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter kan också undergräva den inre marknaden genom att en otillbörligt stor del av bördan av en strukturanpassning och de därmed sammanhängande sociala och ekonomiska problemen förs över på andra avtalsparter. Detta är mindre önskvärt i sig och kan utlösa en slösaktig ’stödkapplöpning’ mellan olika avtalsparter. Sådant stöd kan också leda till att det skapas hinder för inträde på marknaden och att incitamenten till gränsöverskridande verksamhet undergrävs, i strid med målen för den inre marknaden. |
| --- | --- |

(10)

Statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter kan också undergräva den inre marknaden genom att en otillbörligt stor del av bördan av en strukturanpassning och de därmed sammanhängande sociala och ekonomiska problemen förs över på andra avtalsparter. Detta är mindre önskvärt i sig och kan utlösa en slösaktig ’stödkapplöpning’ mellan olika avtalsparter. Sådant stöd kan också leda till att det skapas hinder för inträde på marknaden och att incitamenten till gränsöverskridande verksamhet undergrävs, i strid med målen för den inre marknaden.

| (11) | Det är därför viktigt att säkerställa att stöd tillåts endast under förhållanden som lindrar dess potentiellt skadliga effekter och främjar effektivitet i de offentliga utgifterna. När det gäller omstruktureringsstöd har kraven på återgång till lönsamhet, eget bidrag och åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen visat sig värdefulla när det gäller att lindra de potentiellt skadliga effekterna av ett sådant stöd. Kraven fortsätter att gälla inom ramen för dessa riktlinjer, vid behov anpassade med hänsyn till myndighetens erfarenheter i aktuella ärenden. Begreppet ansvarsfördelning har införts, bland annat för att bättre kunna ta itu med problemet med överdrivet risktagande. När det gäller undsättningsstöd och tillfälligt omstruktureringsstöd, lindras potentiellt skadliga effekter genom begränsningar som avser stödets varaktighet och utformning. |
| --- | --- |

(11)

Det är därför viktigt att säkerställa att stöd tillåts endast under förhållanden som lindrar dess potentiellt skadliga effekter och främjar effektivitet i de offentliga utgifterna. När det gäller omstruktureringsstöd har kraven på återgång till lönsamhet, eget bidrag och åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen visat sig värdefulla när det gäller att lindra de potentiellt skadliga effekterna av ett sådant stöd. Kraven fortsätter att gälla inom ramen för dessa riktlinjer, vid behov anpassade med hänsyn till myndighetens erfarenheter i aktuella ärenden. Begreppet ansvarsfördelning har införts, bland annat för att bättre kunna ta itu med problemet med överdrivet risktagande. När det gäller undsättningsstöd och tillfälligt omstruktureringsstöd, lindras potentiellt skadliga effekter genom begränsningar som avser stödets varaktighet och utformning.

| (12) | Om stöd beviljas i form av likviditetsstöd som är begränsat både vad avser stödbelopp och varaktighet, minskar farhågorna för stödets potentiellt skadliga effekter betydligt, vilket betyder att det kan godkännas på mindre stränga villkor. Även om ett sådant stöd i princip skulle kunna användas för att stödja en hel omstruktureringsprocess, innebär begränsningen av undsättningsstödet till sex månader att detta sällan inträffar, utan undsättningsstödet följs i stället oftast av ett omstruktureringsstöd. |
| --- | --- |

(12)

Om stöd beviljas i form av likviditetsstöd som är begränsat både vad avser stödbelopp och varaktighet, minskar farhågorna för stödets potentiellt skadliga effekter betydligt, vilket betyder att det kan godkännas på mindre stränga villkor. Även om ett sådant stöd i princip skulle kunna användas för att stödja en hel omstruktureringsprocess, innebär begränsningen av undsättningsstödet till sex månader att detta sällan inträffar, utan undsättningsstödet följs i stället oftast av ett omstruktureringsstöd.

| (13) | För att främja användningen av mindre snedvridande stödformer införs i dessa riktlinjer ett nytt koncept, nämligen ’tillfälligt omstruktureringsstöd’. I likhet med undsättningsstödet får tillfälligt omstruktureringsstöd endast ges i form av likviditetsstöd som är begränsat både när det gäller stödbelopp och varaktighet. För att det ska bli möjligt att stödja en hel omstruktureringsprocess förlängs emellertid det tillfälliga omstruktureringsstödets maximala varaktighet till 18 månader. Tillfälligt omstruktureringsstöd får endast beviljas små och medelstora företag (10) och mindre statsägda företag (11), eftersom de ställs inför större utmaningar än stora företag när det gäller tillgång till likviditet. |
| --- | --- |

(13)

För att främja användningen av mindre snedvridande stödformer införs i dessa riktlinjer ett nytt koncept, nämligen ’tillfälligt omstruktureringsstöd’. I likhet med undsättningsstödet får tillfälligt omstruktureringsstöd endast ges i form av likviditetsstöd som är begränsat både när det gäller stödbelopp och varaktighet. För att det ska bli möjligt att stödja en hel omstruktureringsprocess förlängs emellertid det tillfälliga omstruktureringsstödets maximala varaktighet till 18 månader. Tillfälligt omstruktureringsstöd får endast beviljas små och medelstora företag (10) och mindre statsägda företag (11), eftersom de ställs inför större utmaningar än stora företag när det gäller tillgång till likviditet.

| (14) | Om stöd till leverantörer av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i svårigheter omfattas av dessa riktlinjer, bör bedömningen göras i enlighet med standardprinciperna i riktlinjerna. Den konkreta tillämpningen av dessa principer bör dock vid behov anpassas med hänsyn till den särskilda karaktären hos tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och i synnerhet behovet av att säkerställa kontinuitet i tillhandahållandet av tjänsterna i enlighet med artikel 59.2 i EES-fördraget. |
| --- | --- |

(14)

Om stöd till leverantörer av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i svårigheter omfattas av dessa riktlinjer, bör bedömningen göras i enlighet med standardprinciperna i riktlinjerna. Den konkreta tillämpningen av dessa principer bör dock vid behov anpassas med hänsyn till den särskilda karaktären hos tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och i synnerhet behovet av att säkerställa kontinuitet i tillhandahållandet av tjänsterna i enlighet med artikel 59.2 i EES-fördraget.

| (15) | Under rådande förhållanden med betydande europeisk och global överkapacitet är statligt stöd till undsättning och omstrukturering av stålföretag i svårigheter emellertid inte berättigat. Stålsektorn bör därför undantas från tillämpningsområdet för dessa riktlinjer. |
| --- | --- |

(15)

Under rådande förhållanden med betydande europeisk och global överkapacitet är statligt stöd till undsättning och omstrukturering av stålföretag i svårigheter emellertid inte berättigat. Stålsektorn bör därför undantas från tillämpningsområdet för dessa riktlinjer.

| (16) | I rådets beslut 2010/787/EU (12) anges i frågan om Europeiska unionen på vilka villkor driftsstöd, socialt stöd och miljöstöd får beviljas fram till 2027 för icke-konkurrenskraftig produktion inom kolsektorn (13). De nuvarande reglerna följer tidigare sektorsspecifika regler som tillämpades 2002–2010 (14) samt 1993–2002 (15), vilket underlättade omstruktureringen av icke-konkurrenskraftiga företag verksamma inom kolsektorn. Med tanke på detta och med hänsyn till det ihållande behovet av stöd för strukturell anpassning av kolproduktionen i unionen, är de nuvarande reglerna strängare än de gamla och kräver definitivt upphörande av produktion och försäljning av understödd kolproduktion och definitiv nedläggning av icke-konkurrenskraftiga produktionsenheter senast den 31 december 2018. Genom att tillämpa dessa regler har flera medlemsstater antagit och håller på att genomföra planer som leder till den definitiva nedläggningen av kolgruvor i svårigheter som drivs av företag inom denna sektor (16). Myndigheten noterar att beslut 2010/787/EU inte gäller EES/Efta-staterna. Myndigheten beslutade att utesluta kolsektorn från tillämpningsområdet för dessa riktlinjer, med tanke på dess särskilda egenskaper. |
| --- | --- |

(16)

I rådets beslut 2010/787/EU (12) anges i frågan om Europeiska unionen på vilka villkor driftsstöd, socialt stöd och miljöstöd får beviljas fram till 2027 för icke-konkurrenskraftig produktion inom kolsektorn (13). De nuvarande reglerna följer tidigare sektorsspecifika regler som tillämpades 2002–2010 (14) samt 1993–2002 (15), vilket underlättade omstruktureringen av icke-konkurrenskraftiga företag verksamma inom kolsektorn. Med tanke på detta och med hänsyn till det ihållande behovet av stöd för strukturell anpassning av kolproduktionen i unionen, är de nuvarande reglerna strängare än de gamla och kräver definitivt upphörande av produktion och försäljning av understödd kolproduktion och definitiv nedläggning av icke-konkurrenskraftiga produktionsenheter senast den 31 december 2018. Genom att tillämpa dessa regler har flera medlemsstater antagit och håller på att genomföra planer som leder till den definitiva nedläggningen av kolgruvor i svårigheter som drivs av företag inom denna sektor (16). Myndigheten noterar att beslut 2010/787/EU inte gäller EES/Efta-staterna. Myndigheten beslutade att utesluta kolsektorn från tillämpningsområdet för dessa riktlinjer, med tanke på dess särskilda egenskaper.

| (17) | Myndighetens erfarenheter av undsättning och omstrukturering av finansinstitut under den finansiella och ekonomiska krisen har visat att särskilda regler som gäller för den finansiella sektorn kan vara en fördel med hänsyn till finansinstitutens och finansmarknadernas särdrag. Företag som omfattas av särskilda regler för den finansiella sektorn är därför undantagna från tillämpningsområdet för dessa riktlinjer. |
| --- | --- |

(17)

Myndighetens erfarenheter av undsättning och omstrukturering av finansinstitut under den finansiella och ekonomiska krisen har visat att särskilda regler som gäller för den finansiella sektorn kan vara en fördel med hänsyn till finansinstitutens och finansmarknadernas särdrag. Företag som omfattas av särskilda regler för den finansiella sektorn är därför undantagna från tillämpningsområdet för dessa riktlinjer.

2.   Riktlinjernas tillämpningsområde

2.1   Sektoriell räckvidd

| (18) | Myndigheten kommer att tillämpa dessa riktlinjer på stöd till alla företag i svårigheter, utom de som är verksamma inom kolsektorn (17) eller stålsektorn (18) och de som omfattas av särskilda regler för finansinstitut (19), utan att detta påverkar eventuella specifika regler som avser företag i svårigheter inom en viss sektor (20). |
| --- | --- |

(18)

Myndigheten kommer att tillämpa dessa riktlinjer på stöd till alla företag i svårigheter, utom de som är verksamma inom kolsektorn (17) eller stålsektorn (18) och de som omfattas av särskilda regler för finansinstitut (19), utan att detta påverkar eventuella specifika regler som avser företag i svårigheter inom en viss sektor (20).

2.2   Materiell räckvidd: Betydelsen av begreppet ’företag i svårigheter’

| (19) | En avtalspart som planerar att bevilja stöd enligt dessa riktlinjer till ett företag måste på objektiva grunder visa att det berörda företaget är i svårigheter i den mening som avses i detta avsnitt, om inte annat följer av de särskilda bestämmelserna för undsättningsstöd och tillfälligt omstruktureringsstöd i punkt 29. |
| --- | --- |

(19)

En avtalspart som planerar att bevilja stöd enligt dessa riktlinjer till ett företag måste på objektiva grunder visa att det berörda företaget är i svårigheter i den mening som avses i detta avsnitt, om inte annat följer av de särskilda bestämmelserna för undsättningsstöd och tillfälligt omstruktureringsstöd i punkt 29.

| (20) | I dessa riktlinjer anses ett företag vara i svårigheter om det, utan statligt ingripande, är nästan säkert att det ser sig tvingat att lägga ner sin verksamhet på kort eller medellång sikt. Därför anses ett företag vara i svårigheter om minst en av följande omständigheter är för handen:






  a) | Om det gäller ett aktiebolag (21), där mer än hälften av det tecknade aktiekapitalet (22) har försvunnit på grund av ackumulerade förluster. Detta är fallet om avdrag för ackumulerade förluster från reserver (och alla andra element som vanligtvis betraktas som en del av företagets egna medel) leder till ett negativt sammanlagt belopp som överstiger hälften av det tecknade aktiekapitalet. |
| --- | --- | --- |

(20)

I dessa riktlinjer anses ett företag vara i svårigheter om det, utan statligt ingripande, är nästan säkert att det ser sig tvingat att lägga ner sin verksamhet på kort eller medellång sikt. Därför anses ett företag vara i svårigheter om minst en av följande omständigheter är för handen:

a)

Om det gäller ett aktiebolag (21), där mer än hälften av det tecknade aktiekapitalet (22) har försvunnit på grund av ackumulerade förluster. Detta är fallet om avdrag för ackumulerade förluster från reserver (och alla andra element som vanligtvis betraktas som en del av företagets egna medel) leder till ett negativt sammanlagt belopp som överstiger hälften av det tecknade aktiekapitalet.

| b) | Om det gäller ett företag där åtminstone några ägare har obegränsat ansvar för företagets skuld (23), där över hälften av det bokförda egna kapitalet har försvunnit på grund av ackumulerade förluster. |
| --- | --- |

b)

Om det gäller ett företag där åtminstone några ägare har obegränsat ansvar för företagets skuld (23), där över hälften av det bokförda egna kapitalet har försvunnit på grund av ackumulerade förluster.

| c) | Om företaget är föremål för ett kollektivt insolvensförfarande eller uppfyller kriterierna i nationell lagstiftning för att försättas i kollektiv insolvens på sina fordringsägares begäran. |
| --- | --- |

c)

Om företaget är föremål för ett kollektivt insolvensförfarande eller uppfyller kriterierna i nationell lagstiftning för att försättas i kollektiv insolvens på sina fordringsägares begäran.

| d) | Om det gäller ett företag som inte är ett litet eller medelstort företag, där, för de senaste två åren,






  i) | företagets bokföringsmässiga grad av skuldsättning har varit större än 7,5 och |
| --- | --- | --- |

d)

Om det gäller ett företag som inte är ett litet eller medelstort företag, där, för de senaste två åren,

i)

företagets bokföringsmässiga grad av skuldsättning har varit större än 7,5 och

| ii) | företagets rörelseresultat före räntor, skatter och avskrivningar (Ebitda), har legat under 1,0. |
| --- | --- |

ii)

företagets rörelseresultat före räntor, skatter och avskrivningar (Ebitda), har legat under 1,0.

| (21) | Ett nybildat företag är inte berättigat till stöd enligt dessa riktlinjer även om dess ursprungliga finansiella ställning är svag. Detta är fallet exempelvis när ett nytt företag uppstår efter likvideringen av ett tidigare företag eller helt enkelt tar över det tidigare företagets tillgångar. Ett företag betraktas i princip som nybildat under de första tre åren efter det att verksamheten inletts inom det berörda området. Först efter denna period blir företaget stödberättigat enligt dessa riktlinjer, dock på följande villkor:






  a) | Det ska kunna klassificeras som ett företag i svårigheter i den mening som avses i dessa riktlinjer, och |
| --- | --- | --- |

(21)

Ett nybildat företag är inte berättigat till stöd enligt dessa riktlinjer även om dess ursprungliga finansiella ställning är svag. Detta är fallet exempelvis när ett nytt företag uppstår efter likvideringen av ett tidigare företag eller helt enkelt tar över det tidigare företagets tillgångar. Ett företag betraktas i princip som nybildat under de första tre åren efter det att verksamheten inletts inom det berörda området. Först efter denna period blir företaget stödberättigat enligt dessa riktlinjer, dock på följande villkor:

a)

Det ska kunna klassificeras som ett företag i svårigheter i den mening som avses i dessa riktlinjer, och

| b) | det får inte utgöra en del av en större koncern (24), förutom på de villkor som anges i punkt 22. |
| --- | --- |

b)

det får inte utgöra en del av en större koncern (24), förutom på de villkor som anges i punkt 22.

| (22) | Ett företag som ingår i eller håller på att tas över av en koncern är i regel inte berättigat till stöd enligt dessa riktlinjer, utom om det kan visas att det endast är det berörda företaget som är i svårigheter och att svårigheterna inte är en följd av en godtycklig kostnadsfördelning inom koncernen och att företagets svårigheter är så allvarliga att de inte kan åtgärdas inom koncernen. Om ett företag i svårigheter bildar ett dotterbolag, kommer dotterbolaget och det företag i svårigheter som kontrollerar det att betraktas som en koncern och kan därför få stöd på de villkor som anges i denna punkt. |
| --- | --- |

(22)

Ett företag som ingår i eller håller på att tas över av en koncern är i regel inte berättigat till stöd enligt dessa riktlinjer, utom om det kan visas att det endast är det berörda företaget som är i svårigheter och att svårigheterna inte är en följd av en godtycklig kostnadsfördelning inom koncernen och att företagets svårigheter är så allvarliga att de inte kan åtgärdas inom koncernen. Om ett företag i svårigheter bildar ett dotterbolag, kommer dotterbolaget och det företag i svårigheter som kontrollerar det att betraktas som en koncern och kan därför få stöd på de villkor som anges i denna punkt.

| (23) | Eftersom dess fortlevnad är i fara kan ett företag i svårigheter inte anses vara ett lämpligt medel för att främja andra allmänpolitiska mål förrän dess lönsamhet har säkerställts. Myndigheten anser därför att stöd till företag i svårigheter endast kan bidra till utvecklingen av näringsverksamheter utan att påverka handeln i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset om de villkor som läggs fast i dessa riktlinjer uppfylls, även om ett sådant stöd beviljas i enlighet med en stödordning som redan har godkänts. |
| --- | --- |

(23)

Eftersom dess fortlevnad är i fara kan ett företag i svårigheter inte anses vara ett lämpligt medel för att främja andra allmänpolitiska mål förrän dess lönsamhet har säkerställts. Myndigheten anser därför att stöd till företag i svårigheter endast kan bidra till utvecklingen av näringsverksamheter utan att påverka handeln i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset om de villkor som läggs fast i dessa riktlinjer uppfylls, även om ett sådant stöd beviljas i enlighet med en stödordning som redan har godkänts.

| (24) | Därför förbjuder flera förordningar och meddelanden på området statligt stöd, liksom på andra områden, stöd till företag i svårigheter. Vid tillämpningen av sådana förordningar och meddelanden, och om inte annat anges i dem, gäller följande:






  a) | Med ’företag i svårigheter’ menas företag i svårigheter i den mening som avses i punkt 20 i dessa riktlinjer, och |
| --- | --- | --- |

(24)

Därför förbjuder flera förordningar och meddelanden på området statligt stöd, liksom på andra områden, stöd till företag i svårigheter. Vid tillämpningen av sådana förordningar och meddelanden, och om inte annat anges i dem, gäller följande:

a)

Med ’företag i svårigheter’ menas företag i svårigheter i den mening som avses i punkt 20 i dessa riktlinjer, och

| b) | små och medelstora företag som har existerat kortare tid än tre år anses inte vara i svårigheter om de inte uppfyller villkoret i punkt 20 c. |
| --- | --- |

b)

små och medelstora företag som har existerat kortare tid än tre år anses inte vara i svårigheter om de inte uppfyller villkoret i punkt 20 c.

2.3   Undsättningsstöd, omstruktureringsstöd och tillfälligt omstruktureringsstöd

| (25) | Dessa riktlinjer tar upp tre typer av stöd: undsättningsstöd, omstruktureringsstöd och tillfälligt omstruktureringsstöd. |
| --- | --- |

(25)

Dessa riktlinjer tar upp tre typer av stöd: undsättningsstöd, omstruktureringsstöd och tillfälligt omstruktureringsstöd.

| (26) | Undsättningsstöd är till sin natur avsett för akuta situationer under en övergångsperiod. Det främsta syftet med det stödet är att göra det möjligt att hålla ett ekonomiskt försvagat företag flytande under den korta tid som krävs för att utarbeta en omstrukturerings- eller likvidationsplan. Den allmänna principen är att undsättningsstöd ska möjliggöra tillfällig hjälp till ett företag som ställts inför en allvarlig försämring av sin finansiella situation, som innebär en akut likviditetskris eller teknisk insolvens. Ett sådant tillfälligt stöd bör ge tid till att analysera de omständigheter som föranlett svårigheterna och att utarbeta en lämplig plan för att avhjälpa dessa svårigheter. |
| --- | --- |

(26)

Undsättningsstöd är till sin natur avsett för akuta situationer under en övergångsperiod. Det främsta syftet med det stödet är att göra det möjligt att hålla ett ekonomiskt försvagat företag flytande under den korta tid som krävs för att utarbeta en omstrukturerings- eller likvidationsplan. Den allmänna principen är att undsättningsstöd ska möjliggöra tillfällig hjälp till ett företag som ställts inför en allvarlig försämring av sin finansiella situation, som innebär en akut likviditetskris eller teknisk insolvens. Ett sådant tillfälligt stöd bör ge tid till att analysera de omständigheter som föranlett svårigheterna och att utarbeta en lämplig plan för att avhjälpa dessa svårigheter.

| (27) | Ett omstruktureringsstöd innebär ofta ett mer permanent stöd och måste återställa stödmottagarens långsiktiga lönsamhet på grundval av en realistisk, enhetlig och långtgående omstruktureringsplan, men samtidigt möjliggöra ett tillräckligt eget bidrag och en lämplig ansvarsfördelning och begränsa den potentiella snedvridningen av konkurrensen. |
| --- | --- |

(27)

Ett omstruktureringsstöd innebär ofta ett mer permanent stöd och måste återställa stödmottagarens långsiktiga lönsamhet på grundval av en realistisk, enhetlig och långtgående omstruktureringsplan, men samtidigt möjliggöra ett tillräckligt eget bidrag och en lämplig ansvarsfördelning och begränsa den potentiella snedvridningen av konkurrensen.

| (28) | Ett tillfälligt omstruktureringsstöd är ett likviditetsstöd som är utformat för att underlätta omstruktureringen av ett företag genom att skapa de nödvändiga förutsättningarna för stödmottagaren att utforma och genomföra lämpliga åtgärder för att återställa företagets långsiktiga lönsamhet. Tillfälligt omstruktureringsstöd får endast ges till små och medelstora företag och till mindre statsägda företag. |
| --- | --- |

(28)

Ett tillfälligt omstruktureringsstöd är ett likviditetsstöd som är utformat för att underlätta omstruktureringen av ett företag genom att skapa de nödvändiga förutsättningarna för stödmottagaren att utforma och genomföra lämpliga åtgärder för att återställa företagets långsiktiga lönsamhet. Tillfälligt omstruktureringsstöd får endast ges till små och medelstora företag och till mindre statsägda företag.

| (29) | Genom undantag från punkt 19 kan undsättningsstöd samt, när det gäller små och medelstora företag och mindre statsägda företag, tillfälligt omstruktureringsstöd även beviljas företag som inte är i svårigheter i den mening som avses i punkt 20, men som står inför akuta likviditetsbehov på grund av exceptionella och oförutsedda omständigheter. |
| --- | --- |

(29)

Genom undantag från punkt 19 kan undsättningsstöd samt, när det gäller små och medelstora företag och mindre statsägda företag, tillfälligt omstruktureringsstöd även beviljas företag som inte är i svårigheter i den mening som avses i punkt 20, men som står inför akuta likviditetsbehov på grund av exceptionella och oförutsedda omständigheter.

2.4   Stöd för att täcka de sociala kostnader som en omstrukturering medför

| (30) | En omstrukturering innebär vanligtvis en nedskärning eller nedläggning av de berörda verksamheterna. Sådana nedskärningar är ofta nödvändiga av rationaliserings- och effektivitetsskäl, utöver sådana kapacitetsnedskärningar som kan krävas som ett villkor för att stödet ska beviljas. Oavsett vilka de bakomliggande orsakerna är, leder sådana åtgärder i regel till nedskärningar av stödmottagarens personalstyrka. |
| --- | --- |

(30)

En omstrukturering innebär vanligtvis en nedskärning eller nedläggning av de berörda verksamheterna. Sådana nedskärningar är ofta nödvändiga av rationaliserings- och effektivitetsskäl, utöver sådana kapacitetsnedskärningar som kan krävas som ett villkor för att stödet ska beviljas. Oavsett vilka de bakomliggande orsakerna är, leder sådana åtgärder i regel till nedskärningar av stödmottagarens personalstyrka.

| (31) | Avtalsparternas arbetsrätt omfattar ibland allmänna socialförsäkringssystem enligt vilka vissa förmåner betalas direkt till den friställda personalen. Sådana program betraktas inte som sådant statligt stöd som faller inom ramen för artikel 61.1 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(31)

Avtalsparternas arbetsrätt omfattar ibland allmänna socialförsäkringssystem enligt vilka vissa förmåner betalas direkt till den friställda personalen. Sådana program betraktas inte som sådant statligt stöd som faller inom ramen för artikel 61.1 i EES-avtalet.

| (32) | Förutom sådana socialförsäkringsförmåner för de anställda medger de allmänna systemen för social trygghet ofta att staten täcker de ersättningar som ett företag åtagit sig att betala till friställda arbetstagare och som går utöver dess lagstadgade eller avtalsrättsliga skyldigheter. När sådana system tillämpas generellt och utan branschvisa begränsningar på samtliga arbetstagare som uppfyller på förhand fastställda villkor och ersättningen beviljas automatiskt, anses detta inte utgöra statligt stöd enligt artikel 61.1 i EES-avtalet för företag under omstrukturering Däremot kan sådana system utgöra stöd om de är selektiva och används för att underlätta omstrukturering inom vissa branscher (25). |
| --- | --- |

(32)

Förutom sådana socialförsäkringsförmåner för de anställda medger de allmänna systemen för social trygghet ofta att staten täcker de ersättningar som ett företag åtagit sig att betala till friställda arbetstagare och som går utöver dess lagstadgade eller avtalsrättsliga skyldigheter. När sådana system tillämpas generellt och utan branschvisa begränsningar på samtliga arbetstagare som uppfyller på förhand fastställda villkor och ersättningen beviljas automatiskt, anses detta inte utgöra statligt stöd enligt artikel 61.1 i EES-avtalet för företag under omstrukturering Däremot kan sådana system utgöra stöd om de är selektiva och används för att underlätta omstrukturering inom vissa branscher (25).

| (33) | De skyldigheter som ett företag självt har enligt arbetsrätt eller kollektivavtal med fackföreningarna att ge friställd personal vissa förmåner, såsom avgångsvederlag eller åtgärder för att förbättra deras anställbarhet, är en del av de normala kostnader som ett företag ska finansiera med egna medel. Eftersom detta är fallet, måste varje statligt bidrag till dessa kostnader räknas som stöd. Detta gäller oavsett om betalningarna görs direkt till företaget eller betalas ut till de anställda genom något statligt organ. |
| --- | --- |

(33)

De skyldigheter som ett företag självt har enligt arbetsrätt eller kollektivavtal med fackföreningarna att ge friställd personal vissa förmåner, såsom avgångsvederlag eller åtgärder för att förbättra deras anställbarhet, är en del av de normala kostnader som ett företag ska finansiera med egna medel. Eftersom detta är fallet, måste varje statligt bidrag till dessa kostnader räknas som stöd. Detta gäller oavsett om betalningarna görs direkt till företaget eller betalas ut till de anställda genom något statligt organ.

| (34) | Myndigheten har i princip inga invändningar mot ett sådant stöd när det beviljas företag i svårigheter, eftersom det ger ekonomiska fördelar bortom företagets egna intressen, vilket förenklar strukturomvandlingen och minskar de sociala problemen. |
| --- | --- |

(34)

Myndigheten har i princip inga invändningar mot ett sådant stöd när det beviljas företag i svårigheter, eftersom det ger ekonomiska fördelar bortom företagets egna intressen, vilket förenklar strukturomvandlingen och minskar de sociala problemen.

| (35) | Förutom att det är ett direkt ekonomiskt stöd, beviljas ett sådant stöd vanligtvis enligt en särskild ordning för omstrukturering för utbildning, rådgivning och praktisk hjälp att finna alternativ anställning, omlokalisering, yrkesutbildning och hjälp till anställda som vill starta egna företag. Eftersom sådana åtgärder, som ökar anställbarheten för friställda arbetstagare, främjar målet att lindra de sociala problemen, ser myndigheten konsekvent positivt på ett sådant stöd när det beviljas företag i svårigheter. |
| --- | --- |

(35)

Förutom att det är ett direkt ekonomiskt stöd, beviljas ett sådant stöd vanligtvis enligt en särskild ordning för omstrukturering för utbildning, rådgivning och praktisk hjälp att finna alternativ anställning, omlokalisering, yrkesutbildning och hjälp till anställda som vill starta egna företag. Eftersom sådana åtgärder, som ökar anställbarheten för friställda arbetstagare, främjar målet att lindra de sociala problemen, ser myndigheten konsekvent positivt på ett sådant stöd när det beviljas företag i svårigheter.

3.   Förenlighet med EES-avtalets funktion

| (36) | De omständigheter under vilka statligt stöd kan godkännas såsom förenligt med EES-avtalets funktion anges i artikel 61.2 och 61.3 i EES-avtalet. Enligt artikel 61.3 c har myndigheten befogenhet att tillåta ’stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter [...] när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset’. Detta kan särskilt vara fallet om stödet är nödvändigt för att rätta till skillnader som beror på marknadsmisslyckanden eller för att säkerställa ekonomisk och social sammanhållning. |
| --- | --- |

(36)

De omständigheter under vilka statligt stöd kan godkännas såsom förenligt med EES-avtalets funktion anges i artikel 61.2 och 61.3 i EES-avtalet. Enligt artikel 61.3 c har myndigheten befogenhet att tillåta ’stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter [...] när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset’. Detta kan särskilt vara fallet om stödet är nödvändigt för att rätta till skillnader som beror på marknadsmisslyckanden eller för att säkerställa ekonomisk och social sammanhållning.

| (37) | Stödåtgärder till förmån för stora företag ska anmälas individuellt till myndigheten. På vissa villkor kan myndigheten godkänna stödordningar för mindre stödbelopp till små och medelstora företag och mindre statsägda företag: dessa villkor anges i kapitel 6 (26). |
| --- | --- |

(37)

Stödåtgärder till förmån för stora företag ska anmälas individuellt till myndigheten. På vissa villkor kan myndigheten godkänna stödordningar för mindre stödbelopp till små och medelstora företag och mindre statsägda företag: dessa villkor anges i kapitel 6 (26).

| (38) | Vid bedömningen av om ett anmält stöd kan förklaras vara förenligt med EES-avtalets funktion undersöker myndigheten om vart och ett av följande kriterier är uppfyllt:






  a) | Bidrag till ett väldefinierat mål av gemensamt intresse: en statlig stödåtgärd måste syfta till att uppnå ett mål av gemensamt intresse i enlighet med artikel 61.3 i EES-avtalet (avsnitt 3.1). |
| --- | --- | --- |

(38)

Vid bedömningen av om ett anmält stöd kan förklaras vara förenligt med EES-avtalets funktion undersöker myndigheten om vart och ett av följande kriterier är uppfyllt:

a)

Bidrag till ett väldefinierat mål av gemensamt intresse: en statlig stödåtgärd måste syfta till att uppnå ett mål av gemensamt intresse i enlighet med artikel 61.3 i EES-avtalet (avsnitt 3.1).

| b) | Behov av statligt ingripande: en statlig stödåtgärd måste vara inriktad på en situation där stödet kan åstadkomma en konkret förbättring som marknaden inte klarar på egen hand, till exempel genom att åtgärda ett marknadsmisslyckande eller lösa ett rättvise- eller sammanhållningsproblem (avsnitt 3.2). |
| --- | --- |

b)

Behov av statligt ingripande: en statlig stödåtgärd måste vara inriktad på en situation där stödet kan åstadkomma en konkret förbättring som marknaden inte klarar på egen hand, till exempel genom att åtgärda ett marknadsmisslyckande eller lösa ett rättvise- eller sammanhållningsproblem (avsnitt 3.2).

| c) | Stödåtgärdens lämplighet: en stödåtgärd anses inte vara förenlig med EES-avtalet om andra, mindre snedvridande åtgärder gör det möjligt att uppnå samma mål (avsnitt 3.3). |
| --- | --- |

c)

Stödåtgärdens lämplighet: en stödåtgärd anses inte vara förenlig med EES-avtalet om andra, mindre snedvridande åtgärder gör det möjligt att uppnå samma mål (avsnitt 3.3).

| d | Stimulanseffekt: det måste visas att stödmottagaren, om stödet inte hade beviljats, skulle ha omstrukturerats, sålts eller avvecklats på ett sätt som inte skulle ha uppnått målet av gemensamt intresse (avsnitt 3.4). |
| --- | --- |

d

Stimulanseffekt: det måste visas att stödmottagaren, om stödet inte hade beviljats, skulle ha omstrukturerats, sålts eller avvecklats på ett sätt som inte skulle ha uppnått målet av gemensamt intresse (avsnitt 3.4).

| e) | Stödets proportionalitet (begränsning till ett minimum): stödet får inte överskrida det minimum som krävs för att uppnå målet av gemensamt intresse (avsnitt 3.5). |
| --- | --- |

e)

Stödets proportionalitet (begränsning till ett minimum): stödet får inte överskrida det minimum som krävs för att uppnå målet av gemensamt intresse (avsnitt 3.5).

| f) | Undvikande av otillbörliga negativa effekter på konkurrens och handel mellan avtalsparterna: de negativa effekterna av stödet måste vara tillräckligt begränsade, så att effekten av åtgärden blir övervägande positiv (avsnitt 3.6). |
| --- | --- |

f)

Undvikande av otillbörliga negativa effekter på konkurrens och handel mellan avtalsparterna: de negativa effekterna av stödet måste vara tillräckligt begränsade, så att effekten av åtgärden blir övervägande positiv (avsnitt 3.6).

| g) | Insyn i stödet: avtalsparterna, myndigheten, de ekonomiska aktörerna och allmänheten måste enkelt kunna få tillgång till alla relevanta rättsakter och uppgifter om det stöd som beviljats (avsnitt 3.7). |
| --- | --- |

g)

Insyn i stödet: avtalsparterna, myndigheten, de ekonomiska aktörerna och allmänheten måste enkelt kunna få tillgång till alla relevanta rättsakter och uppgifter om det stöd som beviljats (avsnitt 3.7).

| (39) | Om något av kriterierna ovan inte är uppfyllt, kommer stödet inte att anses vara förenligt med EES-avtalets funktion. |
| --- | --- |

(39)

Om något av kriterierna ovan inte är uppfyllt, kommer stödet inte att anses vara förenligt med EES-avtalets funktion.

| (40) | Resultatet totalt sett för vissa kategorier av stödordningar kan dessutom bli föremål för ett krav på efterhandsutvärdering enligt punkterna 118–120 i dessa riktlinjer. |
| --- | --- |

(40)

Resultatet totalt sett för vissa kategorier av stödordningar kan dessutom bli föremål för ett krav på efterhandsutvärdering enligt punkterna 118–120 i dessa riktlinjer.

| (41) | Om en stödåtgärd eller de villkor som är förbundna med den (bl.a. finansieringsmetoden när denna utgör en integrerad del av stödåtgärden) medför en icke särskiljbar överträdelse av EES-lagstiftningen, kan stödet inte förklaras förenligt med EES-avtalets funktion (27). |
| --- | --- |

(41)

Om en stödåtgärd eller de villkor som är förbundna med den (bl.a. finansieringsmetoden när denna utgör en integrerad del av stödåtgärden) medför en icke särskiljbar överträdelse av EES-lagstiftningen, kan stödet inte förklaras förenligt med EES-avtalets funktion (27).

| (42) | I detta kapitel anger myndigheten de villkor enligt vilka den kommer att bedöma vart och ett av de kriterier som avses i punkt 38. |
| --- | --- |

(42)

I detta kapitel anger myndigheten de villkor enligt vilka den kommer att bedöma vart och ett av de kriterier som avses i punkt 38.

3.1   Bidrag till ett mål av gemensamt intresse

| (43) | Med tanke på hur viktigt marknadsutträde är för processen med produktivitetstillväxt är inte enbart det faktum att ett företag hindras från att träda ut från marknaden en tillräcklig motivering för stöd. Det bör läggas fram tydliga bevis för att stödet främjar ett mål av gemensamt intresse genom att det syftar till att hindra sociala problem eller åtgärda marknadsmisslyckanden (avsnitt 3.1.1) genom att återställa företagets långsiktiga lönsamhet (avsnitt 3.1.2). |
| --- | --- |

(43)

Med tanke på hur viktigt marknadsutträde är för processen med produktivitetstillväxt är inte enbart det faktum att ett företag hindras från att träda ut från marknaden en tillräcklig motivering för stöd. Det bör läggas fram tydliga bevis för att stödet främjar ett mål av gemensamt intresse genom att det syftar till att hindra sociala problem eller åtgärda marknadsmisslyckanden (avsnitt 3.1.1) genom att återställa företagets långsiktiga lönsamhet (avsnitt 3.1.2).

3.1.1   Påvisande av sociala problem eller marknadsmisslyckande

| (44) | Avtalsparterna måste visa att stödmottagarens misslyckande skulle medföra allvarliga sociala problem eller ett allvarligt marknadsmisslyckande, särskilt genom att visa






  a) | att arbetslösheten i den eller de regioner som berörs (på Nuts II-nivå) antingen är






  i) | högre än EES-genomsnittet, ihållande och åtföljd av svårigheter att skapa nya arbetstillfällen i den eller de berörda regionerna, eller |
| --- | --- | --- | --- |

(44)

Avtalsparterna måste visa att stödmottagarens misslyckande skulle medföra allvarliga sociala problem eller ett allvarligt marknadsmisslyckande, särskilt genom att visa

a)

att arbetslösheten i den eller de regioner som berörs (på Nuts II-nivå) antingen är

i)

högre än EES-genomsnittet, ihållande och åtföljd av svårigheter att skapa nya arbetstillfällen i den eller de berörda regionerna, eller

| ii) | högre än det nationella genomsnittet, ihållande och åtföljd av svårigheter att skapa ny sysselsättning i den eller de berörda regionerna, |
| --- | --- |

ii)

högre än det nationella genomsnittet, ihållande och åtföljd av svårigheter att skapa ny sysselsättning i den eller de berörda regionerna,

| b) | att det finns en risk för avbrott i viktiga tjänsteleveranser som är svåra att ersätta och där det skulle vara svårt för en konkurrent att fylla den tidigare leverantörens plats (t.ex. en nationell infrastrukturleverantör), |
| --- | --- |

b)

att det finns en risk för avbrott i viktiga tjänsteleveranser som är svåra att ersätta och där det skulle vara svårt för en konkurrent att fylla den tidigare leverantörens plats (t.ex. en nationell infrastrukturleverantör),

| c) | att det kan få negativa konsekvenser om ett företag med en viktig systembetingad roll (t.ex. i egenskap av leverantör av en viktig insatsvara) i en viss region eller sektor lämnar marknaden, |
| --- | --- |

c)

att det kan få negativa konsekvenser om ett företag med en viktig systembetingad roll (t.ex. i egenskap av leverantör av en viktig insatsvara) i en viss region eller sektor lämnar marknaden,

| d) | att det finns en risk för avbrott i det fortlöpande tillhandahållandet av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse, |
| --- | --- |

d)

att det finns en risk för avbrott i det fortlöpande tillhandahållandet av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse,

| e) | att ett misslyckande eller negativa incitament på kreditmarknaderna skulle driva i övrigt lönsamma företag i konkurs, |
| --- | --- |

e)

att ett misslyckande eller negativa incitament på kreditmarknaderna skulle driva i övrigt lönsamma företag i konkurs,

| f) | att det berörda företagets utträde från marknaden skulle leda till en irreparabel förlust av viktig teknisk sakkunskap eller expertis, eller |
| --- | --- |

f)

att det berörda företagets utträde från marknaden skulle leda till en irreparabel förlust av viktig teknisk sakkunskap eller expertis, eller

| g) | att liknande situationer med särskilda problem, vederbörligen styrkta av den berörda avtalsparten, skulle uppstå. |
| --- | --- |

g)

att liknande situationer med särskilda problem, vederbörligen styrkta av den berörda avtalsparten, skulle uppstå.

3.1.2   Omstruktureringsplan och återställande av långsiktig lönsamhet

| (45) | Omstruktureringsstöd enligt dessa riktlinjer kan inte begränsas till ett finansiellt stöd i syfte att kompensera för tidigare förluster utan att orsakerna till dessa förluster utreds. När det gäller omstruktureringsstöd kommer myndigheten därför att kräva att den berörda avtalsparten lämnar in en realistisk, sammanhållen och omfattande omstruktureringsplan för att återställa stödmottagarens långsiktiga lönsamhet (28). Vanligtvis omfattar den ett eller flera av följande inslag: omorganisation och rationalisering av stödmottagarens verksamhet i syfte att göra den effektivare, vilket i allmänhet innebär att företaget avyttrar förlustbringande verksamheter, omstrukturerar de verksamheter vars konkurrenskraft kan återställas samt, i vissa fall, diversifierar och satsar på nya lönsamma verksamheter. Omstrukturering omfattar normalt sett också finansiell omstrukturering i form av kapitaltillskott från nya eller befintliga aktieägare och att befintliga kreditgivare skriver ned skulderna. |
| --- | --- |

(45)

Omstruktureringsstöd enligt dessa riktlinjer kan inte begränsas till ett finansiellt stöd i syfte att kompensera för tidigare förluster utan att orsakerna till dessa förluster utreds. När det gäller omstruktureringsstöd kommer myndigheten därför att kräva att den berörda avtalsparten lämnar in en realistisk, sammanhållen och omfattande omstruktureringsplan för att återställa stödmottagarens långsiktiga lönsamhet (28). Vanligtvis omfattar den ett eller flera av följande inslag: omorganisation och rationalisering av stödmottagarens verksamhet i syfte att göra den effektivare, vilket i allmänhet innebär att företaget avyttrar förlustbringande verksamheter, omstrukturerar de verksamheter vars konkurrenskraft kan återställas samt, i vissa fall, diversifierar och satsar på nya lönsamma verksamheter. Omstrukturering omfattar normalt sett också finansiell omstrukturering i form av kapitaltillskott från nya eller befintliga aktieägare och att befintliga kreditgivare skriver ned skulderna.

| (46) | Beviljandet av stödet måste därför förenas med villkoret att det sker ett genomförande av den omstruktureringsplan som myndigheten ska ha godkänt för varje stöd för särskilda ändamål. |
| --- | --- |

(46)

Beviljandet av stödet måste därför förenas med villkoret att det sker ett genomförande av den omstruktureringsplan som myndigheten ska ha godkänt för varje stöd för särskilda ändamål.

| (47) | Omstruktureringsplanen måste återställa stödmottagarens långsiktiga lönsamhet inom en rimlig tid och på grundval av realistiska antaganden om framtida verksamhetsvillkor, som bör utesluta allt eventuellt ytterligare statligt stöd som inte omfattas av omstruktureringsplanen. Omstruktureringsperioden bör vara så kort som möjligt. Omstruktureringsplanen ska tillsammans med alla närmare upplysningar lämnas in till myndigheten och måste framför allt innehålla den information som anges i detta avsnitt (3.1.2). |
| --- | --- |

(47)

Omstruktureringsplanen måste återställa stödmottagarens långsiktiga lönsamhet inom en rimlig tid och på grundval av realistiska antaganden om framtida verksamhetsvillkor, som bör utesluta allt eventuellt ytterligare statligt stöd som inte omfattas av omstruktureringsplanen. Omstruktureringsperioden bör vara så kort som möjligt. Omstruktureringsplanen ska tillsammans med alla närmare upplysningar lämnas in till myndigheten och måste framför allt innehålla den information som anges i detta avsnitt (3.1.2).

| (48) | Omstruktureringsplanen ska omfatta en kartläggning av orsakerna till företagets svårigheter och stödmottagarens egna brister samt en sammanfattning av hur de föreslagna omstruktureringsåtgärderna kommer att lösa stödmottagarens underliggande problem. |
| --- | --- |

(48)

Omstruktureringsplanen ska omfatta en kartläggning av orsakerna till företagets svårigheter och stödmottagarens egna brister samt en sammanfattning av hur de föreslagna omstruktureringsåtgärderna kommer att lösa stödmottagarens underliggande problem.

| (49) | Omstruktureringsplanen ska innehålla information om stödmottagarens affärsmodell, som visar hur planen kommer att främja stödmottagarens långsiktiga lönsamhet. Den bör särskilt inbegripa information om stödmottagarens organisatoriska struktur, finansiering, företagsstyrning och övriga relevanta aspekter. Omstruktureringsplanen bör innehålla en bedömning av huruvida stödmottagarens svårigheter skulle ha kunnat undvikas genom ändamålsenliga och snabba åtgärder från ledningens sida och, när så är fallet, visa att ledningen vidtagit lämpliga ändringar. Om stödmottagarens svårigheter beror på brister i affärsmodellen och företagsstyrningen, kommer det att krävas att lämpliga ändringar görs. |
| --- | --- |

(49)

Omstruktureringsplanen ska innehålla information om stödmottagarens affärsmodell, som visar hur planen kommer att främja stödmottagarens långsiktiga lönsamhet. Den bör särskilt inbegripa information om stödmottagarens organisatoriska struktur, finansiering, företagsstyrning och övriga relevanta aspekter. Omstruktureringsplanen bör innehålla en bedömning av huruvida stödmottagarens svårigheter skulle ha kunnat undvikas genom ändamålsenliga och snabba åtgärder från ledningens sida och, när så är fallet, visa att ledningen vidtagit lämpliga ändringar. Om stödmottagarens svårigheter beror på brister i affärsmodellen och företagsstyrningen, kommer det att krävas att lämpliga ändringar görs.

| (50) | Det förväntade resultatet av den planerade omstruktureringen bör redovisas både utifrån ett basscenario och ett pessimistiskt scenario (eller värstafallscenario). I detta syfte bör omstruktureringsplanen bland annat beakta den rådande situationen och framtidsutsikterna rörande utbud och efterfrågan på den berörda produktmarknaden och de viktigaste kostnadsdrivande faktorerna i den berörda branschen, utifrån ett basscenario och ett negativt scenario, samt stödmottagarens särskilda starka och svaga sidor. Antagandena ska jämföras med lämpliga sektorsövergripande riktmärken och bör, när så är lämpligt, anpassas till lands- och sektorsspecifika särdrag. Stödmottagaren bör tillhandahålla en marknadsundersökning och en känslighetsanalys som anger de drivande parametrarna för stödmottagarens resultat och de största riskfaktorerna på vägen framåt. |
| --- | --- |

(50)

Det förväntade resultatet av den planerade omstruktureringen bör redovisas både utifrån ett basscenario och ett pessimistiskt scenario (eller värstafallscenario). I detta syfte bör omstruktureringsplanen bland annat beakta den rådande situationen och framtidsutsikterna rörande utbud och efterfrågan på den berörda produktmarknaden och de viktigaste kostnadsdrivande faktorerna i den berörda branschen, utifrån ett basscenario och ett negativt scenario, samt stödmottagarens särskilda starka och svaga sidor. Antagandena ska jämföras med lämpliga sektorsövergripande riktmärken och bör, när så är lämpligt, anpassas till lands- och sektorsspecifika särdrag. Stödmottagaren bör tillhandahålla en marknadsundersökning och en känslighetsanalys som anger de drivande parametrarna för stödmottagarens resultat och de största riskfaktorerna på vägen framåt.

| (51) | Stödmottagaren ska i första hand återställa sin lönsamhet genom interna åtgärder, som särskilt innebär att man drar sig ur verksamheter som skulle fortsätta att vara strukturellt förlustbringande på medellång sikt. Återställandet av lönsamheten får inte vara beroende av optimistiska antaganden om externa faktorer, såsom variationer i priser, efterfrågan eller tillgång på knappa resurser, och får inte heller kopplas till att det stödmottagande företaget överträffar marknaden och dess konkurrenter eller inleder ny verksamhet eller utvidgar sin verksamhet in på områden där det saknar erfarenhet och inte har tidigare resultat att uppvisa (om detta inte är vederbörligen motiverat och nödvändigt av diversifierings- och lönsamhetsskäl). |
| --- | --- |

(51)

Stödmottagaren ska i första hand återställa sin lönsamhet genom interna åtgärder, som särskilt innebär att man drar sig ur verksamheter som skulle fortsätta att vara strukturellt förlustbringande på medellång sikt. Återställandet av lönsamheten får inte vara beroende av optimistiska antaganden om externa faktorer, såsom variationer i priser, efterfrågan eller tillgång på knappa resurser, och får inte heller kopplas till att det stödmottagande företaget överträffar marknaden och dess konkurrenter eller inleder ny verksamhet eller utvidgar sin verksamhet in på områden där det saknar erfarenhet och inte har tidigare resultat att uppvisa (om detta inte är vederbörligen motiverat och nödvändigt av diversifierings- och lönsamhetsskäl).

| (52) | Långsiktig lönsamhet uppnås när ett företag kan uppvisa en skälig kapitalavkastning efter att ha täckt alla sina kostnader inklusive avskrivnings- och finansieringskostnader. Det omstrukturerade företaget bör vara i stånd att konkurrera på marknaden av egen kraft. |
| --- | --- |

(52)

Långsiktig lönsamhet uppnås när ett företag kan uppvisa en skälig kapitalavkastning efter att ha täckt alla sina kostnader inklusive avskrivnings- och finansieringskostnader. Det omstrukturerade företaget bör vara i stånd att konkurrera på marknaden av egen kraft.

3.2   Behov av statligt ingripande

| (53) | Avtalsparter som planerar att bevilja omstruktureringsstöd ska presentera en jämförelse med ett trovärdigt alternativt scenario som inte omfattar statligt stöd, som visar hur det eller de berörda målen i avsnitt 3.1.1 inte skulle uppnås, eller skulle uppnås i lägre grad, i det alternativa scenariot. Sådana scenarier kan exempelvis omfatta skuldsanering, avyttring av tillgångar, anskaffande av privat kapital, försäljning till en konkurrent eller styckning, i varje enskilt fall antingen genom ett insolvensförfarande eller en företagsrekonstruktion eller på något annat sätt. |
| --- | --- |

(53)

Avtalsparter som planerar att bevilja omstruktureringsstöd ska presentera en jämförelse med ett trovärdigt alternativt scenario som inte omfattar statligt stöd, som visar hur det eller de berörda målen i avsnitt 3.1.1 inte skulle uppnås, eller skulle uppnås i lägre grad, i det alternativa scenariot. Sådana scenarier kan exempelvis omfatta skuldsanering, avyttring av tillgångar, anskaffande av privat kapital, försäljning till en konkurrent eller styckning, i varje enskilt fall antingen genom ett insolvensförfarande eller en företagsrekonstruktion eller på något annat sätt.

3.3   Lämplighet

| (54) | Avtalsparterna bör se till att stöd beviljas i den form som gör det möjligt att nå målet på det minst snedvridande sättet. När det gäller företag i svårigheter kan detta uppnås genom att man ser till att stödet ges i en lämplig form som kan lösa stödmottagarens problem och att det kompenseras tillräckligt. I detta avsnitt anges de krav som ska uppfyllas för att visa att en stödåtgärd är lämplig. |
| --- | --- |

(54)

Avtalsparterna bör se till att stöd beviljas i den form som gör det möjligt att nå målet på det minst snedvridande sättet. När det gäller företag i svårigheter kan detta uppnås genom att man ser till att stödet ges i en lämplig form som kan lösa stödmottagarens problem och att det kompenseras tillräckligt. I detta avsnitt anges de krav som ska uppfyllas för att visa att en stödåtgärd är lämplig.

3.3.1   Undsättningsstöd

| (55) | För att ett undsättningsstöd ska godkännas av myndigheten måste det uppfylla följande villkor:






  a) | Det måste bestå av tillfälligt likviditetsstöd i form av lånegarantier eller lån. |
| --- | --- | --- |

(55)

För att ett undsättningsstöd ska godkännas av myndigheten måste det uppfylla följande villkor:

a)

Det måste bestå av tillfälligt likviditetsstöd i form av lånegarantier eller lån.

| b) | Den finansiella kostnaden för lånet eller, när det gäller lånegarantier, den totala finansiella kostnaden för det garanterade lånet, inklusive räntan på lånet och garantiavgiften, måste överensstämma med punkt 56. |
| --- | --- |

b)

Den finansiella kostnaden för lånet eller, när det gäller lånegarantier, den totala finansiella kostnaden för det garanterade lånet, inklusive räntan på lånet och garantiavgiften, måste överensstämma med punkt 56.

| c) | Om inget annat anges i led d ska alla eventuella lån återbetalas och garantier upphöra inom sex månader efter den första utbetalningen till stödmottagaren. |
| --- | --- |

c)

Om inget annat anges i led d ska alla eventuella lån återbetalas och garantier upphöra inom sex månader efter den första utbetalningen till stödmottagaren.

| d) | Avtalsparterna ska åta sig att senast sex månader från och med den dag då undsättningsstödet godkänns eller, om det är fråga om ett icke-anmält stöd, senast sex månader efter den första utbetalningen till stödmottagaren, inlämna till myndigheten






  i) | ett bevis på att lånet är helt återbetalt eller att garantin har upphört, eller |
| --- | --- | --- |

d)

Avtalsparterna ska åta sig att senast sex månader från och med den dag då undsättningsstödet godkänns eller, om det är fråga om ett icke-anmält stöd, senast sex månader efter den första utbetalningen till stödmottagaren, inlämna till myndigheten

i)

ett bevis på att lånet är helt återbetalt eller att garantin har upphört, eller

| ii) | under förutsättning att stödmottagaren kan klassificeras som ett företag i svårigheter (och inte endast står inför ett akut likviditetsbehov under de förhållanden som anges i punkt 29), en omstruktureringsplan i enlighet med avsnitt 3.1.2; efter inlämnandet av en omstruktureringsplan förlängs automatiskt godkännandet av undsättningsstödet till dess att myndigheten fattar ett slutgiltigt beslut om omstruktureringsplanen, om inte myndigheten beslutar att en sådan förlängning inte är motiverad eller bör begränsas i tid eller omfattning; när en omstruktureringsplan för vilken stöd har begärts har införts och börjat genomföras kommer allt ytterligare stöd att betraktas som omstruktureringsstöd; eller |
| --- | --- |

ii)

under förutsättning att stödmottagaren kan klassificeras som ett företag i svårigheter (och inte endast står inför ett akut likviditetsbehov under de förhållanden som anges i punkt 29), en omstruktureringsplan i enlighet med avsnitt 3.1.2; efter inlämnandet av en omstruktureringsplan förlängs automatiskt godkännandet av undsättningsstödet till dess att myndigheten fattar ett slutgiltigt beslut om omstruktureringsplanen, om inte myndigheten beslutar att en sådan förlängning inte är motiverad eller bör begränsas i tid eller omfattning; när en omstruktureringsplan för vilken stöd har begärts har införts och börjat genomföras kommer allt ytterligare stöd att betraktas som omstruktureringsstöd; eller

| iii) | en likvidationsplan som på ett väl underbyggt sätt anger de steg som leder till likvidation av stödmottagaren inom en rimlig tid utan ytterligare stöd. |
| --- | --- |

iii)

en likvidationsplan som på ett väl underbyggt sätt anger de steg som leder till likvidation av stödmottagaren inom en rimlig tid utan ytterligare stöd.

| e) | Undsättningsstöd får inte användas för att finansiera strukturella åtgärder, till exempel förvärv av betydande verksamheter eller tillgångar, utom om de behövs under undsättningsperioden för att stödmottagaren ska överleva. |
| --- | --- |

e)

Undsättningsstöd får inte användas för att finansiera strukturella åtgärder, till exempel förvärv av betydande verksamheter eller tillgångar, utom om de behövs under undsättningsperioden för att stödmottagaren ska överleva.

| (56) | Nivån på den ersättning som en stödmottagare måste betala för undsättningsstöd bör stå i proportion till dennes underliggande kreditvärdighet och diskontera de tillfälliga effekterna av såväl likviditetsproblem som statligt stöd, och bör ge stödmottagaren incitament att betala tillbaka stödet så snart som möjligt. Myndigheten kommer därför att kräva att ersättningen fastställs på en nivå som inte är lägre än den referensränta som fastställs i riktlinjerna för referensräntan (29) för svaga företag som erbjuder normala kollateraliseringsnivåer (för närvarande den ettåriga IBOR-räntan plus 400 räntepunkter) (30) och som ska höjas med minst 50 räntepunkter för undsättningsstöd för vilket godkännandet förlängs i enlighet med punkt 55 d ii. |
| --- | --- |

(56)

Nivån på den ersättning som en stödmottagare måste betala för undsättningsstöd bör stå i proportion till dennes underliggande kreditvärdighet och diskontera de tillfälliga effekterna av såväl likviditetsproblem som statligt stöd, och bör ge stödmottagaren incitament att betala tillbaka stödet så snart som möjligt. Myndigheten kommer därför att kräva att ersättningen fastställs på en nivå som inte är lägre än den referensränta som fastställs i riktlinjerna för referensräntan (29) för svaga företag som erbjuder normala kollateraliseringsnivåer (för närvarande den ettåriga IBOR-räntan plus 400 räntepunkter) (30) och som ska höjas med minst 50 räntepunkter för undsättningsstöd för vilket godkännandet förlängs i enlighet med punkt 55 d ii.

| (57) | Om det finns bevis för att den räntesats som anges i punkt 56 inte utgör ett lämpligt riktmärke, till exempel om den skiljer sig betydligt från marknadens prissättning av liknande instrument som nyligen utfärdats av stödmottagaren, får myndigheten anpassa den erforderliga ersättningsnivån i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(57)

Om det finns bevis för att den räntesats som anges i punkt 56 inte utgör ett lämpligt riktmärke, till exempel om den skiljer sig betydligt från marknadens prissättning av liknande instrument som nyligen utfärdats av stödmottagaren, får myndigheten anpassa den erforderliga ersättningsnivån i enlighet med detta.

3.3.2   Omstruktureringsstöd

| (58) | Det står avtalsparterna fritt att välja i vilken form omstruktureringsstöd beviljas. De bör dock se till att det instrument som väljs är lämpligt med hänsyn till det problem som ska lösas. Avtalsparterna bör särskilt bedöma huruvida stödmottagarnas problem är likviditets- eller solvensrelaterade och välja lämpliga instrument för att hantera de problem som konstaterats. Till exempel vid solvensproblem kan det vara lämpligt att öka tillgångarna genom rekapitalisering, medan det i en situation där problemen främst är likviditetsrelaterade kan vara tillräckligt med ett stöd i form av lån eller lånegarantier. |
| --- | --- |

(58)

Det står avtalsparterna fritt att välja i vilken form omstruktureringsstöd beviljas. De bör dock se till att det instrument som väljs är lämpligt med hänsyn till det problem som ska lösas. Avtalsparterna bör särskilt bedöma huruvida stödmottagarnas problem är likviditets- eller solvensrelaterade och välja lämpliga instrument för att hantera de problem som konstaterats. Till exempel vid solvensproblem kan det vara lämpligt att öka tillgångarna genom rekapitalisering, medan det i en situation där problemen främst är likviditetsrelaterade kan vara tillräckligt med ett stöd i form av lån eller lånegarantier.

3.4   Stimulanseffekt

| (59) | De avtalsparter som avser att bevilja omstruktureringsstöd måste visa att stödmottagaren, om inget stöd hade beviljats, skulle ha omstrukturerats, sålts eller avvecklats på ett sätt som inte skulle ha uppnått det mål av gemensamt intresse som anges i avsnitt 3.1.1. Detta påvisande kan ingå i den analys som presenteras i enlighet med punkt 53. |
| --- | --- |

(59)

De avtalsparter som avser att bevilja omstruktureringsstöd måste visa att stödmottagaren, om inget stöd hade beviljats, skulle ha omstrukturerats, sålts eller avvecklats på ett sätt som inte skulle ha uppnått det mål av gemensamt intresse som anges i avsnitt 3.1.1. Detta påvisande kan ingå i den analys som presenteras i enlighet med punkt 53.

3.5   Stödets proportionalitet/begränsning av stödet till ett minimum

3.5.1   Undsättningsstöd

| (60) | Undsättningsstöd måste begränsas till det belopp som behövs för att stödmottagaren ska kunna fortsätta med sin verksamhet i sex månader. Vid fastställandet av detta belopp kommer resultatet av formeln i bilaga I att beaktas. Allt stöd som överstiger resultatet av denna beräkning kommer att godkännas endast om det vederbörligen motiveras genom tillhandahållandet av en likviditetsplan som anger stödmottagarens likviditetsbehov under de närmaste sex månaderna. |
| --- | --- |

(60)

Undsättningsstöd måste begränsas till det belopp som behövs för att stödmottagaren ska kunna fortsätta med sin verksamhet i sex månader. Vid fastställandet av detta belopp kommer resultatet av formeln i bilaga I att beaktas. Allt stöd som överstiger resultatet av denna beräkning kommer att godkännas endast om det vederbörligen motiveras genom tillhandahållandet av en likviditetsplan som anger stödmottagarens likviditetsbehov under de närmaste sex månaderna.

3.5.2   Omstruktureringsstöd

| (61) | Stödbeloppet och stödnivån ska begränsas till det som är absolut nödvändigt för att möjliggöra en omstrukturering, med hänsyn till de finansiella resurser som stödmottagaren, aktieägarna eller den koncern som stödmottagaren tillhör har. Framför allt måste en tillräcklig nivå av det egna bidraget till kostnaderna för omstruktureringen och ansvarsfördelningen garanteras, på det sätt som anges mer i detalj i detta avsnitt (3.5.2). Vid sådana bedömningar kommer allt undsättningsstöd som tidigare beviljats att beaktas. |
| --- | --- |

(61)

Stödbeloppet och stödnivån ska begränsas till det som är absolut nödvändigt för att möjliggöra en omstrukturering, med hänsyn till de finansiella resurser som stödmottagaren, aktieägarna eller den koncern som stödmottagaren tillhör har. Framför allt måste en tillräcklig nivå av det egna bidraget till kostnaderna för omstruktureringen och ansvarsfördelningen garanteras, på det sätt som anges mer i detalj i detta avsnitt (3.5.2). Vid sådana bedömningar kommer allt undsättningsstöd som tidigare beviljats att beaktas.

3.5.2.1   Eget bidrag

| (62) | Det krävs att det stödmottagande företaget, dess aktieägare eller kreditgivare eller den koncern som företaget tillhör lämnar ett betydande bidrag (31) till omstruktureringskostnaderna av sina egna medel, eller att nya investerare lämnar ett betydande bidrag. Detta egna bidrag bör i regel vara jämförbart med det beviljade stödet när det gäller konsekvenserna för stödmottagarens solvens eller likviditetssituation. Om det stöd som ska beviljas stärker stödmottagarens position när det gäller eget kapital, bör till exempel det egna bidraget på motsvarande sätt omfatta åtgärder som främjar det egna kapitalet, såsom anskaffning av nytt eget kapital från stora aktieägare, nedskrivning av befintliga skuld- och kapitalpapper eller omvandling av befintliga skulder till eget kapital, eller anskaffning av nytt externt eget kapital på marknadsvillkor. Myndigheten kommer att beakta i vilken utsträckning det egna bidraget har en jämförbar effekt på det beviljade stödet vid bedömningen av den nödvändiga omfattningen av åtgärderna för att begränsa snedvridningen av konkurrensen i enlighet med punkt 90. |
| --- | --- |

(62)

Det krävs att det stödmottagande företaget, dess aktieägare eller kreditgivare eller den koncern som företaget tillhör lämnar ett betydande bidrag (31) till omstruktureringskostnaderna av sina egna medel, eller att nya investerare lämnar ett betydande bidrag. Detta egna bidrag bör i regel vara jämförbart med det beviljade stödet när det gäller konsekvenserna för stödmottagarens solvens eller likviditetssituation. Om det stöd som ska beviljas stärker stödmottagarens position när det gäller eget kapital, bör till exempel det egna bidraget på motsvarande sätt omfatta åtgärder som främjar det egna kapitalet, såsom anskaffning av nytt eget kapital från stora aktieägare, nedskrivning av befintliga skuld- och kapitalpapper eller omvandling av befintliga skulder till eget kapital, eller anskaffning av nytt externt eget kapital på marknadsvillkor. Myndigheten kommer att beakta i vilken utsträckning det egna bidraget har en jämförbar effekt på det beviljade stödet vid bedömningen av den nödvändiga omfattningen av åtgärderna för att begränsa snedvridningen av konkurrensen i enlighet med punkt 90.

| (63) | Bidragen ska vara reella, dvs. faktiska, exklusive framtida förväntade vinster, såsom kassaflöden, och de ska vara så stora som möjligt. Bidrag från staten eller ett offentligt företag kan endast beaktas om de är fria från stöd. Detta kan vara fallet, särskilt om bidraget ges av en enhet som är fristående i förhållande till den stödbeviljande myndigheten (exempelvis en statsägd bank eller ett offentligt holdingbolag) och som fattar investeringsbeslutet utifrån sina egna kommersiella intressen (32). |
| --- | --- |

(63)

Bidragen ska vara reella, dvs. faktiska, exklusive framtida förväntade vinster, såsom kassaflöden, och de ska vara så stora som möjligt. Bidrag från staten eller ett offentligt företag kan endast beaktas om de är fria från stöd. Detta kan vara fallet, särskilt om bidraget ges av en enhet som är fristående i förhållande till den stödbeviljande myndigheten (exempelvis en statsägd bank eller ett offentligt holdingbolag) och som fattar investeringsbeslutet utifrån sina egna kommersiella intressen (32).

| (64) | Det egna bidraget anses i regel vara tillräckligt om det uppgår till minst 50 % av omstruktureringskostnaderna. I undantagsfall och under särskilt svåra omständigheter, som ska påvisas av avtalsparten, kan myndigheten godkänna ett bidrag som inte uppgår till 50 % av omstruktureringskostnaderna, under förutsättning att bidragsbeloppet är fortsatt betydande. |
| --- | --- |

(64)

Det egna bidraget anses i regel vara tillräckligt om det uppgår till minst 50 % av omstruktureringskostnaderna. I undantagsfall och under särskilt svåra omständigheter, som ska påvisas av avtalsparten, kan myndigheten godkänna ett bidrag som inte uppgår till 50 % av omstruktureringskostnaderna, under förutsättning att bidragsbeloppet är fortsatt betydande.

3.5.2.2   Ansvarsfördelning

| (65) | Om statligt stöd ges i en form som förbättrar stödmottagarens position när det gäller eget kapital, till exempel när staten beviljar bidrag, skjuter till kapital eller skriver av skulder, kan detta få till effekt att aktieägarna och innehavarna av efterställda fordringar skyddas från konsekvenserna av sitt val att investera i det stödmottagande företaget. Detta kan skapa ett överdrivet risktagande och undergräva marknadsdisciplinen. Därför bör stöd för att täcka förluster endast beviljas på villkor som innebär en lämplig ansvarsfördelning mellan befintliga investerare. |
| --- | --- |

(65)

Om statligt stöd ges i en form som förbättrar stödmottagarens position när det gäller eget kapital, till exempel när staten beviljar bidrag, skjuter till kapital eller skriver av skulder, kan detta få till effekt att aktieägarna och innehavarna av efterställda fordringar skyddas från konsekvenserna av sitt val att investera i det stödmottagande företaget. Detta kan skapa ett överdrivet risktagande och undergräva marknadsdisciplinen. Därför bör stöd för att täcka förluster endast beviljas på villkor som innebär en lämplig ansvarsfördelning mellan befintliga investerare.

| (66) | En lämplig ansvarsfördelning innebär vanligtvis att befintliga aktieägare och, vid behov, innehavare av efterställda fordringar måste bära sina förluster fullt ut. Innehavare av efterställda fordringar bör bidra till att absorbera förluster antingen genom en konvertering till egna medel eller en nedskrivning av kapitalbeloppet för de relevanta instrumenten. Därför bör statliga ingripanden endast göras efter det att förlusterna har redovisats fullt ut och hänförts till befintliga aktieägare och innehavare av efterställda fordringar (33). Under alla omständigheter bör man förhindra utbetalningar från stödmottagaren till innehavare av eget kapital eller efterställda fordringar under omstruktureringsperioden i den mån det är möjligt enligt lag, såvida inte detta på ett oproportionerligt sätt skulle påverka dem som skjutit till nytt kapital. |
| --- | --- |

(66)

En lämplig ansvarsfördelning innebär vanligtvis att befintliga aktieägare och, vid behov, innehavare av efterställda fordringar måste bära sina förluster fullt ut. Innehavare av efterställda fordringar bör bidra till att absorbera förluster antingen genom en konvertering till egna medel eller en nedskrivning av kapitalbeloppet för de relevanta instrumenten. Därför bör statliga ingripanden endast göras efter det att förlusterna har redovisats fullt ut och hänförts till befintliga aktieägare och innehavare av efterställda fordringar (33). Under alla omständigheter bör man förhindra utbetalningar från stödmottagaren till innehavare av eget kapital eller efterställda fordringar under omstruktureringsperioden i den mån det är möjligt enligt lag, såvida inte detta på ett oproportionerligt sätt skulle påverka dem som skjutit till nytt kapital.

| (67) | En lämplig ansvarsfördelning innebär också att allt statligt stöd som förbättrar stödmottagarens position när det gäller eget kapital bör beviljas på villkor som ger staten en rimlig andel av framtida kapitalvinster för stödmottagaren, mot bakgrund av den mängd statligt kapital som skjutits till i jämförelse med det återstående egna kapitalet i företaget när förlusterna har redovisats. |
| --- | --- |

(67)

En lämplig ansvarsfördelning innebär också att allt statligt stöd som förbättrar stödmottagarens position när det gäller eget kapital bör beviljas på villkor som ger staten en rimlig andel av framtida kapitalvinster för stödmottagaren, mot bakgrund av den mängd statligt kapital som skjutits till i jämförelse med det återstående egna kapitalet i företaget när förlusterna har redovisats.

| (68) | Myndigheten får tillåta undantag från ett fullständigt genomförande av de åtgärder som anges i punkt 66, om dessa åtgärder i annat fall skulle leda till orimliga resultat. Sådana situationer kan till exempel uppstå om stödbeloppet är litet jämfört med det egna bidraget, eller om den berörda avtalsparten visar att innehavarna av efterställda fordringar skulle få mindre i ekonomiska termer än i ett normalt insolvensförfarande och om inget statligt stöd skulle ha beviljats. |
| --- | --- |

(68)

Myndigheten får tillåta undantag från ett fullständigt genomförande av de åtgärder som anges i punkt 66, om dessa åtgärder i annat fall skulle leda till orimliga resultat. Sådana situationer kan till exempel uppstå om stödbeloppet är litet jämfört med det egna bidraget, eller om den berörda avtalsparten visar att innehavarna av efterställda fordringar skulle få mindre i ekonomiska termer än i ett normalt insolvensförfarande och om inget statligt stöd skulle ha beviljats.

| (69) | Myndigheten kommer inte systematiskt att kräva ett bidrag från innehavare av prioriterade skulder för att återställa stödmottagarens position när det gäller eget kapital. Den kan dock behandla sådana bidrag som skäl för att minska den nödvändiga omfattningen av åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen i enlighet med punkt 90. |
| --- | --- |

(69)

Myndigheten kommer inte systematiskt att kräva ett bidrag från innehavare av prioriterade skulder för att återställa stödmottagarens position när det gäller eget kapital. Den kan dock behandla sådana bidrag som skäl för att minska den nödvändiga omfattningen av åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen i enlighet med punkt 90.

3.6   Negativa effekter

3.6.1   Principen om att stöd får beviljas endast en gång

| (70) | För att minska ett överdrivet risktagande, incitament till ett överdrivet risktagande och potentiell snedvridning av konkurrensen, bör stöd till företag i svårigheter beviljas för en enda omstruktureringsåtgärd. Detta är principen om att ett stöd bara får beviljas en enda gång. Behovet för ett företag som redan har fått stöd enligt dessa riktlinjer att få ytterligare sådant stöd visar att företagets svårigheter antingen är av återkommande art eller inte åtgärdades på ett tillfredsställande sätt när det tidigare stödet beviljades. Upprepade statliga ingripanden leder sannolikt till problem med ett överdrivet risktagande och en snedvridning av konkurrensen som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(70)

För att minska ett överdrivet risktagande, incitament till ett överdrivet risktagande och potentiell snedvridning av konkurrensen, bör stöd till företag i svårigheter beviljas för en enda omstruktureringsåtgärd. Detta är principen om att ett stöd bara får beviljas en enda gång. Behovet för ett företag som redan har fått stöd enligt dessa riktlinjer att få ytterligare sådant stöd visar att företagets svårigheter antingen är av återkommande art eller inte åtgärdades på ett tillfredsställande sätt när det tidigare stödet beviljades. Upprepade statliga ingripanden leder sannolikt till problem med ett överdrivet risktagande och en snedvridning av konkurrensen som strider mot det gemensamma intresset.

| (71) | När ett planerat undsättnings- eller omstruktureringsstöd anmäls till myndigheten, ska avtalsparten ange om det berörda företaget redan tidigare har fått undsättningsstöd, omstruktureringsstöd eller tillfälligt omstruktureringsstöd, inklusive stöd som beviljats innan dessa riktlinjer trädde i kraft, samt eventuellt icke-anmält stöd (34). Om så är fallet, och det är högst tio år sedan stödet beviljades eller omstruktureringsperioden löpte ut eller genomförandet av planen upphörde (beroende på vilket som inträffade sist), kommer myndigheten inte att tillåta ytterligare stöd enligt dessa riktlinjer. |
| --- | --- |

(71)

När ett planerat undsättnings- eller omstruktureringsstöd anmäls till myndigheten, ska avtalsparten ange om det berörda företaget redan tidigare har fått undsättningsstöd, omstruktureringsstöd eller tillfälligt omstruktureringsstöd, inklusive stöd som beviljats innan dessa riktlinjer trädde i kraft, samt eventuellt icke-anmält stöd (34). Om så är fallet, och det är högst tio år sedan stödet beviljades eller omstruktureringsperioden löpte ut eller genomförandet av planen upphörde (beroende på vilket som inträffade sist), kommer myndigheten inte att tillåta ytterligare stöd enligt dessa riktlinjer.

| (72) | Undantag från denna regel kan göras i följande fall:






  a) | När ett omstruktureringsstöd följer på beviljandet av ett undsättningsstöd som en del av en enda omstrukturering. |
| --- | --- | --- |

(72)

Undantag från denna regel kan göras i följande fall:

a)

När ett omstruktureringsstöd följer på beviljandet av ett undsättningsstöd som en del av en enda omstrukturering.

| b) | När ett undsättningsstöd eller tillfälligt omstruktureringsstöd har beviljats i enlighet med dessa riktlinjer och detta stöd inte åtföljdes av ett omstruktureringsstöd, om






  i) | det rimligen kunde ha antagits att det stödmottagande företaget skulle bli lönsamt på lång sikt när stödet enligt dessa riktlinjer beviljades, och |
| --- | --- | --- |

b)

När ett undsättningsstöd eller tillfälligt omstruktureringsstöd har beviljats i enlighet med dessa riktlinjer och detta stöd inte åtföljdes av ett omstruktureringsstöd, om

i)

det rimligen kunde ha antagits att det stödmottagande företaget skulle bli lönsamt på lång sikt när stödet enligt dessa riktlinjer beviljades, och

| ii) | ett nytt undsättnings- eller omstruktureringsstöd blir nödvändigt efter minst fem år på grund av oförutsebara omständigheter (35) som stödmottagaren inte är ansvarig för. |
| --- | --- |

ii)

ett nytt undsättnings- eller omstruktureringsstöd blir nödvändigt efter minst fem år på grund av oförutsebara omständigheter (35) som stödmottagaren inte är ansvarig för.

| c) | I undantagsfall och under oförutsebara omständigheter som företaget inte har ansvaret för. |
| --- | --- |

c)

I undantagsfall och under oförutsebara omständigheter som företaget inte har ansvaret för.

| (73) | Tillämpningen av principen om att ett stöd får beviljas endast en gång kommer inte på något sätt att påverkas av ändringar i ägarförhållandena i det stödmottagande företaget sedan stödet beviljats, och inte heller av rättsliga eller administrativa förfaranden som har till resultat att sanera balansräkningen och minska fordringarna på företaget eller radera ut dess tidigare skulder, om det är fråga om samma företag som fortsätter sin verksamhet. |
| --- | --- |

(73)

Tillämpningen av principen om att ett stöd får beviljas endast en gång kommer inte på något sätt att påverkas av ändringar i ägarförhållandena i det stödmottagande företaget sedan stödet beviljats, och inte heller av rättsliga eller administrativa förfaranden som har till resultat att sanera balansräkningen och minska fordringarna på företaget eller radera ut dess tidigare skulder, om det är fråga om samma företag som fortsätter sin verksamhet.

| (74) | Om en företagskoncern har mottagit undsättningsstöd, omstruktureringsstöd eller tillfälligt omstruktureringsstöd, tillåter myndigheten i allmänhet inte att ytterligare undsättnings- eller omstruktureringsstöd ges till själva koncernen eller någon av de enheter som tillhör den, om inte tio år har förflutit sedan stödet beviljades eller omstruktureringsperioden upphörde eller genomförandet av omstruktureringsplanen avbröts (beroende på vilket som inträffade sist). Om en enhet inom en företagskoncern har fått undsättningsstöd, omstruktureringsstöd eller tillfälligt omstruktureringsstöd, förblir koncernen som helhet och övriga enheter inom koncernen, förutom den tidigare stödmottagaren, berättigade till undsättnings- eller omstruktureringsstöd (under förutsättning att övriga bestämmelser i dessa riktlinjer efterlevs). Avtalsparterna måste visa att inget stöd överförs från koncernen eller andra enheter inom denna till den tidigare stödmottagaren. |
| --- | --- |

(74)

Om en företagskoncern har mottagit undsättningsstöd, omstruktureringsstöd eller tillfälligt omstruktureringsstöd, tillåter myndigheten i allmänhet inte att ytterligare undsättnings- eller omstruktureringsstöd ges till själva koncernen eller någon av de enheter som tillhör den, om inte tio år har förflutit sedan stödet beviljades eller omstruktureringsperioden upphörde eller genomförandet av omstruktureringsplanen avbröts (beroende på vilket som inträffade sist). Om en enhet inom en företagskoncern har fått undsättningsstöd, omstruktureringsstöd eller tillfälligt omstruktureringsstöd, förblir koncernen som helhet och övriga enheter inom koncernen, förutom den tidigare stödmottagaren, berättigade till undsättnings- eller omstruktureringsstöd (under förutsättning att övriga bestämmelser i dessa riktlinjer efterlevs). Avtalsparterna måste visa att inget stöd överförs från koncernen eller andra enheter inom denna till den tidigare stödmottagaren.

| (75) | Om ett företag tar över tillgångarna i ett annat företag, särskilt ett företag som varit föremål för något av de förfaranden som avses i punkt 73 eller för ett kollektivt insolvensförfarande enligt nationell lagstiftning, och som redan har mottagit undsättnings- eller omstruktureringsstöd eller tillfälligt omstruktureringsstöd, omfattas köparen inte av principen om att ett stöd bara får beviljas en gång, förutsatt att det inte finns någon ekonomisk kontinuitet mellan det gamla företaget och köparen (36). |
| --- | --- |

(75)

Om ett företag tar över tillgångarna i ett annat företag, särskilt ett företag som varit föremål för något av de förfaranden som avses i punkt 73 eller för ett kollektivt insolvensförfarande enligt nationell lagstiftning, och som redan har mottagit undsättnings- eller omstruktureringsstöd eller tillfälligt omstruktureringsstöd, omfattas köparen inte av principen om att ett stöd bara får beviljas en gång, förutsatt att det inte finns någon ekonomisk kontinuitet mellan det gamla företaget och köparen (36).

3.6.2   Åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen

| (76) | När ett omstruktureringsstöd beviljas ska åtgärder vidtas för att begränsa en snedvridning av konkurrensen, så att de negativa effekterna på handelsvillkoren minimeras så mycket som möjligt och de positiva effekterna väger tyngre än de negativa. Myndigheten kommer att bedöma den lämpliga utformningen och räckvidden för sådana åtgärder i enlighet med detta avsnitt (3.6.2). |
| --- | --- |

(76)

När ett omstruktureringsstöd beviljas ska åtgärder vidtas för att begränsa en snedvridning av konkurrensen, så att de negativa effekterna på handelsvillkoren minimeras så mycket som möjligt och de positiva effekterna väger tyngre än de negativa. Myndigheten kommer att bedöma den lämpliga utformningen och räckvidden för sådana åtgärder i enlighet med detta avsnitt (3.6.2).

3.6.2.1   Arten och utformningen av åtgärderna för att begränsa en snedvridning av konkurrensen

| (77) | Utan att detta påverkar tillämpningen av punkt 84 består åtgärder för att begränsa en snedvridning av konkurrensen vanligtvis av strukturella åtgärder. När det är lämpligt för att ta itu med snedvridningen av konkurrensen i specifika fall, kan myndigheten godta andra beteendemässiga åtgärder än de som anges i punkt 84 eller åtgärder för marknadsöppning i stället för några eller alla de strukturåtgärder som annars skulle krävas. |
| --- | --- |

(77)

Utan att detta påverkar tillämpningen av punkt 84 består åtgärder för att begränsa en snedvridning av konkurrensen vanligtvis av strukturella åtgärder. När det är lämpligt för att ta itu med snedvridningen av konkurrensen i specifika fall, kan myndigheten godta andra beteendemässiga åtgärder än de som anges i punkt 84 eller åtgärder för marknadsöppning i stället för några eller alla de strukturåtgärder som annars skulle krävas.

Strukturåtgärder – avyttringar och neddragning av affärsverksamheter

| (78) | På grundval av en bedömning i enlighet med kriterierna för kalibrering av åtgärder för att begränsa en snedvridning av konkurrensen (såsom anges i avsnitt 3.6.2.2), kan företag som får omstruktureringsstöd åläggas att avyttra tillgångar eller minska sin kapacitet eller marknadsnärvaro. Sådana åtgärder bör särskilt vidtas på marknader där företaget kommer att ha en betydande ställning på marknaden efter omstruktureringen, i synnerhet på marknader där det finns en betydande överkapacitet. Avyttringar för att begränsa en snedvridning av konkurrensen bör äga rum utan oskäligt dröjsmål, med hänsyn tagen till typen av tillgång som avyttras och eventuella hinder för avyttringen (37), och i alla händelser inom den period när omstruktureringsplanen genomförs. Avyttringar, avskrivningar och nedläggning av förlustbringande verksamhet som under alla omständigheter krävs för att återställa lönsamheten på lång sikt anses i allmänhet inte vara tillräckliga utifrån de principer som anges i avsnitt 3.6.2.2 för att begränsa en snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- |

(78)

På grundval av en bedömning i enlighet med kriterierna för kalibrering av åtgärder för att begränsa en snedvridning av konkurrensen (såsom anges i avsnitt 3.6.2.2), kan företag som får omstruktureringsstöd åläggas att avyttra tillgångar eller minska sin kapacitet eller marknadsnärvaro. Sådana åtgärder bör särskilt vidtas på marknader där företaget kommer att ha en betydande ställning på marknaden efter omstruktureringen, i synnerhet på marknader där det finns en betydande överkapacitet. Avyttringar för att begränsa en snedvridning av konkurrensen bör äga rum utan oskäligt dröjsmål, med hänsyn tagen till typen av tillgång som avyttras och eventuella hinder för avyttringen (37), och i alla händelser inom den period när omstruktureringsplanen genomförs. Avyttringar, avskrivningar och nedläggning av förlustbringande verksamhet som under alla omständigheter krävs för att återställa lönsamheten på lång sikt anses i allmänhet inte vara tillräckliga utifrån de principer som anges i avsnitt 3.6.2.2 för att begränsa en snedvridning av konkurrensen.

| (79) | För att sådana åtgärder ska stärka konkurrensen och bidra till den inre marknaden bör de hjälpa nya konkurrenter att komma in på marknaden, befintliga små konkurrenter att expandera eller bedriva gränsöverskridande verksamhet. En förskansning bakom nationella gränser och en fragmentering av den inre marknaden bör undvikas. |
| --- | --- |

(79)

För att sådana åtgärder ska stärka konkurrensen och bidra till den inre marknaden bör de hjälpa nya konkurrenter att komma in på marknaden, befintliga små konkurrenter att expandera eller bedriva gränsöverskridande verksamhet. En förskansning bakom nationella gränser och en fragmentering av den inre marknaden bör undvikas.

| (80) | Åtgärder för att begränsa en snedvridning av konkurrensen bör inte leda till en försämring av marknadsstrukturen. Strukturella åtgärder bör därför i regel bestå av avyttringar enligt fortlevnadsprincipen av lönsamma fristående företag som, om de drivs av en lämplig köpare, kan konkurrera effektivt på lång sikt. Om en sådan enhet inte finns tillgänglig, kan stödmottagaren avskilja och därefter avyttra en befintlig och lämpligt finansierad verksamhet och därmed skapa en ny och lönsam enhet som bör kunna konkurrera på marknaden. Strukturella åtgärder enbart i form av avyttring av tillgångar som inte innebär att det skapas en lönsam enhet som kan konkurrera på marknaden upprätthåller inte konkurrensen lika effektivt, och kommer därför endast att godkännas i undantagsfall, om den berörda avtalsparten kan visa att inga andra former av strukturåtgärder är genomförbara eller att andra strukturella åtgärder allvarligt skulle äventyra företagets ekonomiska bärkraft. |
| --- | --- |

(80)

Åtgärder för att begränsa en snedvridning av konkurrensen bör inte leda till en försämring av marknadsstrukturen. Strukturella åtgärder bör därför i regel bestå av avyttringar enligt fortlevnadsprincipen av lönsamma fristående företag som, om de drivs av en lämplig köpare, kan konkurrera effektivt på lång sikt. Om en sådan enhet inte finns tillgänglig, kan stödmottagaren avskilja och därefter avyttra en befintlig och lämpligt finansierad verksamhet och därmed skapa en ny och lönsam enhet som bör kunna konkurrera på marknaden. Strukturella åtgärder enbart i form av avyttring av tillgångar som inte innebär att det skapas en lönsam enhet som kan konkurrera på marknaden upprätthåller inte konkurrensen lika effektivt, och kommer därför endast att godkännas i undantagsfall, om den berörda avtalsparten kan visa att inga andra former av strukturåtgärder är genomförbara eller att andra strukturella åtgärder allvarligt skulle äventyra företagets ekonomiska bärkraft.

| (81) | Stödmottagaren bör underlätta avyttringar, till exempel genom en avgränsning av verksamheter och genom att gå med på att inte värva tillbaka kunder från den avyttrade affärsverksamheten. |
| --- | --- |

(81)

Stödmottagaren bör underlätta avyttringar, till exempel genom en avgränsning av verksamheter och genom att gå med på att inte värva tillbaka kunder från den avyttrade affärsverksamheten.

| (82) | Om det visar sig svårt för en stödmottagare att hitta en köpare av de tillgångar som företaget avser att avyttra, kommer stödmottagaren att åläggas att så snart svårigheterna visar sig lägga fram förslag till alternativa avyttringsobjekt eller åtgärder med avseende på den berörda marknaden eller de berörda marknaderna, om den första avyttringen misslyckas. |
| --- | --- |

(82)

Om det visar sig svårt för en stödmottagare att hitta en köpare av de tillgångar som företaget avser att avyttra, kommer stödmottagaren att åläggas att så snart svårigheterna visar sig lägga fram förslag till alternativa avyttringsobjekt eller åtgärder med avseende på den berörda marknaden eller de berörda marknaderna, om den första avyttringen misslyckas.

Beteendemässiga åtgärder

| (83) | Beteendemässiga åtgärder har till syfte att garantera att stödet endast används för att finansiera återställandet av den långsiktiga lönsamheten och inte missbrukas för att förlänga allvarliga och ihållande snedvridningar av marknadsstrukturen eller för att skydda stödmottagaren från sund konkurrens. |
| --- | --- |

(83)

Beteendemässiga åtgärder har till syfte att garantera att stödet endast används för att finansiera återställandet av den långsiktiga lönsamheten och inte missbrukas för att förlänga allvarliga och ihållande snedvridningar av marknadsstrukturen eller för att skydda stödmottagaren från sund konkurrens.

| (84) | Följande beteendemässiga åtgärder måste tillämpas i samtliga fall, för att inte undergräva effekterna av strukturella åtgärder, och bör i princip åläggas under omstruktureringsplanens hela löptid:






  a) | Stödmottagarna ska åläggas att avstå från att förvärva aktier i ett företag under omstruktureringsperioden, utom när det är oundgängligt för att säkerställa stödmottagarens långsiktiga lönsamhet. Detta syftar till att säkerställa att stödet används till att återställa lönsamheten och inte till att finansiera investeringar eller utvidga stödmottagarens verksamhet på befintliga eller nya marknader. Efter anmälan kan sådana förvärv godkännas av myndigheten som en del av omstruktureringsplanen. |
| --- | --- | --- |

(84)

Följande beteendemässiga åtgärder måste tillämpas i samtliga fall, för att inte undergräva effekterna av strukturella åtgärder, och bör i princip åläggas under omstruktureringsplanens hela löptid:

a)

Stödmottagarna ska åläggas att avstå från att förvärva aktier i ett företag under omstruktureringsperioden, utom när det är oundgängligt för att säkerställa stödmottagarens långsiktiga lönsamhet. Detta syftar till att säkerställa att stödet används till att återställa lönsamheten och inte till att finansiera investeringar eller utvidga stödmottagarens verksamhet på befintliga eller nya marknader. Efter anmälan kan sådana förvärv godkännas av myndigheten som en del av omstruktureringsplanen.

| b) | Stödmottagarna ska åläggas att inte göra reklam för statligt stöd som en konkurrensfördel när de marknadsför sina produkter och tjänster. |
| --- | --- |

b)

Stödmottagarna ska åläggas att inte göra reklam för statligt stöd som en konkurrensfördel när de marknadsför sina produkter och tjänster.

| (85) | Under exceptionella omständigheter kan det vara nödvändigt att ålägga stödmottagare att avhålla sig från kommersiellt beteende som syftar till en snabb ökning av deras marknadsandel avseende vissa produkter eller geografiska marknader genom att erbjuda villkor (till exempel avseende priser och andra affärsvillkor) som inte kan matchas av konkurrenter som inte får statligt stöd. Sådana begränsningar kommer bara att tillämpas om ingen strukturell eller beteendemässig åtgärd på ett adekvat sätt kan avhjälpa den konstaterade snedvridningen av konkurrensen, och om en sådan åtgärd inte i sig kommer att begränsa konkurrensen på den berörda marknaden. Vid tillämpningen av ett sådant krav kommer myndigheten att jämföra de villkor som erbjuds av stödmottagaren med dem som erbjuds av trovärdiga konkurrenter med en betydande marknadsandel. |
| --- | --- |

(85)

Under exceptionella omständigheter kan det vara nödvändigt att ålägga stödmottagare att avhålla sig från kommersiellt beteende som syftar till en snabb ökning av deras marknadsandel avseende vissa produkter eller geografiska marknader genom att erbjuda villkor (till exempel avseende priser och andra affärsvillkor) som inte kan matchas av konkurrenter som inte får statligt stöd. Sådana begränsningar kommer bara att tillämpas om ingen strukturell eller beteendemässig åtgärd på ett adekvat sätt kan avhjälpa den konstaterade snedvridningen av konkurrensen, och om en sådan åtgärd inte i sig kommer att begränsa konkurrensen på den berörda marknaden. Vid tillämpningen av ett sådant krav kommer myndigheten att jämföra de villkor som erbjuds av stödmottagaren med dem som erbjuds av trovärdiga konkurrenter med en betydande marknadsandel.

Marknadsöppningsåtgärder

| (86) | I sin övergripande bedömning kommer myndigheten att beakta eventuella åtaganden från den berörda avtalspartens sida när det gäller antagandet av åtgärder, antingen av avtalsparten själv eller av stödmottagaren, som syftar till att främja mer öppna, sunda och konkurrensutsatta marknader, till exempel genom att underlätta inträde och utträde från marknaden. Detta kan framför allt inbegripa åtgärder för att göra vissa marknader som är direkt eller indirekt kopplade till stödmottagarens verksamhet tillgängliga för andra EES-aktörer, i enlighet med EES-lagstiftningen. Sådana initiativ kan ersätta andra åtgärder för att begränsa en snedvridning av konkurrensen som stödmottagaren normalt sett skulle åläggas att vidta. |
| --- | --- |

(86)

I sin övergripande bedömning kommer myndigheten att beakta eventuella åtaganden från den berörda avtalspartens sida när det gäller antagandet av åtgärder, antingen av avtalsparten själv eller av stödmottagaren, som syftar till att främja mer öppna, sunda och konkurrensutsatta marknader, till exempel genom att underlätta inträde och utträde från marknaden. Detta kan framför allt inbegripa åtgärder för att göra vissa marknader som är direkt eller indirekt kopplade till stödmottagarens verksamhet tillgängliga för andra EES-aktörer, i enlighet med EES-lagstiftningen. Sådana initiativ kan ersätta andra åtgärder för att begränsa en snedvridning av konkurrensen som stödmottagaren normalt sett skulle åläggas att vidta.

3.6.2.2   Kalibrering av åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen

| (87) | Åtgärder för att begränsa en snedvridning av konkurrensen bör vara inriktade både på överdrivet risktagande och möjliga snedvridningar på de marknader där stödmottagaren är verksam. Omfattningen av sådana åtgärder kommer att vara beroende av flera faktorer, särskilt följande: stödbelopp och stödtyp och de förhållanden och omständigheter under vilka stödet beviljats, stödmottagarens storlek (38) och relativa betydelse på marknaden och den berörda marknadens särdrag, i vilken utsträckning problemet med överdrivet risktagande kvarstår efter det att åtgärder har vidtagits rörande eget bidrag och ansvarsfördelning. |
| --- | --- |

(87)

Åtgärder för att begränsa en snedvridning av konkurrensen bör vara inriktade både på överdrivet risktagande och möjliga snedvridningar på de marknader där stödmottagaren är verksam. Omfattningen av sådana åtgärder kommer att vara beroende av flera faktorer, särskilt följande: stödbelopp och stödtyp och de förhållanden och omständigheter under vilka stödet beviljats, stödmottagarens storlek (38) och relativa betydelse på marknaden och den berörda marknadens särdrag, i vilken utsträckning problemet med överdrivet risktagande kvarstår efter det att åtgärder har vidtagits rörande eget bidrag och ansvarsfördelning.

| (88) | Myndigheten kommer särskilt att ta hänsyn till stödets storlek, vid behov med hjälp av lämpliga uppskattningar, och typ av stöd både i absoluta termer och i förhållande till stödmottagarens tillgångar och storleken på marknaden som helhet. |
| --- | --- |

(88)

Myndigheten kommer särskilt att ta hänsyn till stödets storlek, vid behov med hjälp av lämpliga uppskattningar, och typ av stöd både i absoluta termer och i förhållande till stödmottagarens tillgångar och storleken på marknaden som helhet.

| (89) | När det gäller stödmottagarens storlek och relativa betydelse på sin marknad eller sina marknader både före och efter omstruktureringen, kommer myndigheten att utvärdera dem för att bedöma de sannolika effekterna av stödet på dessa marknader jämfört med det sannolika resultatet i avsaknad av statligt stöd. Åtgärdernas utformning kommer att anpassas till marknadsegenskaperna (39) för att bevara en effektiv konkurrens. |
| --- | --- |

(89)

När det gäller stödmottagarens storlek och relativa betydelse på sin marknad eller sina marknader både före och efter omstruktureringen, kommer myndigheten att utvärdera dem för att bedöma de sannolika effekterna av stödet på dessa marknader jämfört med det sannolika resultatet i avsaknad av statligt stöd. Åtgärdernas utformning kommer att anpassas till marknadsegenskaperna (39) för att bevara en effektiv konkurrens.

| (90) | När det gäller överdrivet risktagande kommer myndigheten också att bedöma graden av eget bidrag och ansvarsfördelning. En högre grad av eget bidrag och ansvarsfördelning än vad som krävs enligt avsnitt 3.5.2, genom att begränsa stödbeloppet och ett överdrivet risktagande, kan minska den nödvändiga omfattningen av åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen. |
| --- | --- |

(90)

När det gäller överdrivet risktagande kommer myndigheten också att bedöma graden av eget bidrag och ansvarsfördelning. En högre grad av eget bidrag och ansvarsfördelning än vad som krävs enligt avsnitt 3.5.2, genom att begränsa stödbeloppet och ett överdrivet risktagande, kan minska den nödvändiga omfattningen av åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen.

| (91) | Eftersom omstruktureringsåtgärder riskerar att negativt påverka den inre marknaden kommer konkurrensbegränsande åtgärder som bidrar till att hålla de nationella marknaderna öppna och konkurrensutsatta att ses som något positivt. |
| --- | --- |

(91)

Eftersom omstruktureringsåtgärder riskerar att negativt påverka den inre marknaden kommer konkurrensbegränsande åtgärder som bidrar till att hålla de nationella marknaderna öppna och konkurrensutsatta att ses som något positivt.

| (92) | Åtgärder som begränsar snedvridningen av konkurrensen bör inte få äventyra utsikterna för att stödmottagarens lönsamhet återställs (vilket är risken om en åtgärd är mycket kostsam att genomföra eller, i undantagsfall som vederbörligen styrkts av den berörda avtalsparten, skulle minska stödmottagarens verksamhet i sådan utsträckning att en återgång till lönsamhet skulle äventyras), och bör inte heller vidtas på bekostnad av konsumenterna och konkurrensen. |
| --- | --- |

(92)

Åtgärder som begränsar snedvridningen av konkurrensen bör inte få äventyra utsikterna för att stödmottagarens lönsamhet återställs (vilket är risken om en åtgärd är mycket kostsam att genomföra eller, i undantagsfall som vederbörligen styrkts av den berörda avtalsparten, skulle minska stödmottagarens verksamhet i sådan utsträckning att en återgång till lönsamhet skulle äventyras), och bör inte heller vidtas på bekostnad av konsumenterna och konkurrensen.

| (93) | Ett stöd som är avsett att täcka de sociala kostnaderna för en omstrukturering av den typ som beskrivs i punkterna 32–35 ska anges tydligt i omstruktureringsplanen, eftersom stöd för sociala åtgärder enbart till förmån för friställda anställda inte beaktas vid fastställande av vilken omfattning åtgärderna för att begränsa en snedvridning av konkurrensen ska ha. I det gemensammas intresse kommer myndigheten i samband med omstruktureringsplanen att se till att de sociala effekterna av omstruktureringarna begränsas till ett minimum i andra avtalsparter än den där stödet beviljas. |
| --- | --- |

(93)

Ett stöd som är avsett att täcka de sociala kostnaderna för en omstrukturering av den typ som beskrivs i punkterna 32–35 ska anges tydligt i omstruktureringsplanen, eftersom stöd för sociala åtgärder enbart till förmån för friställda anställda inte beaktas vid fastställande av vilken omfattning åtgärderna för att begränsa en snedvridning av konkurrensen ska ha. I det gemensammas intresse kommer myndigheten i samband med omstruktureringsplanen att se till att de sociala effekterna av omstruktureringarna begränsas till ett minimum i andra avtalsparter än den där stödet beviljas.

3.6.3   Mottagare av tidigare olagligt stöd

| (94) | Om ett olagligt stöd tidigare har beviljats ett företag i svårigheter och myndigheten rörande detta stöd har fattat ett negativt beslut med föreläggande om återkrav, men inget återkrav har skett i strid med artikel 14 i del II av protokoll 3 (40), ska man vid bedömningen av ett eventuellt stöd enligt dessa riktlinjer som ska beviljas samma företag för det första beakta den kumulativa effekten av det gamla och det nya stödet och för det andra det faktum att det gamla stödet inte har betalats tillbaka (41). |
| --- | --- |

(94)

Om ett olagligt stöd tidigare har beviljats ett företag i svårigheter och myndigheten rörande detta stöd har fattat ett negativt beslut med föreläggande om återkrav, men inget återkrav har skett i strid med artikel 14 i del II av protokoll 3 (40), ska man vid bedömningen av ett eventuellt stöd enligt dessa riktlinjer som ska beviljas samma företag för det första beakta den kumulativa effekten av det gamla och det nya stödet och för det andra det faktum att det gamla stödet inte har betalats tillbaka (41).

3.6.4   Särskilda villkor för godkännande av stöd

| (95) | Myndigheten får fastställa de villkor och skyldigheter som den anser vara nödvändiga för att garantera att stödet inte snedvrider konkurrensen i en utsträckning som strider mot det gemensamma intresset, om den berörda avtalsparten inte har åtagit sig att själv vidta sådana åtgärder. Myndigheten kan till exempel kräva att avtalsparten själv vidtar vissa åtgärder för att ålägga stödmottagaren vissa skyldigheter eller för att avstå från att bevilja andra typer av stöd till stödmottagaren under omstruktureringsperioden. |
| --- | --- |

(95)

Myndigheten får fastställa de villkor och skyldigheter som den anser vara nödvändiga för att garantera att stödet inte snedvrider konkurrensen i en utsträckning som strider mot det gemensamma intresset, om den berörda avtalsparten inte har åtagit sig att själv vidta sådana åtgärder. Myndigheten kan till exempel kräva att avtalsparten själv vidtar vissa åtgärder för att ålägga stödmottagaren vissa skyldigheter eller för att avstå från att bevilja andra typer av stöd till stödmottagaren under omstruktureringsperioden.

3.7   Öppenhet

| (96) | Avtalsparterna måste se till att följande information offentliggörs på en heltäckande webbplats för statligt stöd på nationell eller regional nivå:






  — | Den fullständiga texten till den godkända stödordningen eller till beslutet om beviljande av individuellt stöd och dess genomförandebestämmelser, eller en länk till densamma. |
| --- | --- | --- |

(96)

Avtalsparterna måste se till att följande information offentliggörs på en heltäckande webbplats för statligt stöd på nationell eller regional nivå:

—

Den fullständiga texten till den godkända stödordningen eller till beslutet om beviljande av individuellt stöd och dess genomförandebestämmelser, eller en länk till densamma.

| — | Namnet på den beviljande myndigheten/de beviljande myndigheterna. |
| --- | --- |

—

Namnet på den beviljande myndigheten/de beviljande myndigheterna.

| — | Namnen på enskilda stödmottagare, form och belopp av stöd som beviljats varje stödmottagare, dag för beviljande, typ av företag (litet eller medelstort företag/stort företag), stödmottagarens region (på Nuts 2-nivå) och den ekonomiska sektor inom vilken stödmottagaren främst är verksam (på Nace-gruppnivå) (42). |
| --- | --- |

—

Namnen på enskilda stödmottagare, form och belopp av stöd som beviljats varje stödmottagare, dag för beviljande, typ av företag (litet eller medelstort företag/stort företag), stödmottagarens region (på Nuts 2-nivå) och den ekonomiska sektor inom vilken stödmottagaren främst är verksam (på Nace-gruppnivå) (42).

Detta krav kan frångås i fråga om enskilda stödtilldelningar på belopp under 500 000 euro. För stödordningar i form av skattelättnader kan information om individuella stödbelopp (43) ges inom följande intervall (i miljoner euro): [0,5–1]; [1–2]; [2–5]; [5–10]; [10–30]; [30 och mer].

Informationen måste offentliggöras när beslutet om att bevilja stöd har fattats, sparas i minst tio år och vara tillgänglig för allmänheten utan några begränsningar (44). Avtalsparterna kommer inte att vara skyldiga att offentliggöra ovannämnda information före den 1 juli 2016 (45).

4.   Omstruktureringsstöd i stödområden

| (97) | På grundval av artikel 61.3 a och artikel 61.3 c i EES-avtalet kan myndigheten betrakta statligt stöd som syftar till att främja den ekonomiska utvecklingen i vissa mindre gynnade områden i EES såsom förenligt med EES-avtalets funktion. Myndigheten kommer följaktligen att beakta behoven av regional utveckling när den bedömer omstruktureringsstöd i stödområden. Det faktum att ett företag i svårigheter är beläget i ett av dessa områden motiverar emellertid inte en mer tolerant inställning till dessa stöd. På medellång och lång sikt är en region inte hjälpt av att företag hålls vid liv på ett konstgjort sätt. Med tanke på att de resurser som kan avsättas för att främja regional utveckling är begränsade, ligger det för övrigt i regionernas eget intresse att använda dessa begränsade resurser till att så snabbt som möjligt utveckla andra lönsamma och varaktiga verksamheter. Slutligen måste snedvridningen av konkurrensen minimeras också när det gäller stöd till företag i stödområden. I detta sammanhang måste man också beakta eventuella negativa spridningseffekter som kan uppstå inom det berörda området och andra stödområden. |
| --- | --- |

(97)

På grundval av artikel 61.3 a och artikel 61.3 c i EES-avtalet kan myndigheten betrakta statligt stöd som syftar till att främja den ekonomiska utvecklingen i vissa mindre gynnade områden i EES såsom förenligt med EES-avtalets funktion. Myndigheten kommer följaktligen att beakta behoven av regional utveckling när den bedömer omstruktureringsstöd i stödområden. Det faktum att ett företag i svårigheter är beläget i ett av dessa områden motiverar emellertid inte en mer tolerant inställning till dessa stöd. På medellång och lång sikt är en region inte hjälpt av att företag hålls vid liv på ett konstgjort sätt. Med tanke på att de resurser som kan avsättas för att främja regional utveckling är begränsade, ligger det för övrigt i regionernas eget intresse att använda dessa begränsade resurser till att så snabbt som möjligt utveckla andra lönsamma och varaktiga verksamheter. Slutligen måste snedvridningen av konkurrensen minimeras också när det gäller stöd till företag i stödområden. I detta sammanhang måste man också beakta eventuella negativa spridningseffekter som kan uppstå inom det berörda området och andra stödområden.

| (98) | De kriterier som räknas upp i kapitel 3 är således tillämpliga även på stödområden, till och med när de regionala utvecklingsbehoven beaktas. I stödområden, och om inget annat sägs i reglerna för statligt stöd inom en viss bransch, kommer myndigheten emellertid att tillämpa bestämmelserna i avsnitt 3.6.2 på åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen på ett sätt som begränsar de negativa systemiska konsekvenserna för regionen. Detta skulle särskilt kunna omfatta mindre stränga krav när det gäller kapacitetsneddragningar eller marknadsnärvaro. Åtskillnad kommer i sådana fall att göras mellan områden som är berättigade till stöd enligt artikel 61.3 a i EES-fördraget och de områden som är stödberättigade enligt artikel 61.3 c, för att på så sätt beakta att de regionala problemen är svårare i de förstnämnda områdena. Om de särskilda förhållandena i ett stödområde kräver det, till exempel om ett stödmottagande företag har särskilt stora svårigheter att skaffa ny marknadsfinansiering därför att det är lokaliserat i ett stödområde, kan myndigheten vid tillämpningen av punkt 64 godta ett bidrag som är mindre än 50 % av omstruktureringskostnaderna. |
| --- | --- |

(98)

De kriterier som räknas upp i kapitel 3 är således tillämpliga även på stödområden, till och med när de regionala utvecklingsbehoven beaktas. I stödområden, och om inget annat sägs i reglerna för statligt stöd inom en viss bransch, kommer myndigheten emellertid att tillämpa bestämmelserna i avsnitt 3.6.2 på åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen på ett sätt som begränsar de negativa systemiska konsekvenserna för regionen. Detta skulle särskilt kunna omfatta mindre stränga krav när det gäller kapacitetsneddragningar eller marknadsnärvaro. Åtskillnad kommer i sådana fall att göras mellan områden som är berättigade till stöd enligt artikel 61.3 a i EES-fördraget och de områden som är stödberättigade enligt artikel 61.3 c, för att på så sätt beakta att de regionala problemen är svårare i de förstnämnda områdena. Om de särskilda förhållandena i ett stödområde kräver det, till exempel om ett stödmottagande företag har särskilt stora svårigheter att skaffa ny marknadsfinansiering därför att det är lokaliserat i ett stödområde, kan myndigheten vid tillämpningen av punkt 64 godta ett bidrag som är mindre än 50 % av omstruktureringskostnaderna.

5.   Stöd till leverantörer av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse som har svårigheter

| (99) | Vid bedömningen av statligt stöd till leverantörer av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i svårigheter, kommer myndigheten att ta hänsyn till sådana tjänsters särskilda natur och i synnerhet behovet av att säkerställa kontinuitet i tjänsteleveranserna i enlighet med artikel 59.2 i EES-fördraget. |
| --- | --- |

(99)

Vid bedömningen av statligt stöd till leverantörer av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i svårigheter, kommer myndigheten att ta hänsyn till sådana tjänsters särskilda natur och i synnerhet behovet av att säkerställa kontinuitet i tjänsteleveranserna i enlighet med artikel 59.2 i EES-fördraget.

| (100) | Leverantörer av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse kan behöva statligt stöd för att kunna fortsätta tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse på villkor som är förenliga med deras långsiktiga livskraftighet. Vid tillämpningen av punkt 47 får därför återställandet av den långsiktiga livskraftigheten framför allt grundas på antagandet att allt statligt stöd som uppfyller förenlighetsvillkoren i rambestämmelserna om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (46), beslutet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (47), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007 (48), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 (49) och luftfartsriktlinjerna (50) eller rådets förordning (EEG) nr 3577/92 (51) och sjöfartsriktlinjerna (52), kommer att fortsätta att finnas tillgängligt så länge som uppdrag om vilka avtal ingåtts före eller under omstruktureringsperioden varar. |
| --- | --- |

(100)

Leverantörer av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse kan behöva statligt stöd för att kunna fortsätta tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse på villkor som är förenliga med deras långsiktiga livskraftighet. Vid tillämpningen av punkt 47 får därför återställandet av den långsiktiga livskraftigheten framför allt grundas på antagandet att allt statligt stöd som uppfyller förenlighetsvillkoren i rambestämmelserna om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (46), beslutet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (47), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007 (48), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 (49) och luftfartsriktlinjerna (50) eller rådets förordning (EEG) nr 3577/92 (51) och sjöfartsriktlinjerna (52), kommer att fortsätta att finnas tillgängligt så länge som uppdrag om vilka avtal ingåtts före eller under omstruktureringsperioden varar.

| (101) | När myndigheten bedömer stöd till leverantörer av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse enligt dessa riktlinjer, beaktar den allt statligt stöd som de berörda leverantörerna har mottagit, inklusive eventuell kompensation för skyldigheter att tillhandahålla offentliga tjänster. Eftersom leverantörer av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse kan få en stor del av sina normala intäkter i form av ersättning av offentliga tjänster, kan dock det totala stödbelopp som fastställs på detta sätt vara mycket stort i förhållande till stödmottagarens storlek och överdriver därför kanske bördan för staten med avseende på omstruktureringen av stödmottagaren. När myndigheten fastställer det egna bidrag som krävs enligt avsnitt 3.5.2.1, bortser den därför från sådan ersättning för offentliga tjänster som uppfyller förenlighetskraven i rambestämmelserna och beslutet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse eller förordning (EG) nr 1370/2007 eller förordning (EG) nr 1008/2008 och luftfartsriktlinjerna eller rådets förordning (EEG) nr 3577/92 och sjöfartsriktlinjerna. |
| --- | --- |

(101)

När myndigheten bedömer stöd till leverantörer av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse enligt dessa riktlinjer, beaktar den allt statligt stöd som de berörda leverantörerna har mottagit, inklusive eventuell kompensation för skyldigheter att tillhandahålla offentliga tjänster. Eftersom leverantörer av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse kan få en stor del av sina normala intäkter i form av ersättning av offentliga tjänster, kan dock det totala stödbelopp som fastställs på detta sätt vara mycket stort i förhållande till stödmottagarens storlek och överdriver därför kanske bördan för staten med avseende på omstruktureringen av stödmottagaren. När myndigheten fastställer det egna bidrag som krävs enligt avsnitt 3.5.2.1, bortser den därför från sådan ersättning för offentliga tjänster som uppfyller förenlighetskraven i rambestämmelserna och beslutet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse eller förordning (EG) nr 1370/2007 eller förordning (EG) nr 1008/2008 och luftfartsriktlinjerna eller rådets förordning (EEG) nr 3577/92 och sjöfartsriktlinjerna.

| (102) | I den mån tillgångar är nödvändiga för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse är det kanske inte rationellt att kräva avyttring av sådana tillgångar genom åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen vid tillämpningen av avsnitt 3.6.2. I sådana fall kan myndigheten kräva att alternativa åtgärder vidtas för att säkerställa att konkurrensen inte snedvrids i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, i synnerhet genom att skapa rättvisa konkurrensvillkor för den berörda tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(102)

I den mån tillgångar är nödvändiga för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse är det kanske inte rationellt att kräva avyttring av sådana tillgångar genom åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen vid tillämpningen av avsnitt 3.6.2. I sådana fall kan myndigheten kräva att alternativa åtgärder vidtas för att säkerställa att konkurrensen inte snedvrids i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, i synnerhet genom att skapa rättvisa konkurrensvillkor för den berörda tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse så snart som möjligt.

| (103) | Om en leverantör av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse inte kan uppfylla villkoren i dessa riktlinjer, kan stödet i fråga inte anses vara förenligt med den inre marknaden. I sådana fall kan myndigheten emellertid tillåta utbetalning av sådant stöd som är nödvändigt för att säkerställa kontinuitet i tillhandahållandet av tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse till dess att en ny leverantör ges i uppdrag att tillhandahålla tjänsten. Myndigheten kommer endast att godkänna stöd om den berörda avtalsparten på objektiva grunder visar att stödet är strikt begränsat till det belopp och den varaktighet som behövs för att anförtro en ny tjänsteleverantör tillhandahållandet av den berörda tjänsten. |
| --- | --- |

(103)

Om en leverantör av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse inte kan uppfylla villkoren i dessa riktlinjer, kan stödet i fråga inte anses vara förenligt med den inre marknaden. I sådana fall kan myndigheten emellertid tillåta utbetalning av sådant stöd som är nödvändigt för att säkerställa kontinuitet i tillhandahållandet av tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse till dess att en ny leverantör ges i uppdrag att tillhandahålla tjänsten. Myndigheten kommer endast att godkänna stöd om den berörda avtalsparten på objektiva grunder visar att stödet är strikt begränsat till det belopp och den varaktighet som behövs för att anförtro en ny tjänsteleverantör tillhandahållandet av den berörda tjänsten.

6.   Stödordningar för mindre stödbelopp och stödmottagare

6.1   Allmänna villkor

| (104) | Om avtalsparterna vill ge stöd enligt dessa riktlinjer till små och medelstora företag eller mindre statsägda företag, bör sådant stöd normalt sett beviljas inom ramen för stödordningar. Användningen av stödordningar begränsar en sådan snedvridning av konkurrensen som hänger samman med överdrivet risktagande genom att det ger en avtalspart möjlighet att klargöra på förhand på vilka villkor den kan komma att bevilja stöd till företag i svårigheter. |
| --- | --- |

(104)

Om avtalsparterna vill ge stöd enligt dessa riktlinjer till små och medelstora företag eller mindre statsägda företag, bör sådant stöd normalt sett beviljas inom ramen för stödordningar. Användningen av stödordningar begränsar en sådan snedvridning av konkurrensen som hänger samman med överdrivet risktagande genom att det ger en avtalspart möjlighet att klargöra på förhand på vilka villkor den kan komma att bevilja stöd till företag i svårigheter.

| (105) | Stödordningarna måste uppge det maximala stödbelopp som kan beviljas ett och samma företag som en del av en åtgärd för att bevilja undsättningsstöd, omstruktureringsstöd eller tillfälligt omstruktureringsstöd, även om planen ändras. Det totala maximala stödbelopp som kan beviljas ett och samma företag får inte överstiga 10 miljoner euro, inklusive eventuellt stöd från andra källor eller enligt andra stödordningar. |
| --- | --- |

(105)

Stödordningarna måste uppge det maximala stödbelopp som kan beviljas ett och samma företag som en del av en åtgärd för att bevilja undsättningsstöd, omstruktureringsstöd eller tillfälligt omstruktureringsstöd, även om planen ändras. Det totala maximala stödbelopp som kan beviljas ett och samma företag får inte överstiga 10 miljoner euro, inklusive eventuellt stöd från andra källor eller enligt andra stödordningar.

| (106) | Medan sådana stödordningars förenlighet med inre marknaden vanligtvis bedöms mot bakgrund av villkoren i kapitlen 3–5, är det lämpligt att fastställa förenklade villkor i vissa avseenden, för att avtalsparterna ska kunna tillämpa dessa villkor utan att underrätta myndigheten och för att minska bördan för små och medelstora företag och mindre statsägda företag när de lämnar den information som krävs. Med tanke på att det är fråga om små stödbelopp och små stödmottagare, anser myndigheten att potentialen för en betydande snedvridning av konkurrensen är mer begränsad i sådana fall. Bestämmelserna i kapitlen 3–5 är därför tillämpliga på sådana stödordningar på motsvarande sätt, om inte annat anges i avsnitten 6.2, 6.3, 6.4 och 6.5. Detta kapitel innehåller också bestämmelser om tillfälligt omstruktureringsstöd och om stödordningars varaktighet och utvärdering. |
| --- | --- |

(106)

Medan sådana stödordningars förenlighet med inre marknaden vanligtvis bedöms mot bakgrund av villkoren i kapitlen 3–5, är det lämpligt att fastställa förenklade villkor i vissa avseenden, för att avtalsparterna ska kunna tillämpa dessa villkor utan att underrätta myndigheten och för att minska bördan för små och medelstora företag och mindre statsägda företag när de lämnar den information som krävs. Med tanke på att det är fråga om små stödbelopp och små stödmottagare, anser myndigheten att potentialen för en betydande snedvridning av konkurrensen är mer begränsad i sådana fall. Bestämmelserna i kapitlen 3–5 är därför tillämpliga på sådana stödordningar på motsvarande sätt, om inte annat anges i avsnitten 6.2, 6.3, 6.4 och 6.5. Detta kapitel innehåller också bestämmelser om tillfälligt omstruktureringsstöd och om stödordningars varaktighet och utvärdering.

6.2   Mål av gemensamt intresse

| (107) | Om ett enskilt litet eller medelstort företag går omkull (53) är det osannolikt att det medför sociala problem eller ett marknadsmisslyckande av den omfattning som krävs enligt punkt 44, men det finns större farhågor när det gäller små och medelstora företag för att värden ska förstöras när små och medelstora företag som har potential att omstrukturera sin verksamhet för att återställa den långsiktiga lönsamheten nekas chansen att göra det på grund av likviditetsproblem. När det gäller beviljandet av stöd enligt stödordningar, är det därför tillräckligt om en avtalspart kan visa att stödmottagarens misslyckande sannolikt skulle medföra sociala problem eller ett marknadsmisslyckande, särskilt på grund av






  a) | att det kan få negativa konsekvenser om ett innovativt litet eller medelstort företag eller ett litet eller medelstort företag med hög tillväxtpotential lämnar marknaden, |
| --- | --- | --- |

(107)

Om ett enskilt litet eller medelstort företag går omkull (53) är det osannolikt att det medför sociala problem eller ett marknadsmisslyckande av den omfattning som krävs enligt punkt 44, men det finns större farhågor när det gäller små och medelstora företag för att värden ska förstöras när små och medelstora företag som har potential att omstrukturera sin verksamhet för att återställa den långsiktiga lönsamheten nekas chansen att göra det på grund av likviditetsproblem. När det gäller beviljandet av stöd enligt stödordningar, är det därför tillräckligt om en avtalspart kan visa att stödmottagarens misslyckande sannolikt skulle medföra sociala problem eller ett marknadsmisslyckande, särskilt på grund av

a)

att det kan få negativa konsekvenser om ett innovativt litet eller medelstort företag eller ett litet eller medelstort företag med hög tillväxtpotential lämnar marknaden,

| b) | att det kan få negativa konsekvenser om ett företag med starka kopplingar till andra lokala eller regionala företag, särskilt andra små och medelstora företag, lämnar marknaden, |
| --- | --- |

b)

att det kan få negativa konsekvenser om ett företag med starka kopplingar till andra lokala eller regionala företag, särskilt andra små och medelstora företag, lämnar marknaden,

| c) | att tillkortakommanden eller negativa incitament på kreditmarknaderna skulle driva annars lönsamma företag i konkurs, eller |
| --- | --- |

c)

att tillkortakommanden eller negativa incitament på kreditmarknaderna skulle driva annars lönsamma företag i konkurs, eller

| d) | att liknande påfrestande situationer styrkta av stödmottagaren skulle uppstå. |
| --- | --- |

d)

att liknande påfrestande situationer styrkta av stödmottagaren skulle uppstå.

| (108) | Genom undantag från punkt 50 kommer stödmottagare inom ramen för stödordningar inte att vara skyldiga att lämna in en marknadsundersökning. |
| --- | --- |

(108)

Genom undantag från punkt 50 kommer stödmottagare inom ramen för stödordningar inte att vara skyldiga att lämna in en marknadsundersökning.

6.3   Lämplighet

| (109) | Det krav som anges i punkt 55 d anses vara uppfyllt om undsättningsstödet beviljas för högst sex månader. Inom denna sexmånadersperiod ska en analys göras av stödmottagarens ställning. Före utgången av denna period måste






  a) | avtalsparten godkänna en omstruktureringsplan eller likvidationsplan, eller |
| --- | --- | --- |

(109)

Det krav som anges i punkt 55 d anses vara uppfyllt om undsättningsstödet beviljas för högst sex månader. Inom denna sexmånadersperiod ska en analys göras av stödmottagarens ställning. Före utgången av denna period måste

a)

avtalsparten godkänna en omstruktureringsplan eller likvidationsplan, eller

| b) | stödmottagaren lämna in en förenklad omstruktureringsplan enligt punkt 115, eller |
| --- | --- |

b)

stödmottagaren lämna in en förenklad omstruktureringsplan enligt punkt 115, eller

| c) | lånet återbetalas eller garantin upphöra. |
| --- | --- |

c)

lånet återbetalas eller garantin upphöra.

| (110) | Genom undantag från punkt 57 ska avtalsparterna inte vara skyldiga att bedöma om den ersättning som fastställts i enlighet med punkt 56 utgör ett lämpligt referensvärde. |
| --- | --- |

(110)

Genom undantag från punkt 57 ska avtalsparterna inte vara skyldiga att bedöma om den ersättning som fastställts i enlighet med punkt 56 utgör ett lämpligt referensvärde.

6.4   Stödets proportionalitet/begränsning av stödet till ett minimum

| (111) | Genom undantag från punkt 64 får avtalsparterna betrakta ett eget bidrag som tillräckligt om det uppgår till minst 40 % av omstruktureringskostnaderna för medelstora företag och 25 % av omstruktureringskostnaderna för små företag. |
| --- | --- |

(111)

Genom undantag från punkt 64 får avtalsparterna betrakta ett eget bidrag som tillräckligt om det uppgår till minst 40 % av omstruktureringskostnaderna för medelstora företag och 25 % av omstruktureringskostnaderna för små företag.

6.5   Negativa effekter

| (112) | En avtalspart som har för avsikt att bevilja undsättningsstöd, omstruktureringsstöd eller tillfälligt omstruktureringsstöd måste kontrollera efterlevnaden av principen i avsnitt 3.6.1 om att ett stöd endast får beviljas en gång. För detta ändamål ska avtalsparten avgöra om det berörda företaget redan tidigare mottagit undsättningsstöd, omstruktureringsstöd eller tillfälligt omstruktureringsstöd, inklusive stöd som beviljats innan dessa riktlinjer trädde i kraft, samt eventuellt icke-anmält stöd. Om så är fallet och det är mindre än tio år sedan undsättningsstödet eller det tillfälliga omstruktureringsstödet beviljades eller omstruktureringsperioden löpte ut eller genomförandet av omstruktureringsplanen upphörde (beroende på vilket som inträffade senast), får ytterligare undsättningsstöd, omstruktureringsstöd eller tillfälligt omstruktureringsstöd inte beviljas, utom i följande fall:






  a) | När ett tillfälligt omstruktureringsstöd följer på beviljandet av ett undsättningsstöd som en del av en enda omstruktureringsåtgärd. |
| --- | --- | --- |

(112)

En avtalspart som har för avsikt att bevilja undsättningsstöd, omstruktureringsstöd eller tillfälligt omstruktureringsstöd måste kontrollera efterlevnaden av principen i avsnitt 3.6.1 om att ett stöd endast får beviljas en gång. För detta ändamål ska avtalsparten avgöra om det berörda företaget redan tidigare mottagit undsättningsstöd, omstruktureringsstöd eller tillfälligt omstruktureringsstöd, inklusive stöd som beviljats innan dessa riktlinjer trädde i kraft, samt eventuellt icke-anmält stöd. Om så är fallet och det är mindre än tio år sedan undsättningsstödet eller det tillfälliga omstruktureringsstödet beviljades eller omstruktureringsperioden löpte ut eller genomförandet av omstruktureringsplanen upphörde (beroende på vilket som inträffade senast), får ytterligare undsättningsstöd, omstruktureringsstöd eller tillfälligt omstruktureringsstöd inte beviljas, utom i följande fall:

a)

När ett tillfälligt omstruktureringsstöd följer på beviljandet av ett undsättningsstöd som en del av en enda omstruktureringsåtgärd.

| b) | När ett omstruktureringsstöd följer på beviljandet av ett undsättningsstöd eller tillfälligt omstruktureringsstöd som en del av en enda omstruktureringsåtgärd. |
| --- | --- |

b)

När ett omstruktureringsstöd följer på beviljandet av ett undsättningsstöd eller tillfälligt omstruktureringsstöd som en del av en enda omstruktureringsåtgärd.

| c) | När ett undsättningsstöd eller tillfälligt omstruktureringsstöd har beviljats i enlighet med dessa riktlinjer och detta stöd inte åtföljdes av ett omstruktureringsstöd, om






  i) | det rimligen kunde ha antagits att det stödmottagande företaget skulle bli lönsamt på lång sikt när stödet enligt dessa riktlinjer beviljades, och |
| --- | --- | --- |

c)

När ett undsättningsstöd eller tillfälligt omstruktureringsstöd har beviljats i enlighet med dessa riktlinjer och detta stöd inte åtföljdes av ett omstruktureringsstöd, om

i)

det rimligen kunde ha antagits att det stödmottagande företaget skulle bli lönsamt på lång sikt när stödet enligt dessa riktlinjer beviljades, och

| ii) | ett nytt undsättnings- eller omstruktureringsstöd eller tillfälligt omstruktureringsstöd blir nödvändigt efter minst fem år på grund av oförutsebara omständigheter som stödmottagaren inte ansvarar för. |
| --- | --- |

ii)

ett nytt undsättnings- eller omstruktureringsstöd eller tillfälligt omstruktureringsstöd blir nödvändigt efter minst fem år på grund av oförutsebara omständigheter som stödmottagaren inte ansvarar för.

| d) | I undantagsfall och under oförutsebara omständigheter som företaget inte ansvarar för. |
| --- | --- |

d)

I undantagsfall och under oförutsebara omständigheter som företaget inte ansvarar för.

| (113) | Åtgärder för att begränsa en snedvridning av konkurrensen har sannolikt en oproportionerlig effekt på små företag, särskilt med tanke på bördan av att genomföra sådana åtgärder. Genom undantag från punkt 76 är avtalsparterna därför inte skyldiga att kräva att små företag ska vidta sådana åtgärder, utom i de fall där något annat föreskrivs i bestämmelserna om statligt stöd inom en viss sektor. Små företag bör dock normalt sett inte få öka sin kapacitet under en omstruktureringsperiod. |
| --- | --- |

(113)

Åtgärder för att begränsa en snedvridning av konkurrensen har sannolikt en oproportionerlig effekt på små företag, särskilt med tanke på bördan av att genomföra sådana åtgärder. Genom undantag från punkt 76 är avtalsparterna därför inte skyldiga att kräva att små företag ska vidta sådana åtgärder, utom i de fall där något annat föreskrivs i bestämmelserna om statligt stöd inom en viss sektor. Små företag bör dock normalt sett inte få öka sin kapacitet under en omstruktureringsperiod.

6.6   Tillfälligt omstruktureringsstöd

| (114) | I vissa fall kan det vara möjligt för ett företag att fullfölja omstruktureringen utan behov av omstruktureringsstöd, förutsatt att det kan få likviditetsstöd med en längre varaktighet än vad som finns tillgängligt enligt villkoren för undsättningsstöd. Avtalsparterna får införa stödordningar som tillåter likviditetsstöd för en längre period än sex månader (s.k. tillfälligt omstruktureringsstöd) på de villkor som anges nedan. |
| --- | --- |

(114)

I vissa fall kan det vara möjligt för ett företag att fullfölja omstruktureringen utan behov av omstruktureringsstöd, förutsatt att det kan få likviditetsstöd med en längre varaktighet än vad som finns tillgängligt enligt villkoren för undsättningsstöd. Avtalsparterna får införa stödordningar som tillåter likviditetsstöd för en längre period än sex månader (s.k. tillfälligt omstruktureringsstöd) på de villkor som anges nedan.

| (115) | Tillfälligt omstruktureringsstöd måste uppfylla följande villkor:






  a) | Stödet ska bestå av stöd i form av lånegarantier eller lån. |
| --- | --- | --- |

(115)

Tillfälligt omstruktureringsstöd måste uppfylla följande villkor:

a)

Stödet ska bestå av stöd i form av lånegarantier eller lån.

| b) | Den finansiella kostnaden för lånet eller, när det gäller lånegarantier, den totala finansiella kostnaden för det garanterade lånet, inklusive räntan på lånet och garantiavgiften, måste överensstämma med punkt 116. |
| --- | --- |

b)

Den finansiella kostnaden för lånet eller, när det gäller lånegarantier, den totala finansiella kostnaden för det garanterade lånet, inklusive räntan på lånet och garantiavgiften, måste överensstämma med punkt 116.

| c) | Tillfälligt omstruktureringsstöd måste uppfylla bestämmelserna i kapitel 3 i dessa riktlinjer, ändrade genom detta kapitel. |
| --- | --- |

c)

Tillfälligt omstruktureringsstöd måste uppfylla bestämmelserna i kapitel 3 i dessa riktlinjer, ändrade genom detta kapitel.

| d) | Tillfälligt omstruktureringsstöd får beviljas för en period av högst 18 månader, med avdrag för närmast föregående period av undsättningsstöd. Före utgången av denna period måste






  i) | avtalsparten godkänna en omstruktureringsplan i enlighet med punkt 55 d ii, eller en likvidationsplan, eller |
| --- | --- | --- |

d)

Tillfälligt omstruktureringsstöd får beviljas för en period av högst 18 månader, med avdrag för närmast föregående period av undsättningsstöd. Före utgången av denna period måste

i)

avtalsparten godkänna en omstruktureringsplan i enlighet med punkt 55 d ii, eller en likvidationsplan, eller

| ii) | lånet återbetalas eller garantin upphöra. |
| --- | --- |

ii)

lånet återbetalas eller garantin upphöra.

| e) | Senast sex månader efter den första utbetalningen till stödmottagaren, med avdrag för närmast föregående period av undsättningsstöd, måste avtalsparten godkänna en förenklad omstruktureringsplan. Planen behöver inte innehålla alla de beståndsdelar som anges i punkterna 47–52, men minimikravet är att den anger de åtgärder som stödmottagaren måste vidta för att återställa sin långsiktiga lönsamhet utan statligt stöd. |
| --- | --- |

e)

Senast sex månader efter den första utbetalningen till stödmottagaren, med avdrag för närmast föregående period av undsättningsstöd, måste avtalsparten godkänna en förenklad omstruktureringsplan. Planen behöver inte innehålla alla de beståndsdelar som anges i punkterna 47–52, men minimikravet är att den anger de åtgärder som stödmottagaren måste vidta för att återställa sin långsiktiga lönsamhet utan statligt stöd.

| (116) | Ersättningen för tillfälligt omstruktureringsstöd bör fastställas på en nivå som inte är lägre än den referensränta som anges i Riktlinjer för referensräntan för svaga företag som erbjuder normala kollateraliseringsnivåer (för närvarande den ettåriga IBOR-räntan plus 400 räntepunkter) (54). För att räntesatsen ska ge incitament till marknadsutträde, bör den höjas med minst 50 räntepunkter när 12 månader har förflutit sedan tidpunkten för den första utbetalningen till stödmottagaren (med avdrag för närmast föregående period av undsättningsstöd). |
| --- | --- |

(116)

Ersättningen för tillfälligt omstruktureringsstöd bör fastställas på en nivå som inte är lägre än den referensränta som anges i Riktlinjer för referensräntan för svaga företag som erbjuder normala kollateraliseringsnivåer (för närvarande den ettåriga IBOR-räntan plus 400 räntepunkter) (54). För att räntesatsen ska ge incitament till marknadsutträde, bör den höjas med minst 50 räntepunkter när 12 månader har förflutit sedan tidpunkten för den första utbetalningen till stödmottagaren (med avdrag för närmast föregående period av undsättningsstöd).

| (117) | Tillfälligt omstruktureringsstöd måste begränsas till vad som är nödvändigt för att upprätthålla driften av företaget i 18 månader. Vid fastställandet av detta belopp bör resultatet av formeln i bilaga I beaktas. Allt stöd som överstiger resultatet av denna beräkning kan bara godkännas om det vederbörligen motiveras genom tillhandahållandet av en likviditetsplan som anger stödmottagarens likviditetsbehov under de närmaste 18 månaderna. |
| --- | --- |

(117)

Tillfälligt omstruktureringsstöd måste begränsas till vad som är nödvändigt för att upprätthålla driften av företaget i 18 månader. Vid fastställandet av detta belopp bör resultatet av formeln i bilaga I beaktas. Allt stöd som överstiger resultatet av denna beräkning kan bara godkännas om det vederbörligen motiveras genom tillhandahållandet av en likviditetsplan som anger stödmottagarens likviditetsbehov under de närmaste 18 månaderna.

6.7   Varaktighet och utvärdering

| (118) | Myndigheten kan kräva att avtalsparterna begränsar varaktigheten för vissa stödordningar (normalt till högst fyra år) och genomför en utvärdering av dessa stödordningar. |
| --- | --- |

(118)

Myndigheten kan kräva att avtalsparterna begränsar varaktigheten för vissa stödordningar (normalt till högst fyra år) och genomför en utvärdering av dessa stödordningar.

| (119) | Utvärderingar kommer att krävas för stödordningar där den potentiella snedvridningen är särskilt betydande, det vill säga stödordningar där det finns risk för en betydande begränsning av konkurrensen om deras genomförande inte ses över i god tid. |
| --- | --- |

(119)

Utvärderingar kommer att krävas för stödordningar där den potentiella snedvridningen är särskilt betydande, det vill säga stödordningar där det finns risk för en betydande begränsning av konkurrensen om deras genomförande inte ses över i god tid.

| (120) | Med hänsyn till syftet med stödordningen och för att inte lägga en oproportionerligt stor börda på avtalsparterna i samband med mindre stödprojekt, gäller detta endast för stödordningar med stor budget eller av nydanande karaktär eller när betydande förändringar inom marknader, teknik och lagstiftning förväntas. Utvärderingen måste göras av en expert som har en oberoende ställning gentemot myndigheten som beviljar det statliga stödet, och utifrån en gemensam metod (55), och utvärderingen måste offentliggöras. Utvärderingen ska lämnas till myndigheten i tillräckligt god tid för att det ska gå att bedöma om stödordningen kan förlängas och under alla omständigheter när stödordningen upphör att gälla. Den exakta omfattningen av utvärderingen och hur den ska utföras fastställs i beslutet om att godkänna stödåtgärden. Resultaten av utvärderingen ska beaktas i eventuella senare stödåtgärder som har ett liknande syfte. |
| --- | --- |

(120)

Med hänsyn till syftet med stödordningen och för att inte lägga en oproportionerligt stor börda på avtalsparterna i samband med mindre stödprojekt, gäller detta endast för stödordningar med stor budget eller av nydanande karaktär eller när betydande förändringar inom marknader, teknik och lagstiftning förväntas. Utvärderingen måste göras av en expert som har en oberoende ställning gentemot myndigheten som beviljar det statliga stödet, och utifrån en gemensam metod (55), och utvärderingen måste offentliggöras. Utvärderingen ska lämnas till myndigheten i tillräckligt god tid för att det ska gå att bedöma om stödordningen kan förlängas och under alla omständigheter när stödordningen upphör att gälla. Den exakta omfattningen av utvärderingen och hur den ska utföras fastställs i beslutet om att godkänna stödåtgärden. Resultaten av utvärderingen ska beaktas i eventuella senare stödåtgärder som har ett liknande syfte.

7.   förfaranden

7.1   Påskyndat förfarande för undsättningsstöd

| (121) | Myndigheten strävar efter att i möjligaste mån fatta beslut inom en månad om undsättningsstöd som uppfyller samtliga villkor i kapitel 3 och som uppfyller följande kumulativa krav:






  a) | Undsättningsstödet är begränsat till det belopp som följer av tillämpningen av formeln i bilaga I och överstiger inte 10 miljoner euro. |
| --- | --- | --- |

(121)

Myndigheten strävar efter att i möjligaste mån fatta beslut inom en månad om undsättningsstöd som uppfyller samtliga villkor i kapitel 3 och som uppfyller följande kumulativa krav:

a)

Undsättningsstödet är begränsat till det belopp som följer av tillämpningen av formeln i bilaga I och överstiger inte 10 miljoner euro.

| b) | Stödet beviljas inte i de situationer som nämns i punkt 72 b eller 72 c. |
| --- | --- |

b)

Stödet beviljas inte i de situationer som nämns i punkt 72 b eller 72 c.

7.2   Förfaranden som avser omstruktureringsplaner

7.2.1   Genomförande av omstruktureringsplanen

| (122) | Stödmottagaren ska genomföra omstruktureringsplanen i dess helhet och fullgöra varje annan skyldighet som anges i myndighetens beslut om godkännandet av stödet. Myndigheten betraktar det som ett missbruk av stödet om planen inte följs eller om skyldigheterna inte fullgörs, utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 23 i del II av protokoll 3 eller möjligheten att väcka talan vid Efta-domstolen enligt artikel 1.2 i del I av protokoll 3. |
| --- | --- |

(122)

Stödmottagaren ska genomföra omstruktureringsplanen i dess helhet och fullgöra varje annan skyldighet som anges i myndighetens beslut om godkännandet av stödet. Myndigheten betraktar det som ett missbruk av stödet om planen inte följs eller om skyldigheterna inte fullgörs, utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 23 i del II av protokoll 3 eller möjligheten att väcka talan vid Efta-domstolen enligt artikel 1.2 i del I av protokoll 3.

| (123) | När det gäller omstruktureringar som avser flera år och inbegriper avsevärda stödbelopp, kan myndigheten kräva att utbetalningen av omstruktureringsstödet fördelas på flera tillfällen och förena varje delutbetalning med villkor, såsom






  a) | att det före varje utbetalning bekräftas att en etapp i omstruktureringsplanen genomförts på ett tillfredsställande sätt och enligt tidsplanen, eller |
| --- | --- | --- |

(123)

När det gäller omstruktureringar som avser flera år och inbegriper avsevärda stödbelopp, kan myndigheten kräva att utbetalningen av omstruktureringsstödet fördelas på flera tillfällen och förena varje delutbetalning med villkor, såsom

a)

att det före varje utbetalning bekräftas att en etapp i omstruktureringsplanen genomförts på ett tillfredsställande sätt och enligt tidsplanen, eller

| b) | att varje utbetalning godkänns först efter det att det kontrollerats att planen genomförs på ett tillfredsställande sätt. |
| --- | --- |

b)

att varje utbetalning godkänns först efter det att det kontrollerats att planen genomförs på ett tillfredsställande sätt.

7.2.2   Ändring av omstruktureringsplanen

| (124) | Om ett omstruktureringsstöd har godkänts, får avtalsparten under loppet av omstruktureringsperioden begära att myndigheten godtar ändringar av omstruktureringsplanen och stödbeloppet. Myndigheten kan tillåta sådana ändringar om följande regler iakttas:






  a) | Den ändrade planen måste fortfarande kunna visa att lönsamheten återställs inom rimlig tid. |
| --- | --- | --- |

(124)

Om ett omstruktureringsstöd har godkänts, får avtalsparten under loppet av omstruktureringsperioden begära att myndigheten godtar ändringar av omstruktureringsplanen och stödbeloppet. Myndigheten kan tillåta sådana ändringar om följande regler iakttas:

a)

Den ändrade planen måste fortfarande kunna visa att lönsamheten återställs inom rimlig tid.

| b) | Om omstruktureringskostnaderna ökar, måste det egna bidraget öka i motsvarande grad. |
| --- | --- |

b)

Om omstruktureringskostnaderna ökar, måste det egna bidraget öka i motsvarande grad.

| c) | Om stödbeloppet höjs, måste åtgärderna för att begränsa snedvridningen av konkurrensen vara mer omfattande än de som ursprungligen föreskrevs. |
| --- | --- |

c)

Om stödbeloppet höjs, måste åtgärderna för att begränsa snedvridningen av konkurrensen vara mer omfattande än de som ursprungligen föreskrevs.

| d) | Om de föreslagna åtgärderna för att begränsa snedvridningen av konkurrensen är mer begränsade än de som ursprungligen föreskrevs, måste stödbeloppet minskas i motsvarande mån. |
| --- | --- |

d)

Om de föreslagna åtgärderna för att begränsa snedvridningen av konkurrensen är mer begränsade än de som ursprungligen föreskrevs, måste stödbeloppet minskas i motsvarande mån.

| e) | Den nya tidsplanen för genomförande av åtgärderna för att begränsa snedvridningen av konkurrensen får endast innebära en försening i förhållande till den ursprungliga tidsplanen om detta beror på omständigheter som varken stödmottagaren eller avtalsparten råder över. Om så inte är fallet, ska stödbeloppet minskas i motsvarande mån. |
| --- | --- |

e)

Den nya tidsplanen för genomförande av åtgärderna för att begränsa snedvridningen av konkurrensen får endast innebära en försening i förhållande till den ursprungliga tidsplanen om detta beror på omständigheter som varken stödmottagaren eller avtalsparten råder över. Om så inte är fallet, ska stödbeloppet minskas i motsvarande mån.

| (125) | Om de villkor som åläggs av myndigheten eller de åtaganden som gjorts av avtalsparten mildras, ska stödbeloppet minskas på motsvarande sätt eller ska andra villkor införas. |
| --- | --- |

(125)

Om de villkor som åläggs av myndigheten eller de åtaganden som gjorts av avtalsparten mildras, ska stödbeloppet minskas på motsvarande sätt eller ska andra villkor införas.

| (126) | Om den berörda avtalsparten inför ändringar i en godkänd omstruktureringsplan utan att underrätta myndigheten på föreskrivet sätt, eller om stödmottagaren avviker från den godkända omstruktureringsplanen, kommer myndigheten att inleda ett förfarande enligt artikel 4.4 i del II av protokoll 3, såsom föreskrivs i artikel 16 i del II av protokoll 3 (missbruk av stöd), utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 23 i del II av protokoll 3 och möjligheten att väcka talan vid Efta-domstolen enligt artikel 1.2 i del I av protokoll 3. |
| --- | --- |

(126)

Om den berörda avtalsparten inför ändringar i en godkänd omstruktureringsplan utan att underrätta myndigheten på föreskrivet sätt, eller om stödmottagaren avviker från den godkända omstruktureringsplanen, kommer myndigheten att inleda ett förfarande enligt artikel 4.4 i del II av protokoll 3, såsom föreskrivs i artikel 16 i del II av protokoll 3 (missbruk av stöd), utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 23 i del II av protokoll 3 och möjligheten att väcka talan vid Efta-domstolen enligt artikel 1.2 i del I av protokoll 3.

7.2.3   Allt stöd som beviljas stödmottagaren under omstruktureringsperioden ska anmälas till myndigheten

| (127) | När ett omstruktureringsstöd granskas i enlighet med dessa riktlinjer, kan beviljandet av ett annat stöd under omstruktureringsperioden, även om det beviljas i enlighet med en redan godkänd stödordning, påverka myndighetens bedömning när det gäller omfattningen av åtgärderna för att begränsa snedvridningen av konkurrensen. |
| --- | --- |

(127)

När ett omstruktureringsstöd granskas i enlighet med dessa riktlinjer, kan beviljandet av ett annat stöd under omstruktureringsperioden, även om det beviljas i enlighet med en redan godkänd stödordning, påverka myndighetens bedömning när det gäller omfattningen av åtgärderna för att begränsa snedvridningen av konkurrensen.

| (128) | Därför ska anmälningar av omstruktureringsstöd innehålla upplysningar om alla andra former av stöd som man planerar att bevilja stödmottagaren under omstruktureringsperioden, utom om sådant stöd omfattas av regeln om stöd av mindre betydelse eller en gruppundantagsförordning. Myndigheten ska beakta sådant stöd när den bedömer omstruktureringsstödet. |
| --- | --- |

(128)

Därför ska anmälningar av omstruktureringsstöd innehålla upplysningar om alla andra former av stöd som man planerar att bevilja stödmottagaren under omstruktureringsperioden, utom om sådant stöd omfattas av regeln om stöd av mindre betydelse eller en gruppundantagsförordning. Myndigheten ska beakta sådant stöd när den bedömer omstruktureringsstödet.

| (129) | Allt stöd som faktiskt beviljas under omstruktureringsperioden, inklusive stöd som beviljas i enlighet med en godkänd stödordning, måste anmälas individuellt till myndigheten, såvida denna inte redan underrättats om stödet vid den tidpunkt då den fattade sitt beslut om omstruktureringsstödet. |
| --- | --- |

(129)

Allt stöd som faktiskt beviljas under omstruktureringsperioden, inklusive stöd som beviljas i enlighet med en godkänd stödordning, måste anmälas individuellt till myndigheten, såvida denna inte redan underrättats om stödet vid den tidpunkt då den fattade sitt beslut om omstruktureringsstödet.

| (130) | Myndigheten ska se till att kraven i dessa riktlinjer inte kan kringgås när ett stöd beviljas inom ramen för godkända stödordningar. |
| --- | --- |

(130)

Myndigheten ska se till att kraven i dessa riktlinjer inte kan kringgås när ett stöd beviljas inom ramen för godkända stödordningar.

8.   Rapportering och övervakning

| (131) | I enlighet med protokoll 3 måste avtalsparterna lämna in årliga rapporter till myndigheten. Dessa årliga rapporter kommer att offentliggöras på myndighetens webbplats. |
| --- | --- |

(131)

I enlighet med protokoll 3 måste avtalsparterna lämna in årliga rapporter till myndigheten. Dessa årliga rapporter kommer att offentliggöras på myndighetens webbplats.

| (132) | När myndigheten antar ett beslut enligt dessa riktlinjer kan den ålägga ytterligare rapporteringsskyldigheter avseende det beviljade stödet för att kunna kontrollera om beslutet att godkänna stödåtgärden har följts. I vissa fall kan myndigheten kräva att det utses en övervakningsförvaltare eller en avyttringsförvaltare, eller bådadera, för att säkerställa att alla villkor och skyldigheter som ett godkännande av stödet är förenat med är uppfyllda. |
| --- | --- |

(132)

När myndigheten antar ett beslut enligt dessa riktlinjer kan den ålägga ytterligare rapporteringsskyldigheter avseende det beviljade stödet för att kunna kontrollera om beslutet att godkänna stödåtgärden har följts. I vissa fall kan myndigheten kräva att det utses en övervakningsförvaltare eller en avyttringsförvaltare, eller bådadera, för att säkerställa att alla villkor och skyldigheter som ett godkännande av stödet är förenat med är uppfyllda.

9.   Lämpliga åtgärder enligt artikel 1.1 I del i av protokoll 3

| (133) | I enlighet med artikel 62.1 i EES-avtalet och artikel 1.1 i del I av protokoll 3 föreslår myndigheten att avtalsparterna vid behov ändrar sina befintliga stödordningar senast den 1 februari 2015 för att de ska överensstämma med dessa riktlinjer. Myndigheten avser att förena godkännandet av alla framtida stödordningar med villkor om att dessa bestämmelser iakttas. |
| --- | --- |

(133)

I enlighet med artikel 62.1 i EES-avtalet och artikel 1.1 i del I av protokoll 3 föreslår myndigheten att avtalsparterna vid behov ändrar sina befintliga stödordningar senast den 1 februari 2015 för att de ska överensstämma med dessa riktlinjer. Myndigheten avser att förena godkännandet av alla framtida stödordningar med villkor om att dessa bestämmelser iakttas.

| (134) | Avtalsparterna uppmanas att inom två månader från offentliggörandet av dessa riktlinjer på myndighetens webbplats ge sitt uttryckliga och ovillkorliga samtycke till de lämpliga åtgärder som föreslås i punkt 133. Om en avtalspart inte svarar, kommer myndigheten att anta att den berörda avtalsparten inte samtycker till de föreslagna åtgärderna. |
| --- | --- |

(134)

Avtalsparterna uppmanas att inom två månader från offentliggörandet av dessa riktlinjer på myndighetens webbplats ge sitt uttryckliga och ovillkorliga samtycke till de lämpliga åtgärder som föreslås i punkt 133. Om en avtalspart inte svarar, kommer myndigheten att anta att den berörda avtalsparten inte samtycker till de föreslagna åtgärderna.

10.   Tillämpningsdatum och varaktighet

| (135) | Myndigheten kommer att tillämpa dessa riktlinjer med verkan från och med antagandet av dem till och med den 31 december 2020. |
| --- | --- |

(135)

Myndigheten kommer att tillämpa dessa riktlinjer med verkan från och med antagandet av dem till och med den 31 december 2020.

| (136) | De anmälningar som registrerats hos myndigheten före dagen för antagandet kommer att granskas enligt de villkor som gällde när anmälan gjordes. |
| --- | --- |

(136)

De anmälningar som registrerats hos myndigheten före dagen för antagandet kommer att granskas enligt de villkor som gällde när anmälan gjordes.

| (137) | Myndigheten kommer att granska förenligheten med EES-avtalets funktion när det gäller alla undsättnings- eller omstruktureringsstöd som beviljas utan dess godkännande och som därmed strider mot artikel 1.3 i del I av protokoll 3 på grundval av dessa riktlinjer, om stödet, eller en del av det, beviljades efter det att riktlinjerna offentliggjordes på myndighetens webbplats. |
| --- | --- |

(137)

Myndigheten kommer att granska förenligheten med EES-avtalets funktion när det gäller alla undsättnings- eller omstruktureringsstöd som beviljas utan dess godkännande och som därmed strider mot artikel 1.3 i del I av protokoll 3 på grundval av dessa riktlinjer, om stödet, eller en del av det, beviljades efter det att riktlinjerna offentliggjordes på myndighetens webbplats.

| (138) | I alla andra fall kommer granskningen att göras på grundval av de riktlinjer som var tillämpliga när stödet beviljades. |
| --- | --- |

(138)

I alla andra fall kommer granskningen att göras på grundval av de riktlinjer som var tillämpliga när stödet beviljades.

| (139) | Utan hinder av vad som sägs i punkterna 136–138 kommer myndigheten att tillämpa bestämmelserna i kapitel 5 från och med dagen för antagandet när den undersöker stöd till leverantörer av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i svårigheter, oberoende av när stödet anmäldes eller beviljades. |
| --- | --- |

(139)

Utan hinder av vad som sägs i punkterna 136–138 kommer myndigheten att tillämpa bestämmelserna i kapitel 5 från och med dagen för antagandet när den undersöker stöd till leverantörer av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i svårigheter, oberoende av när stödet anmäldes eller beviljades.

| (140) | Om myndigheten på grundval av punkt 9 i rambestämmelserna om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och i enlighet med dessa riktlinjer granskar stöd som beviljats före den 31 januari 2012 till en leverantör av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i svårigheter, kommer den att anse att sådant stöd är förenligt med EES-avtalets funktion om det uppfyller kraven i rambestämmelserna om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, med undantag av punkterna 9, 14, 19, 20, 24, 39 och 60. |
| --- | --- |

(140)

Om myndigheten på grundval av punkt 9 i rambestämmelserna om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och i enlighet med dessa riktlinjer granskar stöd som beviljats före den 31 januari 2012 till en leverantör av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i svårigheter, kommer den att anse att sådant stöd är förenligt med EES-avtalets funktion om det uppfyller kraven i rambestämmelserna om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, med undantag av punkterna 9, 14, 19, 20, 24, 39 och 60.

BILAGA I

FORMEL
   (56)
  FÖR BERÄKNING AV MAXIMALT UNDSÄTTNINGSSTÖD ELLER TILLFÄLLIGT OMSTRUKTURERINGSSTÖD PER SEXMÅNADERSPERIOD

Formula

Formeln bygger på det driftsresultat (EBIT, dvs. resultat före räntor och skatt) från stödmottagaren som bokförts året innan stödet beviljades/anmäldes (betecknat som t). Avskrivningarna har lagts tillbaka till detta belopp. Därefter ska förändringar i rörelsekapitalet subtraheras från den totala summan. Förändringen i rörelsekapitalet beräknas som förändringen av differensen mellan omsättningstillgångar och kortfristiga skulder (57) för de senast avslutade räkenskapsperioderna. Eventuella avsättningar på nivån för driftsresultatet ska också anges tydligt, och sådana avsättningar ska inte räknas in i resultatet.

Formeln syftar till en uppskattning av stödmottagarens negativa operativa kassaflöde under det år som föregår ansökan om stödet (eller före beviljandet av stödet om det rör sig om icke-anmält stöd). Hälften av detta belopp bör hålla stödmottagaren i drift under sex månader. Därför måste resultatet av beräkningen delas med två vid tillämpningen av punkt 60. Vid tillämpningen av punkt 117 ska resultatet av beräkningen multipliceras med 1,5.

Denna formel kan endast användas om resultatet är ett negativt belopp. Skulle formeln leda till ett positivt resultat, ska en detaljerad förklaring lämnas som visar att stödmottagaren är ett företag i svårigheter enligt definitionen i punkt 20.

Exempel:

| Resultat före räntor och skatt (i miljoner euro) | (12) |
| --- | --- |
| Avskrivningar (i miljoner euro) | 2 |
| Balansräkning (i miljoner euro) | Den 31 december, t | Den 31 december, t – 1 |
| Omsättningstillgångar |
| Kontanter eller motsvarande | 10 | 5 |
| Kortfristiga fordringar | 30 | 20 |
| Lager | 50 | 45 |
| Förutbetalda kostnader | 20 | 10 |
| Andra omsättningstillgångar | 20 | 20 |
| Summa omsättningstillgångar | 130 | 100 |
| Kortfristiga skulder |
| Skulder till leverantörer och stödmottagare | 20 | 25 |
| Upplupna kostnader | 15 | 10 |
| Förutbetalda intäkter | 5 | 5 |
| Summa kortfristiga skulder | 40 | 40 |
| Rörelsekapital | 90 | 60 |
| Förändring i rörelsekapitalet | 30 |

Resultat före räntor och skatt (i miljoner euro)

(12)

Avskrivningar (i miljoner euro)

2

Balansräkning (i miljoner euro)

Den 31 december, t

Den 31 december, t – 1

Omsättningstillgångar

Kontanter eller motsvarande

10

5

Kortfristiga fordringar

30

20

Lager

50

45

Förutbetalda kostnader

20

10

Andra omsättningstillgångar

20

20

Summa omsättningstillgångar

130

100

Kortfristiga skulder

Skulder till leverantörer och stödmottagare

20

25

Upplupna kostnader

15

10

Förutbetalda intäkter

5

5

Summa kortfristiga skulder

40

40

Rörelsekapital

90

60

Förändring i rörelsekapitalet

30

[– 12 + 2 – 30]/2 = – 20 miljoner euro.

Eftersom resultatet av beräkningen överstiger 10 miljoner euro kan det påskyndade förfarandet i punkt 121 inte användas. I detta exempel gäller dessutom att om undsättningsstödet överstiger 20 miljoner euro eller det tillfälliga omstruktureringsstödet överstiger 60 miljoner euro, måste stödbeloppet vederbörligen motiveras genom tillhandahållandet av en likviditetsplan som anger stödmottagarens likviditetsbehov.

BILAGA II

VÄGLEDANDE MALL FÖR OMSTRUKTURERINGSPLAN

Denna bilaga innehåller en vägledande förteckning över innehållet i en omstruktureringsplan som hjälper medlemsstaterna och kommissionen utarbeta och granska omstruktureringsplaner så effektivt som möjligt.

Den information som anges nedan påverkar inte tillämpningen av de mer detaljerade kraven i riktlinjerna när det gäller innehållet i en omstruktureringsplan och övrigt som ska påvisas av den berörda avtalsparten.

| 1. | Beskrivning av stödmottagaren |
| --- | --- |

1.

Beskrivning av stödmottagaren

| 2. | Beskrivning av den eller de marknader där stödmottagaren är verksam. |
| --- | --- |

2.

Beskrivning av den eller de marknader där stödmottagaren är verksam.

| 3. | Påvisande av de sociala problem som stödet har till syfte att förhindra eller det marknadsmisslyckande som det har till syfte att avhjälpa, jämförelse med ett trovärdigt alternativt scenario som inte omfattar statligt stöd, påvisande av hur det eller de berörda målen inte skulle uppnås, eller skulle uppnås i lägre grad, i detta alternativa scenario. |
| --- | --- |

3.

Påvisande av de sociala problem som stödet har till syfte att förhindra eller det marknadsmisslyckande som det har till syfte att avhjälpa, jämförelse med ett trovärdigt alternativt scenario som inte omfattar statligt stöd, påvisande av hur det eller de berörda målen inte skulle uppnås, eller skulle uppnås i lägre grad, i detta alternativa scenario.

| 4. | Beskrivning av källorna till stödmottagarens svårigheter (inklusive en bedömning av vilken roll eventuella brister i stödmottagarens affärsmodell eller system för företagsstyrning spelar som upphov till dessa svårigheter och i vilken utsträckning svårigheterna hade kunnat undvikas genom lämpliga och ändamålsenliga förvaltningsåtgärder) och en s.k. SWOT-analys (analys av starka och svaga sidor, möjligheter och hot). |
| --- | --- |

4.

Beskrivning av källorna till stödmottagarens svårigheter (inklusive en bedömning av vilken roll eventuella brister i stödmottagarens affärsmodell eller system för företagsstyrning spelar som upphov till dessa svårigheter och i vilken utsträckning svårigheterna hade kunnat undvikas genom lämpliga och ändamålsenliga förvaltningsåtgärder) och en s.k. SWOT-analys (analys av starka och svaga sidor, möjligheter och hot).

| 5. | Redogörelse för eventuella planer på att ta itu med stödmottagarens problem och jämförelse av dessa planer när det gäller storleken på det statliga stöd som krävs och det förväntade resultatet av dessa planer. |
| --- | --- |

5.

Redogörelse för eventuella planer på att ta itu med stödmottagarens problem och jämförelse av dessa planer när det gäller storleken på det statliga stöd som krävs och det förväntade resultatet av dessa planer.

| 6. | Beskrivning av det statliga ingripandet, fullständiga uppgifter om varje statlig åtgärd (inklusive form, belopp och ersättning av respektive åtgärd) och påvisande av att de statliga stödinstrument som valts är lämpliga med hänsyn till de problem de är avsedda att lösa. |
| --- | --- |

6.

Beskrivning av det statliga ingripandet, fullständiga uppgifter om varje statlig åtgärd (inklusive form, belopp och ersättning av respektive åtgärd) och påvisande av att de statliga stödinstrument som valts är lämpliga med hänsyn till de problem de är avsedda att lösa.

| 7. | Översikt över processen med att genomföra den valda planen i syfte att återställa stödmottagarens långsiktiga lönsamhet inom ett rimligt tidsperspektiv (i princip högst tre år), inklusive en tidsplan för åtgärder och en beräkning av kostnaderna för varje åtgärd. |
| --- | --- |

7.

Översikt över processen med att genomföra den valda planen i syfte att återställa stödmottagarens långsiktiga lönsamhet inom ett rimligt tidsperspektiv (i princip högst tre år), inklusive en tidsplan för åtgärder och en beräkning av kostnaderna för varje åtgärd.

| 8. | En affärsplan som omfattar ekonomiska prognoser för de kommande fem åren och åskådliggör hur företaget ska återfå sin långsiktiga lönsamhet. |
| --- | --- |

8.

En affärsplan som omfattar ekonomiska prognoser för de kommande fem åren och åskådliggör hur företaget ska återfå sin långsiktiga lönsamhet.

| 9. | Påvisande av återgången till lönsamhet både i ett grundscenario och ett pessimistiskt scenario samt presentation och motivering på grundval av en känslighetsanalys och en marknadsundersökning av de antaganden som använts. |
| --- | --- |

9.

Påvisande av återgången till lönsamhet både i ett grundscenario och ett pessimistiskt scenario samt presentation och motivering på grundval av en känslighetsanalys och en marknadsundersökning av de antaganden som använts.

| 10. | Föreslagna åtgärder som gäller eget bidrag och ansvarsfördelning. |
| --- | --- |

10.

Föreslagna åtgärder som gäller eget bidrag och ansvarsfördelning.

| 11. | Föreslagna åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen. |
| --- | --- |

11.

Föreslagna åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen.

---

(1)  Dessa riktlinjer motsvarar Europeiska kommissionens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter som antogs den 9 juli 2014 (EUT C 249, 31.7.2014, s. 1).

1

(2)  Beslut nr 4/94/KOL (EUT L 231, 3.9.1994, s. 1, och EES-supplement nr 32, 3.9.1994, s. 1). Giltigheten av dessa riktlinjer förlängdes först till den 31 december 1998 och därefter till den 31 december 1999.

2

(3)  Beslut nr 329/99/KOL (EUT L 274, 26.10.2000, s. 1, och EES-supplement nr 48, 26.10.2000, s. 14).

3

(4)  Beslut nr 305/04/KOL (EUT L 107, 28.4.2005, s. 28, och EES-supplement nr 21, 28.4.2005, s. 1).

4

(5)  Beslut nr 433/09/KOL (EUT L 48, 25.2.2010, s. 27, och EES-supplement nr 9, 25.2.2010, s. 12).

5

(6)  Beslut nr 438/12/KOL (EUT L 190, 11.7.2013, s. 91, och EES-supplement nr 40, 11.7.2013, s. 15).

6

(7)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Modernisering av det statliga stödet i EU, COM(2012) 209 final.

7

Modernisering av det statliga stödet i EU

(8)  Meddelande från kommissionen: Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla, COM(2010) 2020 final.

8

Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla

(9)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén: En ny europeisk strategi för att hantera misslyckade företagssatsningar och insolvens, COM(2012) 742 final. Se även kommissionens rekommendation av den 12 mars 2014 om en ny strategi för att hantera misslyckade företagssatsningar och insolvens, C(2014) 1500 final, särskilt skäl 12.

9

(10)  I dessa riktlinjer ska termerna ’små och medelstora företag’, ’små företag’ och ’medelstora företag’ ha samma innebörd som de har i kommissionens rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (EUT L 124, 20.5.2003, s. 36). Myndighetens riktlinjer för statligt stöd till mikroföretag samt små och medelstora företag, som antogs genom beslut nr 94/06/KOL (EUT L 36, 5.2.2009, s. 62), innehåller den definition som anges i kommissionens rekommendation. Ett ’stort företag’ är ett företag som inte är ett litet eller medelstort företag.

10

(11)  För att undvika diskriminering mellan offentligt och privat ägande av företag avses med ’mindre statsägda företag’ i dessa riktlinjer ekonomiska enheter med självständig beslutanderätt som kan betecknas som små eller medelstora företag enligt rekommendation 2003/361/EG, bortsett från att 25 % eller mer av kapitalet eller rösträtten direkt eller indirekt, individuellt eller gemensamt kontrolleras av ett eller flera offentliga organ.

11

(12)  Rådets beslut 2010/787/EU av den 10 december 2010 om statligt stöd för att underlätta nedläggning av icke-konkurrenskraftiga kolgruvor (EUT L 336, 21.12.2010, s. 24).

12

(13)  EUT L 336, 21.12.2010, s. 24.

13

(14)  Rådets förordning (EG) nr 1407/2002 av den 23 juli 2002 om statligt stöd till kolindustrin (EGT L 205, 2.8.2002, s. 1).

14

(15)  Kommissionens beslut nr 3632/93/EKSG av den 28 december 1993 om gemenskapsregler för statligt stöd till stålindustrin (EGT L 329, 30.12.1993, s. 12).

15

(16)  Se kommissionens beslut i ärendena N 175/10 – Slovenien, SA 33013 – Polen, N 708/07 – Tyskland, SA 33033 – Rumänien och SA 33861 – Ungern.

16

(17)  Enligt definitionen i beslut 2010/787/EU.

17

(18)  Enligt definitionen i bilaga II till riktlinjerna för statligt regionalstöd för 2014–2020, beslut nr 407/13/KOL (EUT L 166, 5.6.2014, s. 44, och EES-supplement nr 33, 5.6.2014, s. 1).

18

(19)  Riktlinjer om tillämpning, från och med den 1 december 2013, av reglerna om statligt stöd till stödåtgärder till förmån för banker i samband med finanskrisen (2013 års riktlinjer för bankerna), beslut nr 464/13/KOL (EUT L 264, 4.9.2014, s. 6).

19

(20)  Det finns särskilda regler av detta slag för järnvägstransportsektorn – se riktlinjerna för statligt stöd till järnvägsföretag, beslut nr 788/08/KOL (EUT L 105, 21.4.2011, s. 32, och EES-supplement nr 23, 21.4.2011, s. 1).

20

(21)  Detta avser särskilt de typer av företag som nämns i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU av den 26 juni 2013 om årsbokslut, koncernredovisning och rapporter i vissa typer av företag, om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG och om upphävande av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG (EUT L 182, 29.6.2013, s. 19).

21

(22)  I förekommande fall omfattar ’aktiekapital’ även eventuell överkurs.

22

(23)  Med detta avses särskilt de bolagsformer som anges i bilaga II till direktiv 2013/34/EU.

23

(24)  För att avgöra om ett företag är fristående eller utgör en del en koncern, kommer kriterierna i bilaga I till rekommendation 2003/361/EG att beaktas.

24

(25)  I sin dom i mål C-241/94, EU:C:1996:353, Frankrike mot kommissionen (Kimberly Clark Sopalin), bekräftade domstolen att de franska myndigheternas finansiering på skönsmässiga grunder, med medel ur den nationella sysselsättningsfonden, kunde gynna vissa företag mer än andra och därmed uppfylla villkoren för att utgöra stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. I domen ifrågasattes inte kommissionens slutsats att detta stöd var förenligt med den inre marknaden.

25

(26)  För att det inte ska råda några tvivel: Detta hindrar inte att avtalsparterna från att individuellt anmäla stöd till små och medelstora företag och till mindre statsägda företag. I sådana fall kommer myndigheten att bedöma stödet mot bakgrund av de principer som fastställs i dessa riktlinjer.

26

(27)  Se t.ex. mål C-156/98, EU:C:2000:467, Tyskland mot kommissionen, punkt 78, och mål C-333/07, EU:C:2008:764, Régie Networks mot Rhône Alpes Bourgogne, EU:C-333/07, punkterna 94–116.

27

(28)  En vägledande förlaga till omstruktureringsplan återfinns i bilaga II.

28

(29)  Regler för tillämpliga räntor: referens- och diskonteringsräntor (’Riktlinjer för referensräntan’), beslut nr 788/08/KOL.

29

(30)  För att det inte ska råda några tvivel: anmärkningen om ersättning av undsättningsstöd i den tabell över lånemarginaler som återfinns i meddelandet om referensränta kommer inte längre att gälla stöd som bedöms enligt dessa riktlinjer.

30

(31)  Detta bidrag får inte innehålla något stöd. Så är inte fallet om det exempelvis rör sig om ett lån med statlig räntegaranti eller offentliga garantier med inslag av stöd.

31

(32)  Se t.ex. kommissionens beslut i ärende SA. 32698, Air Åland.

32

(33)  För detta ändamål måste företagets balansräkningssituation fastställas vid den tidpunkt när stödet beviljas.

33

(34)  När det gäller icke-anmält stöd tar myndigheten i sin bedömning hänsyn till möjligheten att stödet ska kunna förklaras förenligt med EES-avtalet på annat sätt än som ett undsättnings- eller omstruktureringsstöd.

34

(35)  En oförutsebar omständighet är någonting som inte på något sätt kunde förutses av det stödmottagande företagets ledning när omstruktureringsplanen utarbetades, och som inte beror på försumlighet eller fel från ledningens sida eller på beslut som fattats av den koncern som företaget tillhör.

35

(36)  Se de förenade målen Italien och SIM 2 Multimedia mot kommissionen, C-328/99 och C-399/00, EU:C:2003:252, de förenade målen Grekland m. fl. mot kommissionen, T-415/05, T-416/05 och T-423/05, EU:T:2010:386; målet Ryanair mot kommissionen, T-123/09, EU:T:2012:164 (bekräftat efter överklagande genom domstolens dom i mål C-287/12 P, EU:C:2013:395).

36

(37)  Försäljningen av en portfölj eller enskilda tillgångar kan till exempel vara möjlig att genomföra, och bör därför genomföras, på betydligt kortare tid än försäljningen av en verksamhet enligt fortlevnadsprincipen, särskilt när sådan verksamhet först måste lyftas ut ur en större enhet.

37

(38)  I detta sammanhang kan myndigheten också beakta huruvida stödmottagaren är ett medelstort eller ett stort företag.

38

(39)  Det kan framför allt bli fråga om att beakta koncentrationsnivåer, kapacitetsbegränsningar, lönsamhetsnivåer samt hinder för marknadsinträde och marknadsexpansion.

39

(40)  Protokoll 3 till avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol (nedan kallat protokoll 3).

40

protokoll 3

(41)  Mål Textilwerke Deggendorf mot kommissionen m.fl., C-355/95 P, EU:C:1997:241.

41

(42)  Med undantag för affärshemligheter och andra konfidentiella uppgifter i vederbörligen motiverade fall och med förbehåll för myndighetens godkännande, se kapitlet om tystnadsplikt vid beslut om statligt stöd i beslut nr 15/04/KOL (EUT L 154, 8.6.2006, s. 27, och EES-supplement nr 29, 8.6.2006, s. 1).

42

(43)  Det belopp som ska offentliggöras är den högsta tillåtna skatteförmånen och inte det belopp som dras av varje år (t.ex. i samband med skatteavdrag ska den högsta tillåtna skattelättnaden offentliggöras i stället för det faktiska beloppet som kan bero på de skattepliktiga intäkterna och variera från år till år).

43

(44)  Informationen ska offentliggöras inom sex månader från datumet för beviljande (eller, för stöd i form av en skatteförmån, inom ett år från det datum som skattedeklarationen ska lämnas in). När det gäller otillbörligt stöd kommer det att åligga avtalsparterna att säkerställa offentliggörandet av denna information i efterhand, åtminstone inom sex månader från det datum då myndigheten fattade sitt beslut. Informationen ska vara tillgänglig i ett format som möjliggör sökning och utdrag av uppgifter och som är lätt att publicera på internet, till exempel i formaten CSV eller XML.

44

(45)  Offentliggörande av information om stöd som beviljats före den 1 juli 2016 och, för skattestöd, offentliggörande av stöd som begärts eller beviljats före den 1 juli 2016, kommer inte att krävas.

45

(46)  Rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster, beslut nr 12/12/KOL (EUT L 161, 13.6.2013, s. 12, och EES-supplement nr 34, 13.6.2013, s. 1).

46

(47)  Tillämpningen av reglerna om statligt stöd på ersättning för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, beslut nr 12/12/KOL.

47

(48)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EG) nr 1370/EG av den 23 oktober 2007 om kollektivtrafik på järnväg och väg och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 1191/69 och nr 1107/70 (EUT L 315, 3.12.2007, s. 1), införlivad i punkt 4 i bilaga XIII till EES-avtalet genom beslut av gemensamma kommittén nr 85/2008 (EUT L 280, 23.10.2008, s. 20 och EES-supplement nr 64, 23.10.2008, s. 13).

48

(49)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008/ av den 24 september 2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen (EUT L 293, 31.10.2008, s. 3), artiklarna 16–18 införlivade i punkt 64 a i bilaga XIII till EES-avtalet genom beslut av gemensamma kommittén nr 90/2011 (EUT L 262, 6.10.2011, s. 62 och EES-supplement nr 54, 6.10.2011, s. 78).

49

(50)  Riktlinjer för statligt stöd till flygplatser och flygbolag, beslut nr 216/14/KOL.

50

(51)  Rådets förordning (EEG) nr 3577/92 av den 7 december 1992 om tillämpning av principen om frihet att tillhandahålla tjänster på sjötransportområdet inom medlemsstaterna (EGT L 364, 12.12.1992, s. 7), införlivad i punkt 53 a i bilaga XIII till EES-avtalet genom beslut av gemensamma kommittén nr 70/1997 (EUT L 30, 5.2.1998, s. 42 och EES-supplement nr 5, 5.2.1998, s. 175).

51

(52)  Riktlinjer för statligt stöd till sjötransport, beslut nr 62/04/KOL (EUT L 240, 13.9.2007, s. 9, och EES-supplement nr 43, 13.9.2007, s. 1).

52

(53)  Vid tillämpningen av kapitel 6 omfattar ’små och medelstora företag’ även mindre statsägda företag.

53

(54)  För att det inte ska råda några tvivel: anmärkningen om ersättning av undsättningsstöd i den tabell över lånemarginaler som återfinns i det meddelandet kommer inte längre att tillämpas på stöd som bedöms enligt dessa riktlinjer.

54

(55)  En sådan gemensam metod kan tillhandahållas av myndigheten.

55

(56)  Till resultatet före räntor och skatt (EBIT) ska läggas avskrivningarna under samma period, plus förändringarna i rörelsekapitalet under en tvåårsperiod (året före ansökan och föregående år), dividerat med två för att fastställa ett belopp under en sexmånadersperiod.

56

(57)  Befintliga tillgångar: likvida medel, fordringar, övriga befintliga tillgångar och förutbetalda utgifter samt lager. Befintliga skulder: finansiella skulder, leverantörsskulder och andra skulder, förutbetalda intäkter, övriga upplupna skulder samt skatteskulder.

57

---