# Den Europæiske Unions C 391/24.

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 391 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 58. årgang24. november 2015 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 391

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

58. årgang24. november 2015

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Den 29. samling fandt sted i Suva (Fiji) den 15.—17. juni 2015. |
| 2015/C 391/01 | Den Blandede Parlamentariske Forsamling for partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Den Europæiske Union og dens medlemsstater — Protokol fra mødet mandag den 15. juni 2015 | 1 |
| 2015/C 391/02 | Den Blandede Parlamentariske Forsamling for partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Den Europæiske Union og dens medlemsstater — Protokol fra mødet tirsdag den 16. juni 2015 | 6 |
| 2015/C 391/03 | Den Blandede Parlamentariske Forsamling for partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Den Europæiske Union og dens medlemsstater — Protokol fra mødet onsdag den 17. juni 2015 | 11 |

Informationsnummer

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Den 29. samling fandt sted i Suva (Fiji) den 15.—17. juni 2015.

2015/C 391/01

Den Blandede Parlamentariske Forsamling for partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Den Europæiske Union og dens medlemsstater — Protokol fra mødet mandag den 15. juni 2015

1

2015/C 391/02

Den Blandede Parlamentariske Forsamling for partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Den Europæiske Union og dens medlemsstater — Protokol fra mødet tirsdag den 16. juni 2015

6

2015/C 391/03

Den Blandede Parlamentariske Forsamling for partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Den Europæiske Union og dens medlemsstater — Protokol fra mødet onsdag den 17. juni 2015

11

---

| TEGNFORKLARING






  - | Høringsprocedure |
| --- | --- |
| *** | Godkendelsesprocedure |
| ***I | Almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | Almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | Almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling) |

TEGNFORKLARING

*

Høringsprocedure

***

Godkendelsesprocedure

***I

Almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling)

***II

Almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling)

***III

Almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling)

(Proceduren afhænger af det retsgrundlag, der er valgt i udkastet til retsakt)

FORKORTELSER AF UDVALGENES NAVNE

| AFET | Udenrigsudvalget |
| --- | --- |
| DEVE | Udviklingsudvalget |
| INTA | Udvalget om International Handel |
| BUDG | Budgetudvalget |
| CONT | Budgetkontroludvalget |
| ECON | Økonomi- og Valutaudvalget |
| EMPL | Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender |
| ENVI | Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed |
| ITRE | Udvalget om Industri, Forskning og Energi |
| IMCO | Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse |
| TRAN | Transport- og Turismeudvalget |
| REGI | Regionaludviklingsudvalget |
| AGRI | Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter |
| PECH | Fiskeriudvalget |
| CULT | Kultur- og Uddannelsesudvalget |
| JURI | Retsudvalget |
| LIBE | Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender |
| AFCO | Udvalget om Konstitutionelle Anliggender |
| FEMM | Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling |
| PETI | Udvalget for Andragender |
| DROI | Underudvalget om Menneskerettigheder |
| SEDE | Underudvalget om Sikkerhed og Forsvar |

AFET

Udenrigsudvalget

DEVE

Udviklingsudvalget

INTA

Udvalget om International Handel

BUDG

Budgetudvalget

CONT

Budgetkontroludvalget

ECON

Økonomi- og Valutaudvalget

EMPL

Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender

ENVI

Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed

ITRE

Udvalget om Industri, Forskning og Energi

IMCO

Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse

TRAN

Transport- og Turismeudvalget

REGI

Regionaludviklingsudvalget

AGRI

Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter

PECH

Fiskeriudvalget

CULT

Kultur- og Uddannelsesudvalget

JURI

Retsudvalget

LIBE

Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender

AFCO

Udvalget om Konstitutionelle Anliggender

FEMM

Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling

PETI

Udvalget for Andragender

DROI

Underudvalget om Menneskerettigheder

SEDE

Underudvalget om Sikkerhed og Forsvar

FORKORTELSER FOR DE POLITISKE GRUPPER

| PPE | Det Europæiske Folkepartis Gruppe (Kristelige Demokrater) |
| --- | --- |
| S&D | Gruppen for Det Progressive Forbund af Socialdemokrater i Europa-Parlamentet |
| ECR | De Europæiske Konservative og Reformister |
| ALDE | Gruppen Alliancen af Liberale og Demokrater for Europa |
| GUE/NGL | Den Europæiske Venstrefløjs Fællesgruppe/Nordisk Grønne Venstre |
| Verts/ALE | Gruppen De Grønne/Den Europæiske Fri Alliance |
| EFDD | Gruppen for Europæisk Frihed og Direkte Demokrati |
| NI | Løsgængere |

PPE

Det Europæiske Folkepartis Gruppe (Kristelige Demokrater)

S&D

Gruppen for Det Progressive Forbund af Socialdemokrater i Europa-Parlamentet

ECR

De Europæiske Konservative og Reformister

ALDE

Gruppen Alliancen af Liberale og Demokrater for Europa

GUE/NGL

Den Europæiske Venstrefløjs Fællesgruppe/Nordisk Grønne Venstre

Verts/ALE

Gruppen De Grønne/Den Europæiske Fri Alliance

EFDD

Gruppen for Europæisk Frihed og Direkte Demokrati

NI

Løsgængere

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Den 29. samling fandt sted i Suva (Fiji) den 15.—17. juni 2015.

| 24.11.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 391/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 391/1

---

DEN BLANDEDE PARLAMENTARISKE FORSAMLING FOR PARTNERSKABSAFTALEN MELLEM PÅ DEN ENE SIDE MEDLEMMERNE AF GRUPPEN AF STATER I AFRIKA, VESTINDIEN OG STILLEHAVET OG PÅ DEN ANDEN SIDE DEN EUROPÆISKE UNION OG DENS MEDLEMSSTATER

PROTOKOL FRA MØDET MANDAG DEN 15. JUNI 2015

(2015/C 391/01)

Indhold

| Højtideligt åbningsmøde | 1 |
| --- | --- |

| Møde i Den Blandede Parlamentariske Forsamling | 2 |
| --- | --- |

| Den Blandede Parlamentariske Forsamlings sammensætning | 2 |
| --- | --- |

| Akkreditering af ikke-parlamentariske repræsentanter | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Vedtagelse af dagsorden (AP101.763) | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Godkendelse af protokollen fra det sidste møde under Den Blandede Parlamentariske Forsamlings 28. samling (EUT C 160 af 13.5.2015) | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Meddelelser fra formændene herunder om afgørelser, der blev truffet på Præsidiets møde den 14. juni 2015 | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Redegørelse ved Neven Mimica, medlem af Kommissionen med ansvar for internationalt samarbejde og udvikling | 3 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Drøftelse med Neven Mimica, medlem af Kommissionen med ansvar for internationalt samarbejde og udvikling — »catch-the-eye« | 3 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Spørgsmål til Kommissionen | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Kommissionens opfølgning på beslutninger vedtaget på den 28. samling i Den Blandede Parlamentariske Forsamling | 4 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Finansiering af investeringer og handel, herunder infrastruktur, i AVS-landene ved hjælp af EU’s blandingsmekanismer | 4 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Beretning fra de økonomiske og sociale partnere | 4 |
| --- | --- | --- |

9.

PROTOKOL FRA MØDET MANDAG DEN 15. JUNI 2015

(Mødet åbnet kl. 11.00)

Højtideligt åbningsmøde

Talere:

Jeko Luveni, formand for Fijis parlament, Fitz A. Jackson, medformand for Den Blandede Parlamentariske Forsamling, Louis Michel, medformand for Den Blandede Parlamentariske Forsamling, og Josaia V. Bainimarama, premierminister for Republikken Fiji.

(Mødet blev udsat kl. 12.10 og genoptaget kl. 15.09)

FORSÆDE: Fitz A. JACKSON

Medformand

Møde i Den Blandede Parlamentariske Forsamling

Medformanden bød alle deltagerne velkommen.

Den Blandede Parlamentariske Forsamlings sammensætning

Medformanden meddelte, at medlemslisten for Den Blandede Parlamentariske Forsamling, som fremsendt af myndighederne i AVS-landene og Europa-Parlamentet, ville blive vedføjet protokollen som bilag.

Akkreditering af ikke-parlamentariske repræsentanter

Medformanden meddelte, at der som følge af et tilfælde af force majeure var blevet modtaget en anmodning om akkreditering af en ikke-parlamentarisk repræsentant i henhold til artikel 17, stk. 1, i Cotonouaftalen og artikel 1, stk. 2, i forretningsordenen for Den Blandede Parlamentariske Forsamling. Repræsentantens tilstedeværelse ville blive indskrevet og dennes navn vedføjet protokollen som bilag.

FORSÆDE: Louis MICHEL

Medformand

1.   Vedtagelse af dagsorden (AP101.763)

Medformanden meddelte, at AVS-Ministerrådet desværre ikke ville være repræsenteret ved dette møde grundet et forslag om et mistillidsvotum til Vanuatus regering i Vanuatus parlament. Der ville blive givet skriftlige besvarelser på de spørgsmål, der var stillet til AVS-Ministerrådet i forbindelse med spørgetiden.

Dagsordenen blev vedtaget i den form, der fremgår af denne protokol.

2.   Godkendelse af protokollen fra det sidste møde under Den Blandede Parlamentariske Forsamlings 28. samling (EUT C 160 af 13.5.2015)

Protokollerne godkendtes.

3.   Meddelelser fra formændene herunder om afgørelser, der blev truffet på Præsidiets møde den 14. juni 2015

Medformanden redegjorde for resultaterne af Præsidiets møde den 14. juni 2015.

Følgende afgørelser blev truffet:

| a) | De stående udvalg ville udarbejde følgende betænkninger til vedtagelse under den 31. samling: | Udvalget om Politiske Spørgsmål







  — | Forbedring af participatorisk regeringsførelse gennem decentralisering og styrkelse af demokrati og lokal forvaltning |
| --- | --- | --- | --- |

a)

De stående udvalg ville udarbejde følgende betænkninger til vedtagelse under den 31. samling:

Udvalget om Politiske Spørgsmål

—

Forbedring af participatorisk regeringsførelse gennem decentralisering og styrkelse af demokrati og lokal forvaltning

| | Udvalget om Økonomisk Udvikling, Finanser og Handel







  — | Et kontinentalt frihandelsområde i Afrika — mulighederne for at fremme den interne handel i Afrika og de potentielle fordele heraf for AVS |
| --- | --- | --- |

Udvalget om Økonomisk Udvikling, Finanser og Handel

—

Et kontinentalt frihandelsområde i Afrika — mulighederne for at fremme den interne handel i Afrika og de potentielle fordele heraf for AVS

| | Udvalget om Sociale Anliggender og Miljø







  — | Migration mellem AVS-landene og EU-medlemsstaterne: årsager, konsekvenser og strategier for fælles styring |
| --- | --- | --- |

Udvalget om Sociale Anliggender og Miljø

—

Migration mellem AVS-landene og EU-medlemsstaterne: årsager, konsekvenser og strategier for fælles styring

| b) | at det 13. regionale møde i det sydlige Afrika skulle afholdes i ugen den 2.—6. november 2015 |
| --- | --- |

b)

at det 13. regionale møde i det sydlige Afrika skulle afholdes i ugen den 2.—6. november 2015

| c) | at organisere en tjenesterejse for Præsidiet til Milano til EXPO 2015 og en undersøgelsesmission til Lampedusa den 26.—28. september 2015 |
| --- | --- |

c)

at organisere en tjenesterejse for Præsidiet til Milano til EXPO 2015 og en undersøgelsesmission til Lampedusa den 26.—28. september 2015

| d) | at organisere en undersøgelsesmission til Zimbabwe inden udgangen af 2015, forudsat at man kunne nå til enighed med landet om passende datoer |
| --- | --- |

d)

at organisere en undersøgelsesmission til Zimbabwe inden udgangen af 2015, forudsat at man kunne nå til enighed med landet om passende datoer

| e) | at suspendere valgobservationsmissionen til Burundi i lyset af forholdene i landet |
| --- | --- |

e)

at suspendere valgobservationsmissionen til Burundi i lyset af forholdene i landet

| f) | at bekræfte, at Forsamlingens 30. samling ville finde sted den 7.—9. december 2015 i Mozambique. |
| --- | --- |

f)

at bekræfte, at Forsamlingens 30. samling ville finde sted den 7.—9. december 2015 i Mozambique.

Medformanden orienterede Forsamlingen om, at kvindeforummet havde holdt møde lørdag morgen under fælles forsæde af Kashetu Kyenge og Ana Rita Sithole (Mozambique). Temaet for mødet var »Fremme af kvinders adgang til ordentligt arbejde og ligestilling på beskæftigelsesområdet«.

Medformanden meddelte følgende frister:

| — | for ændringsforslag til kompromisbeslutningerne om hhv. naturkatastrofen i Vanuatu (og nabostaterne): Vejen frem, herunder regionalt samarbejde, og om situationen i Den Centralafrikanske Republik: tirsdag den 16. juni 2015 kl. 12.00 |
| --- | --- |

—

for ændringsforslag til kompromisbeslutningerne om hhv. naturkatastrofen i Vanuatu (og nabostaterne): Vejen frem, herunder regionalt samarbejde, og om situationen i Den Centralafrikanske Republik: tirsdag den 16. juni 2015 kl. 12.00

| — | for anmodninger vedrørende afstemningsprocedurerne: onsdag den 17. juni 2015 kl. 10.00, skriftligt. |
| --- | --- |

—

for anmodninger vedrørende afstemningsprocedurerne: onsdag den 17. juni 2015 kl. 10.00, skriftligt.

4.   Redegørelse ved Neven Mimica, medlem af Kommissionen med ansvar for internationalt samarbejde og udvikling

Neven Mimica skitserede EU's forpligtelser forud for de tre store udviklingsrelaterede internationale konferencer i 2015: den tredje internationale konference om udviklingsfinansiering i Addis Abeba, De Forenede Nationers topmøde i New York med henblik på vedtagelse af udviklingsdagsordenen for perioden efter 2015 og den 21. partskonference under FN's rammekonvention om klimaændringer i Paris i december. Ambitiøse EU-forpligtelser angående officiel udviklingsbistand og mål for drivhusgasreduktioner ville ikke være tilstrækkeligt. Andre ligesindede lande og institutioner ville også være nødt til at forpligte sig, hvis målene vedrørende bæredygtig udvikling og klimaforandringer skulle opfyldes. En fælles AVS-EU-holdning med henblik på de tre konferencer ville have væsentlig vægt i forbindelse med forhandlingerne. Kommissær Mimica understregede endvidere, at der er behov for ansvarlighed og effektive mekanismer til at overvåge, om forpligtelserne bliver fulgt op af resultater.

5.   Drøftelse med Neven Mimica, medlem af Kommissionen med ansvar for internationalt samarbejde og udvikling — »catch-the-eye«

Indlæg: Michèle Rivasi, Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Davor Ivo Stier, Adjedoue Weidou (Tchad), Kashetu Kyenge, James Munthali (Malawi), David Martin, Javier Nart, Lidia Senra Rodriguez, Louis Michel, Joachim Zeller, Marielle de Sarnez og Michael Gahler.

Drøftelsen fokuserede på klimaforandringer og nedbringelse af katastroferisici, med indlæg om emner som EU's forpligtelser i forbindelse med klimaforandringer, innovativ finansiering og overvågning af klimaforpligtelser, forbindelserne mellem klimaforandringer, migration og naturkatastrofer samt opførelse af fremtidige midler under De Europæiske Udviklingsfonde på budgettet.

Kommissær Mimica besvarede medlemmernes spørgsmål efter »catch the eye«-proceduren.

6.   Spørgsmål til Kommissionen

Der blev i alt stillet 18 spørgsmål til Europa-Kommissionen.

Kommissionen havde forinden besvaret spørgsmålene skriftligt. Kommissær Mimica gav mundtlige svar på de supplerende spørgsmål fra følgende medlemmer:

| | spørgsmål nr. 6 fra Michèle Rivasi om en fælles AVS-EU-holdning til klimaforhandlingerne |
| --- | --- |

spørgsmål nr. 6 fra Michèle Rivasi om en fælles AVS-EU-holdning til klimaforhandlingerne

| | spørgsmål nr. 7 fra Catherine Bearder om konferencen i Kasane, Botswana, om kriminalitet i forbindelse med vilde dyr og planter |
| --- | --- |

spørgsmål nr. 7 fra Catherine Bearder om konferencen i Kasane, Botswana, om kriminalitet i forbindelse med vilde dyr og planter

| | spørgsmål nr. 8 fra Louis-Joseph Manscour (repræsenteret af Derek Vaughan) om bekæmpelse af ikke-overførbare sygdomme i AVS-landene |
| --- | --- |

spørgsmål nr. 8 fra Louis-Joseph Manscour (repræsenteret af Derek Vaughan) om bekæmpelse af ikke-overførbare sygdomme i AVS-landene

| | spørgsmål nr. 9 fra Eider Gardiazabal Rubial (repræsenteret af Derek Vaughan) om indvirkningen af forfølgelsen af menneskerettighedsforkæmpere på HIV/AIDS |
| --- | --- |

spørgsmål nr. 9 fra Eider Gardiazabal Rubial (repræsenteret af Derek Vaughan) om indvirkningen af forfølgelsen af menneskerettighedsforkæmpere på HIV/AIDS

| | spørgsmål nr. 11 fra David Martin om bestemmelsen i ØPA'erne om sammenkoblingen med menneskerettighederne |
| --- | --- |

spørgsmål nr. 11 fra David Martin om bestemmelsen i ØPA'erne om sammenkoblingen med menneskerettighederne

| | spørgsmål nr. 12 fra Pavel Telicka (repræsenteret af Petr Jezek) om gennemførelsen af våbenhandelsaftalen |
| --- | --- |

spørgsmål nr. 12 fra Pavel Telicka (repræsenteret af Petr Jezek) om gennemførelsen af våbenhandelsaftalen

| | spørgsmål nr. 13 fra Enrique Guerrero Salom (repræsenteret af Norbert Neuser) om Republikken Ækvatorialguinea |
| --- | --- |

spørgsmål nr. 13 fra Enrique Guerrero Salom (repræsenteret af Norbert Neuser) om Republikken Ækvatorialguinea

| | spørgsmål nr. 16 fra Nathalie Griesbeck om civile registre og statistikker. |
| --- | --- |

spørgsmål nr. 16 fra Nathalie Griesbeck om civile registre og statistikker.

Stillerne af spørgsmål nr. 1, 2, 5, 10, 14, 17 og 18 havde ingen supplerende spørgsmål.

Stillerne af spørgsmål nr. 3, 4 og 15 var ikke til stede.

7.   Kommissionens opfølgning på beslutninger vedtaget på den 28. samling i Den Blandede Parlamentariske Forsamling

Et dokument vedrørende Kommissionens opfølgning på beslutninger vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling i Strasbourg i december 2014 indgik i dossieret.

8.   Finansiering af investeringer og handel, herunder infrastruktur, i AVS-landene ved hjælp af EU’s blandingsmekanismer

Udvalget om Økonomisk Udvikling, Finanser og Handel

Ordførere: Malement Liahosoa (Madagaskar) og David Martin

Malement Liahosoa (Madagaskar) og David Martin fremlagde betænkningen.

Indlæg: Andre R. Worrell (Barbados), Bogdan Brunon Wenta, Netty Baldeh (Gambia), Joyce Laboso (Kenya), Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauretanien), Marielle de Sarnez, Adjedoue Weidou (Tchad), Lidia Senra Rodríguez, Bodil Ceballos, Felix C.M. Mutati (Zambia), Krzysztof Hetman, Pedro Silva Pereira, Boleslaw Piecha, Neena Gill, Derek Vaughan, Michael George Peyrefitte (Belize) og Peter Craig McQuaide (Europa-Kommissionen).

Blandingen af tilskud og lån, som gør det muligt at udnytte en betydelig finansiering fra den private sektor, vil gøre flere midler tilgængelige til udvikling. Følgelig vil lavere renter gøre projekter med en højrisikoprofil eller en lav profitmargen gennemførlige. For at være effektiv skal blandingen være baseret på gennemsigtige procedurer, der sikrer, at additionalitetsprincippet anvendes, og at regeringen i modtagerlandet er involveret. Et ganske lille mindretal af medlemmerne var uenigt i brugen af offentlig-private partnerskaber.

David Martin afrundede drøftelsen.

9.   Beretning fra de økonomiske og sociale partnere

Redegørelse ved Xavier Verboven, formand for AVS-opfølgningsudvalget under Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

Xavier Verboven redegjorde for de økonomiske og sociale partneres forberedelser til de internationale konferencer om udviklingsfinansiering, udviklingsdagsordenen for perioden efter 2015 og klimaforandringer.

Indlæg: Michael George Peyrefitte (Belize), Adjedoue Weidou (Tchad), Louis Michel, Ousmane Kaba (Guinea), Marielle de Sarnez, Joe Koim Komun (Papua Ny Guinea), Jo Leinen, James Munthali (Malawi), Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Juan Fernando Lopez Aguilar, Norbert Neuser om en bemærkning til forretningsordenen, Fitz A. Jackson (medformand), Netty Baldeh (Gambia), Mohamed Ben Oumar (Niger) og Arne Gericke.

Xavier Verboven afrundede drøftelsen.

(Mødet hævet kl. 18.58)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Medformænd

Patrick I. GOMES og

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Medgeneralsekretærer

---

| 24.11.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 391/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 391/6

---

DEN BLANDEDE PARLAMENTARISKE FORSAMLING FOR PARTNERSKABSAFTALEN MELLEM PÅ DEN ENE SIDE MEDLEMMERNE AF GRUPPEN AF STATER I AFRIKA, VESTINDIEN OG STILLEHAVET OG PÅ DEN ANDEN SIDE DEN EUROPÆISKE UNION OG DENS MEDLEMSSTATER

PROTOKOL FRA MØDET TIRSDAG DEN 16. JUNI 2015

(2015/C 391/02)

Indhold

| 1. | Redegørelse ved Edgars Rinkēvičs, udenrigsminister (Letland) og formand for EU-Rådet | 6 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Spørgsmål til EU-Rådet | 7 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Drøftelse med EU-Rådet — »catch-the-eye« | 7 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Kulturel mangfoldighed og menneskerettigheder i AVS- og EU-landene | 7 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Naturressourcer | 8 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Have/verdenshave (klimaforandringer, biologisk mangfoldighed, vedvarende energi, fiskeri, maritim sikkerhed og pirateri, olie og mineraler på havbunden) | 8 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Uopsætteligt emne nr. 1: Naturkatastrofen i Vanuatu (og nabostaterne): Vejen frem, herunder regionalt samarbejde | 9 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Udfordringer og muligheder inden for uddannelse og erhvervsuddannelse i AVS-landene | 9 |
| --- | --- | --- |

8.

PROTOKOL FRA MØDET TIRSDAG DEN 16. JUNI 2015

(Mødet åbnet kl. 9.05)

FORSÆDE: Fitz A. JACKSON

Medformand

Adjedoue Weidou (Tchad) gjorde opmærksom på selvmordsangrebene i N’Djamena (Tchad), som havde dræbt 23 personer og såret mere end 100.

1.   Redegørelse ved Edgars Rinkēvičs, udenrigsminister (Letland) og formand for EU-Rådet

Edgars Rinkēvičs, udenrigsminister (Letland) og formand for EU-Rådet, understregede, at 2015 var et meget betydningsfuldt år for udvikling. Et godt samarbejde mellem EU og AVS ville være afgørende på de tre store internationale konferencer: den tredje internationale konference om udviklingsfinansiering i Addis Abeba, FN's topmøde med henblik på vedtagelse af udviklingsdagsordenen for perioden efter 2015 og den 21. partskonference under FN's rammekonvention om klimaændringer (COP21) i Paris. Han understregede forpligtelsen til at arbejde sammen med og fremme regionalt samarbejde i Stillehavsregionen og dens små udviklingsøstater i denne henseende.

Rådsformanden advokerede for en holistisk europæisk tilgang til migration, hvor man bl.a. skulle gå målrettet efter smuglernetværk, gøre noget ved de underliggende årsager til migration og samarbejde aktivt med AVS-landene. Han understregede betydningen af de økonomiske partnerskabsaftaler, som nu dækker hovedparten af befolkningerne i Afrika syd for Sahara, som dynamiske instrumenter til at udrydde fattigdom og fremme regionalt samarbejde. Cotonouaftalens udløb i 2020 ville både udgøre en udfordring og en mulighed. EU ville afholde offentlige høringer frem til årets udgang.

2.   Spørgsmål til EU-Rådet

Der blev i alt stillet 21 spørgsmål til Rådet. Eftersom AVS-Ministerrådet ikke kunne deltage, blev kun 12 spørgsmål (dem, der var stillet til EU-Rådet) besvaret.

Edgars Rinkēvičs svarede på vegne af EU-Rådet på følgende forespørgsler og opfølgende spørgsmål:

| | mundtlig forespørgsel nr. 18 fra Catherine Bearder om migration |
| --- | --- |

mundtlig forespørgsel nr. 18 fra Catherine Bearder om migration

| | mundtlig forespørgsel nr. 19 fra Nathalie Griesbeck om samarbejde mellem AVS og EU om migration og foranstaltninger til bekæmpelse af menneskehandel |
| --- | --- |

mundtlig forespørgsel nr. 19 fra Nathalie Griesbeck om samarbejde mellem AVS og EU om migration og foranstaltninger til bekæmpelse af menneskehandel

| | mundtlig forespørgsel nr. 20 fra Davor Ivo Stier om rammen for perioden efter Cotonou — god regeringsførelse som et afgørende element |
| --- | --- |

mundtlig forespørgsel nr. 20 fra Davor Ivo Stier om rammen for perioden efter Cotonou — god regeringsførelse som et afgørende element

| | mundtlig forespørgsel nr. 21 fra Marielle de Sarnez om samarbejde mellem EU og AVS-staterne om terrorbekæmpelse. |
| --- | --- |

mundtlig forespørgsel nr. 21 fra Marielle de Sarnez om samarbejde mellem EU og AVS-staterne om terrorbekæmpelse.

Følgende forespørgsler blev ikke efterfulgt af opfølgende spørgsmål:

| | mundtlig forespørgsel nr. 10 fra Kashetu Kyenge om EU's reaktion på krisen i Den Centralafrikanske Republik (CAR) |
| --- | --- |

mundtlig forespørgsel nr. 10 fra Kashetu Kyenge om EU's reaktion på krisen i Den Centralafrikanske Republik (CAR)

| | mundtlig forespørgsel nr. 11 fra Ignazio Corrao om indvirkningen af forbindelserne mellem USA og Cuba på forbindelserne mellem EU og Cuba |
| --- | --- |

mundtlig forespørgsel nr. 11 fra Ignazio Corrao om indvirkningen af forbindelserne mellem USA og Cuba på forbindelserne mellem EU og Cuba

| | mundtlig forespørgsel nr. 12 fra Enrique Guerrero Salom (repræsenteret af Norbert Neuser) om skrøbelige stater |
| --- | --- |

mundtlig forespørgsel nr. 12 fra Enrique Guerrero Salom (repræsenteret af Norbert Neuser) om skrøbelige stater

| | mundtlig forespørgsel nr. 13 fra Louis-Joseph Manscour (repræsenteret af Kashetu Kyenge) om EU's reaktion på ebolaepidemien |
| --- | --- |

mundtlig forespørgsel nr. 13 fra Louis-Joseph Manscour (repræsenteret af Kashetu Kyenge) om EU's reaktion på ebolaepidemien

| | mundtlig forespørgsel nr. 14 fra Piernicola Pedicini (repræsenteret af Ignazio Corrao) om Nigeria: en handlingsmodel med henblik på udryddelse af ebola? |
| --- | --- |

mundtlig forespørgsel nr. 14 fra Piernicola Pedicini (repræsenteret af Ignazio Corrao) om Nigeria: en handlingsmodel med henblik på udryddelse af ebola?

| | mundtlig forespørgsel nr. 15 fra Laura Agea, Isabella Adinolfi og Laura Ferrara (repræsenteret af Ignazio Corrao) om anerkendelse af status som klimaflygtning |
| --- | --- |

mundtlig forespørgsel nr. 15 fra Laura Agea, Isabella Adinolfi og Laura Ferrara (repræsenteret af Ignazio Corrao) om anerkendelse af status som klimaflygtning

| | mundtlig forespørgsel nr. 16 fra David Martin om handelslettelse |
| --- | --- |

mundtlig forespørgsel nr. 16 fra David Martin om handelslettelse

| | mundtlig forespørgsel nr. 17 fra Eider Gardiazabal Rubial (repræsenteret af Kashetu Kyenge) om situationen med hensyn til LGBTI-personers rettigheder i Afrika. |
| --- | --- |

mundtlig forespørgsel nr. 17 fra Eider Gardiazabal Rubial (repræsenteret af Kashetu Kyenge) om situationen med hensyn til LGBTI-personers rettigheder i Afrika.

3.   Drøftelse med EU-Rådet — »catch-the-eye«

Indlæg: Fitz A. Jackson, Michael Gahler, Juan Fernando Lopez Aguilar, Marielle de Sarnez og Louis Michel.

Drøftelsen kunne ikke finde sted, fordi formanden for EU-Rådet skulle gå. Medlemmerne gav udtryk for deres utilfredshed. Med formændene ville rejse problematikken i en skrivelse til den højtstående repræsentant/Kommissionens næstformand, som havde anmodet ministeren om at repræsentere hende, samt til hans premierminister.

4.   Kulturel mangfoldighed og menneskerettigheder i AVS- og EU-landene

Udvalget om Politiske Spørgsmål

Ordførere: Abdoulaye Touré (Elfenbenskysten) og Davor Ivo Stier

Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), som repræsenterede ordfører Abdoulaye Touré (Elfenbenskysten), og Davor Ivo Stier fremlagde betænkningen.

Indlæg: Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Davor Ivo Stier, Christophe Lutundula (Den Demokratiske Republik Congo), Kinga Gal, Kashetu Kyenge, Tesfaye Daba (Etiopien), Ryszard Legutko, Netty Baldeh (Gambia), Petr Jezek, James Kembi Gitura (Kenya), Lidia Senra Rodriguez, Ahamada Soukouna (Mali), Bodil Ceballos, Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauretanien), Ignazio Corrao, Mohamed Ben Oumar (Niger), Aymeric Chauprade, Adjedoue Weidou (Tchad), Bogdan Brunon Wenta, Carlos Zorrinho, Makhosini Hlongwane (Zimbabwe), Tadeusz Zwiefka, Marlene Mizzi, Agustin Diaz de Mera, György Hölvényi, Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Eleni Theocharous, Juan Fernando Lopez Aguilar, Michael George Peyrefitte (Belize), Michael Gahler, Ousmane Kaba (Guinea) og Kristin de Peyron (Tjenesten for EU's Optræden Udadtil).

Medlemmerne erkendte, at mange kulturer er ved at forsvinde temmelig hurtigt på grund af deres mundtlige traditioner og globaliseringen. Samtidig skaber disse kulturelle traditioner en identitet og beskytter samfundene mod radikalisering. Derfor bør kulturel mangfoldighed respekteres og fremmes. Medlemmerne understregede imidlertid, at kulturelle forskelle ikke må misbruges til at retfærdiggøre krænkelsen af almene menneskerettighedsprincipper som princippet om ikke-forskelsbehandling. Nogle medlemmer sagde, at det var vigtigere at bevare deres kulturelle arv end at fokusere på nye rettigheder for LGBTI-personer. Mange andre var uenige i dette.

Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti) og Davor Ivo Stier afrundede drøftelsen.

5.   Naturressourcer

Drøftelse med Charles Abel, minister for landsplanlægning, (Papua Ny Guinea)

Charles Abel, Papua Ny Guineas minister for landsplanlægning, holdt et oplæg om naturressourcer.

Indlæg: Christophe Lutundula (Den Demokratiske Republik Congo), Eleni Theocharous, Musa Hussein Naib (Eritrea), Kashetu Kyenge, Netty Baldeh (Gambia), Dawid Jackiewicz, Adjedoue Weidou (Tchad), Javier Nart, Lidia Senra Rodriguez, Michèle Rivasi, Louis Michel, Ignazio Corrao, Michael Gahler, Jo Leinen, Joachim Zeller, Felix C.M. Mutati (Zambia), Magnus Kofi Amoatey (Ghana), James Kembi Gitura (Kenya) og Peter Craig-McQuaide (Europa-Kommissionen).

Charles Abel opridsede sin regerings ressourceforvaltningspolitik og understregede, at man havde taget ved lære af fortidens fejltagelser, og at fokus nu var på ansvarlig udvinding, (miljømæssigt) bæredygtig ressourceforvaltning, bekæmpelse af korruption og sikring af, at lokalbefolkningen fik gavn af landets naturrigdomme.

Medlemmerne glædede sig over denne åbenhjertige udtalelse og understregede, at AVS-landene kunne lære af disse erfaringer. De emner, der blev bragt på bane, omfattede behovet for gennemsigtighed, styrket parlamentarisk kontrol, skattereformer, sporbarheden af mineraler, civilsamfundets rolle som vagthund og oprettelse af statslige investeringsfonde med henblik på at anvende indtægterne til fremtidige generationer samt ansvarliggørelse af virksomhederne, så de retter op på miljøskader.

(Mødet blev udsat kl. 12.35 og genoptaget kl. 15.10)

FORSÆDE: Louis MICHEL

Medformand

Medformand Jackson meddelte, at han fra myndighederne i Den Demokratiske Republik Congo havde fået underretning om, at de ikke ville være i stand til at påtage sig værtsskabet for det 12. regionale møde, som skulle finde sted den 20.—24. juli 2015.

6.   Have/verdenshave (klimaforandringer, biologisk mangfoldighed, vedvarende energi, fiskeri, maritim sikkerhed og pirateri, olie og mineraler på havbunden)

Hoveddebat

Anote Tong, Kiribatis præsident, holdt et oplæg om den eksistentielle trussel, som klimaforandringerne udgør for hans land. Kathy Jetnil-Kijner, poet og civilsamfundsrepræsentant fra Marshalløerne, reciterede sit digt Dear Matafele Peinem, der handlede om konsekvenserne af klimaforandringer, lige som hun havde gjort det på FN's klimatopmøde i september 2014. Feleti Teo, administrerende direktør for Fiskerikommissionen for det Vestlige og Centrale Stillehav, holdt et oplæg om forvaltningen af fiskeriet i Stillehavet.

Indlæg: Andre R. Worrell (Barbados), Michael Gahler, Kilosho Bulambo (Den Demokratiske Republik Congo), Eirangi Marsters (Cookøerne), Jo Leinen, Sanjit Patel (Fiji), Javier Nart, Anote Tong, Feleti Teo, Lidia Senra Rodriguez, Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauretanien), Bodil Ceballos, Ignazio Corrao, Tialavea Tionisio Seigafolava Hunt (Samoa), Michèle Rivasi, Andre Pool (Seychellerne), Joachim Zeller, Adjedoue Weidou (Tchad), Pedro Silva Pereira, Eleni Theocharous, Carlos Zorrinho, Marlene Mizzi og Kashetu Kyenge.

Drøftelsen fokuserede på havenes og verdenshavenes betydning og nødvendigheden af at fremme samordnede og konsekvente politikker og mobilisere tilstrækkelige ressourcer til at beskytte den biologiske mangfoldighed, sikre de maritime ressourcers bæredygtighed, afbøde og tilpasse sig til klimaforandringerne og imødegå truslerne mod kystområderne og deres beboere. Medlemmerne bemærkede, at mange af de trusler, havene var udsat for, skyldtes ikke-bæredygtige forbrugsmønstre og overudnyttelse af maritime ressourcer. De fremhævede betydningen af, at der nås en aftale på den 21. partskonference under FN's rammekonvention om klimaændringer (COP21) i Paris i december 2015, og opfordrede til en samordnet indsats fra EU's og AVS-staternes side i dette forum.

Anote Tong og Feleti Teo afrundede drøftelsen.

7.   Uopsætteligt emne nr. 1: Naturkatastrofen i Vanuatu (og nabostaterne): Vejen frem, herunder regionalt samarbejde

Osnat Lubrani, FN-landekoordinator og UNDP-repræsentant, gav et overblik over den nødhjælp, der var leveret til Vanuatu i kølvandet på den tropiske cyklon Pam.

Indlæg: Andre R. Worrell (Barbados), Maurice Ponga, Kilosho Bulambo (Den Demokratiske Republik Congo), Jo Leinen, Arne Gericke, Catherine Bearder, Joyce Laboso (Kenya), Lidia Senra Rodriguez, James Munthali (Malawi), Michèle Rivasi, Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauretanien), Ignazio Corrao, Bogdan Brunon Wenta, Derek Vaughan, Joachim Zeller og Peter Craig-McQuaide (Europa-Kommissionen).

Medlemmerne udtrykte deres dybeste medfølelse med de lande og mennesker, der var ramt af den tropiske cyklon Pam, samt deres påskønnelse af alle nødhjælpsarbejdernes arbejde.

Medlemmerne opfordrede indtrængende det internationale samfund til at mobilisere de fornødne ressourcer til genopbygning af den infrastruktur, der var ødelagt af cyklonen, og til et skift i retning af langsigtet rehabilitering og udvikling. Medlemmerne opfordrede endvidere AVS-landenes regeringer til at revidere deres udviklingsstrategier, så de inkorporerer foranstaltninger til afbødning af katastroferisici, og til at fremme klimatilpasning i deres bygningsplanlægningspolitikker, og mindede om behovet for at gøre noget ved de juridiske mangler i beskyttelsen af miljøflygtninge og -migranter.

Anote Tong, Kiribatis præsident, orienterede medlemmerne om genopretningsprocessen i Kiribati.

Osnat Lubrani besvarede medlemmernes bemærkninger.

8.   Udfordringer og muligheder inden for uddannelse og erhvervsuddannelse i AVS-landene

Udvalget om Sociale Anliggender og Miljø

Ordførere: Musa Hussein Naib (Eritrea) og Francesc Gambús

Musa Hussein Naib (Eritrea) og Francesc Gambús fremlagde betænkningen.

Indlæg: Bogdan Brunon Wenta, Javier Nart, Tesfaye Daba (Etiopien), Norbert Neuser, Arne Gericke, Mikael Phillips (Jamaica), Catherine Bearder, Abdikadir Omar Aden (Kenya), Lidia Senra Rodriguez, James Munthali (Malawi), Michèle Rivasi, Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauretanien), Ignazio Corrao, Mohamed Ben Oumar (Niger), Ibrahim Bundu (Sierra Leone), Michael Gahler, Amos Fish Mahlalela (Sydafrika), Kashetu Kyenge, Adjedoue Weidou (Tchad), Krzysztof Hetman and Makhosini Hlongwane (Zimbabwe).

FORSÆDE: Kashetu KYENGE

Næstformand

Indlæg: Marlene Mizzi og Derek Vaughan.

FORSÆDE: Louis MICHEL

Medformand

Indlæg: Peter Craig-McQuaide (Europa-Kommissionen).

Medlemmerne bemærkede vigtigheden af uddannelse for at forbedre den enkeltes liv og udviklingen i AVS-landene. Medlemmerne understregede betydningen af at sikre gratis, universel adgang til grundskoleuddannelse, især for udsatte grupper som landbobefolkninger og piger. Medlemmerne fremhævede betydningen af kvalitetspræget uddannelse på alle niveauer, herunder videregående uddannelse og erhvervsfaglig uddannelse, og understregede, at AVS-landene er nødt til at tilvejebringe tilstrækkelige ressourcer til uddannelse, og at EU skulle gøre uddannelse til en prioritetssektor i sine udviklingssarbejdsprogrammer.

Francesc Gambús og Musa Hussein Naib (Eritrea) afrundede drøftelsen.

(Mødet hævet kl. 19.00)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Formænd

Patrick I. GOMES og

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generalsekretærer

---

| 24.11.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 391/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 391/11

---

DEN BLANDEDE PARLAMENTARISKE FORSAMLING FOR PARTNERSKABSAFTALEN MELLEM PÅ DEN ENE SIDE MEDLEMMERNE AF GRUPPEN AF STATER I AFRIKA, VESTINDIEN OG STILLEHAVET OG PÅ DEN ANDEN SIDE DEN EUROPÆISKE UNION OG DENS MEDLEMSSTATER

PROTOKOL FRA MØDET ONSDAG DEN 17. JUNI 2015

(2015/C 391/03)

Indhold

| 1. | Regional integration i Stillehavsområdet | 11 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Uopsætteligt emne nr. 2: Situationen i Den Centralafrikanske Republik | 12 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Forbedring af evnen til at skabe skatteindtægter internt i AVS-landene | 12 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Opbygning af økonomisk tillid gennem ægte, participatorisk demokrati | 12 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Tilbagemelding fra workshopperne | 13 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Afstemning om beslutningsforslagene i betænkningerne fra de tre stående udvalg | 13 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Afstemning om beslutningsforslag om uopsættelige spørgsmål | 14 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Godkendelse af protokollerne fra eftermiddagsmødet mandag den 15. juni 2015 samt morgen- og eftermiddagsmødet tirsdag den 16. juni 2015 | 14 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Diverse sager | 14 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Tid og sted for Den Blandede Parlamentariske Forsamlings 30. samling. | 14 |
| --- | --- | --- |

10.

| BILAG I | ALFABETISK LISTE OVER MEDLEMMERNE AF DEN BLANDEDE PARLAMENTARISKE FORSAMLING | 16 |
| --- | --- | --- |

BILAG I

| BILAG II | TILSTEDEVÆRELSESLISTE FRA SAMLINGEN I SUVA (FIJI) DEN 15.—17. JUNI 2015 | 20 |
| --- | --- | --- |

BILAG II

| BILAG III | AKKREDITERING AF IKKE-PARLAMENTARISKE REPRÆSENTANTER | 24 |
| --- | --- | --- |

BILAG III

| BILAG IV | VEDTAGNE TEKSTER | 25 |
| --- | --- | --- |

BILAG IV

| — | BESLUTNING om kulturel mangfoldighed og menneskerettigheder i AVS- og EU-landene | 25 |
| --- | --- | --- |

—

| — | BESLUTNING om finansiering af investeringer og handel, herunder infrastruktur, i AVS-landene ved hjælp af EU's blandingsmekanismer | 29 |
| --- | --- | --- |

—

| — | BESLUTNING om udfordringer og muligheder inden for uddannelse og erhvervsuddannelse i AVS-landene | 34 |
| --- | --- | --- |

—

| — | BESLUTNING om naturkatastrofen i Vanuatu (og nabostaterne): Vejen frem, herunder regionalt samarbejde | 40 |
| --- | --- | --- |

—

| — | BESLUTNING om situationen i Den Centralafrikanske Republik | 44 |
| --- | --- | --- |

—

PROTOKOL FRA MØDET ONSDAG DEN 17. JUNI 2015

(Mødet åbnet kl. 9.05)

FORSÆDE: Fitz A. JACKSON

Medformand

1.   Regional integration i Stillehavsområdet

Drøftelse med Meg Taylor, generalsekretær for Pacific Island Forum, og Colin Tuikuitonga, generaldirektør for Secretariat of the Pacific Community

Meg Taylor, generalsekretær for Pacific Island Forum, og Colin Tuikuitonga, generaldirektør for Secretariat of the Pacific Community, redegjorde for planerne om en mere dybtgående integration af regionen Stillehavsområdet/Oceanien, herunder subregional integration, og understregede EU's rolle som regionens vigtigste udviklingspartner, samtidig med at uoverensstemmelserne med EU om fiskeriforvaltningspolitikken fremhævedes.

Indlæg: Maurice Ponga, Norbert Neuser, Eirangi Marsters (Cookøerne), Felix C.M. Mutati (Zambia), Javier Nart, Tialavea Tionisio Seigafolava Hunt (Samoa), Lidia Senra Rodriguez, Michèle Rivasi, Sanjit Patel (Fiji), Tu'iafitu Lolomana'ia (Tonga), Juan Fernando Lopez Aguilar, Davor Ivo Stier, Ole Christensen og Gediminas Varanavičius (Den Europæiske Unions Delegation til Stillehavsområdet).

Medlemmerne understregede betydningen af regional økonomisk og politisk integration i en globaliseret verden som særlig relevant for Stillehavsregionen på grund af landenes ringe størrelse samt behovet for at tackle udfordringer som ressourceforvaltning, migration og truslerne fra klimaforandringer. AVS-medlemmerne beklagede Europa-Kommissionens forslag om at suspendere forhandlingerne om den økonomiske partnerskabsaftale mellem EU og Stillehavsområdet (ØPA), mens fiskeriforvaltningspolitikken reformeres, og opfordrede EU til at udvise den fleksibilitet, der er nødvendig for at nå frem til en aftale. Europa-Kommissionen understregede sin fortsatte vilje til at indgå en ØPA med Stillehavsområdet, samtidig med at man gav den fornødne tid til at modernisere fiskeriressourceforvaltningen i Stillehavsregionen.

2.   Uopsætteligt emne nr. 2: Situationen i Den Centralafrikanske Republik

Indlæg: Kristin de Peyron (Tjenesten for EU's Optræden Udadtil), Laurent Ngon-Baba (Den Centralafrikanske Republik), Michael Gahler, Christophe Lutundula (Den Demokratiske Republik Congo), Kashetu Kyenge, Netty Baldeh (Gambia), medformand Louis Michel, Mohamed Ben Oumar (Niger), Lidia Senra Rodriguez, Amos Fish Mahlalela (Sydafrika), Bodil Ceballos, Adjedoue Weidou (Tchad), Ignazio Corrao, Agustin Diaz De Mera, Teresa Jiménez-Becerril Barrio og Joachim Zeller.

Medlemmerne bemærkede den opmuntrende udvikling i de seneste måneder, men understregede, at det internationale samfund ikke skulle bøje sig i dets støtte til overgangsprocessen i Den Centralafrikanske Republik, navnlig i betragtning af målet om at organisere demokratiske valg ved udgangen af 2015. EU havde ydet væsentlige finansielle bidrag til stabiliseringen af landet, men der var behov for større engagement fra andre, herunder militære bidrag med et mellemlangt perspektiv. Flygtningesituationen, den forestående gennemførelse af aftalen om afvæbning, demobilisering, reintegration og hjemsendelse, børns rettigheder samt den positive rolle, som den midlertidige præsident og lederne af de religiøse samfund i Den Centralafrikanske Republik har spillet, blev ligeledes fremhævet.

(Mødet blev udsat kl. 11.00 og genoptaget kl. 11.01)

3.   Forbedring af evnen til at skabe skatteindtægter internt i AVS-landene

Drøftelse med Aiyaz Sayed-Khaiyum, kammeradvokat og minister for finans, offentlige tjenester og kommunikation (Fiji)

Aiyaz Sayed-Khaiyum, Fijis kammeradvokat og minister for finans, offentlige tjenester og kommunikation, forklarede, at hans land følger en forbrugsledet strategi, der reducerer de nominelle skattesatser for enkeltpersoner, mikrovirksomheder og små virksomheder samt tilskynder til investeringer i lille målestok og øget overholdelse af skattereglerne.

Indlæg: Tesfaye Daba (Etiopien), Davor Ivo Stier, Joyce Laboso (Kenya), Pedro Silva Perreira, James Munthali (Malawi), Petr Jezek, Felix Mutati (Zambia), Lidia Senra Rodriguez, Michael Gahler, Michèle Rivasi, Mikael Phillips (Jamaica), Juan Fernando Lopez Aguilar, Kashetu Kyenge, Catherine Bearder, Carlos Zorrinho, Neena Gill, Michael George Peyrefitte (Belize) og Peter Craig McQuaide (Europa-Kommissionen).

Medlemmerne understregede betydningen af at begrænse ulovlige pengestrømme og sikre, at internationale virksomheder og de rigeste enkeltpersoner i udviklingslandene betaler deres skatter.

4.   Opbygning af økonomisk tillid gennem ægte, participatorisk demokrati

Drøftelse med Aiyaz Sayed-Khaiyum, kammeradvokat og minister for finans, offentlige tjenester og kommunikation (Fiji)

Aiyaz Sayed-Khaiyum redegjorde for de nylige reformer, fordelene ved Fijis forfatning og de deri fastsatte principper om ikke-forskelsbehandling og styrkelse af sociale rettigheder, samtidig med at Fijis arbejdsrettigheder forsvaredes.

Indlæg: Agustin Diaz De Mera, Felix Mutati (Zambia), Neena Gill, Petr Jezek, Lidia Senra Rodriguez, Michèle Rivasi, Juan Fernando Lopez Aguilar, Joachim Zeller, Ole Christensen, Catherine Bearder, Davor Ivo Stier, Kashetu Kyenge og Kristin de Peyron (Tjenesten for EU's Optræden Udadtil).

Medlemmerne glædede sig over, at Fiji var vendt tilbage til demokrati efter valget i september 2014, og lykønskede landet med dets nylige reformer inden for økonomisk og politisk styring. Der blev stillet spørgsmål om Fijis økonomiske politikker og dets forhold til den regionale og globale kontekst, den fijianske hærs nuværende rolle, mediefrihed og civilsamfundets deltagelse samt den økonomiske inklusion af udsatte grupper som kvinder og landbobefolkninger. EU-medlemmerne stillede spørgsmål til ministeren om ILO's undersøgelse af situationen med hensyn til arbejdsrettigheder i landet.

5.   Tilbagemelding fra workshopperne

Kembi Gitura (Kenya) gav en mundtlig tilbagemelding fra workshoppen om Fijis og Stillehavsområdets erfaringer med bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri og påpegede behovet for at styrke politikkerne for bæredygtigt fiskeri i Fiji og i de omkringliggende lande i Stillehavsområdet og orienterede medlemmerne om de skridt, der allerede var taget i dette øjemed i de senere år.

Jo Leinen gav en mundtlig tilbagemelding fra workshoppen om imødegåelse af klimaforandringer i Fiji. Det var presserende at imødegå klimaforandringerne, eftersom Stillehavsregionen allerede mærkede konsekvenserne heraf, f.eks. den stigende vandstand, og selve regionens eksistens var truet. Ordføreren opfordrede AVS-EU-partnerne til at gøre fælles front i forbindelse med FN's klimakonference, COP21, i Paris i december 2015.

(Mødet blev udsat kl. 13.00 og genoptaget kl. 15.08)

| Fitz A. JACKSON
  Louis MICHEL | Patrick I. GOMES og
  Luis Marco AGUIRIANO NALDA |
| --- | --- |
| Formænd | Generalsekretærer |

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Patrick I. GOMES og

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Formænd

Generalsekretærer

FORSÆDE: Louis MICHEL

Medformand

6.   Afstemning om beslutningsforslagene i betænkningerne fra de tre stående udvalg

Formanden mindede Forsamlingen om afstemningsproceduren.

| — | Kulturel mangfoldighed og menneskerettigheder i AVS- og EU-landene (ACP-EU/101.753/15/fin.)
  Udvalget om Politiske Spørgsmål
  Betænkning af Abdoulaye Touré (Elfenbenskysten) og Davor Ivo Stier
  Forkastet ændringsforslag: 1
  EPP-Gruppen anmodede om delt afstemning, hvor afstemningen om del 2 vedrørende stk. 1, 12 og 31 skulle foregå ved adskilt afstemning i de to kamre, hvilket førte til, at disse stykker forkastedes.
  Den således ændrede beslutning blev vedtaget af alle tilstedeværende medlemmer med undtagelse af én stemme imod. |
| --- | --- |

—

Kulturel mangfoldighed og menneskerettigheder i AVS- og EU-landene (ACP-EU/101.753/15/fin.)

Udvalget om Politiske Spørgsmål

Betænkning af Abdoulaye Touré (Elfenbenskysten) og Davor Ivo Stier

Forkastet ændringsforslag: 1

EPP-Gruppen anmodede om delt afstemning, hvor afstemningen om del 2 vedrørende stk. 1, 12 og 31 skulle foregå ved adskilt afstemning i de to kamre, hvilket førte til, at disse stykker forkastedes.

Den således ændrede beslutning blev vedtaget af alle tilstedeværende medlemmer med undtagelse af én stemme imod.

| — | Finansiering af investeringer og handel, herunder infrastruktur, i AVS-landene ved hjælp af EU's blandingsmekanismer (ACP-EU/101.868/15/fin.)
  Udvalget om Økonomisk Udvikling, Finanser og Handel
  Betænkning af Malement Liahosoa (Madagaskar) og David Martin
  Vedtagne ændringsforslag: 1, 2, 3, 5
  Forkastede ændringsforslag: 4, 6 (EPP-Gruppen anmodede om adskilt afstemning i de to kamre), stk. 15 (EPP-Gruppen anmodede om adskilt afstemning i de to kamre).
  EPP-Gruppen anmodede om delt afstemning, hvor afstemningen om del 2 skulle foregå ved adskilt afstemning i de to kamre, og alle dele blev vedtaget.
  Den således ændrede beslutning blev vedtaget af alle tilstedeværende medlemmer med undtagelse af to stemmer imod. |
| --- | --- |

—

Finansiering af investeringer og handel, herunder infrastruktur, i AVS-landene ved hjælp af EU's blandingsmekanismer (ACP-EU/101.868/15/fin.)

Udvalget om Økonomisk Udvikling, Finanser og Handel

Betænkning af Malement Liahosoa (Madagaskar) og David Martin

Vedtagne ændringsforslag: 1, 2, 3, 5

Forkastede ændringsforslag: 4, 6 (EPP-Gruppen anmodede om adskilt afstemning i de to kamre), stk. 15 (EPP-Gruppen anmodede om adskilt afstemning i de to kamre).

EPP-Gruppen anmodede om delt afstemning, hvor afstemningen om del 2 skulle foregå ved adskilt afstemning i de to kamre, og alle dele blev vedtaget.

Den således ændrede beslutning blev vedtaget af alle tilstedeværende medlemmer med undtagelse af to stemmer imod.

| — | Udfordringer og muligheder inden for uddannelse og erhvervsuddannelse i AVS-landene (ACP-EU/101.756/15/fin.)
  Udvalget om Sociale Anliggender og Miljø
  Betænkning af Musa Hussein Naib (Eritrea) og Francesc Gambús
  EPP-Gruppen anmodede om adskilt afstemning i de to kamre om stk. 31 og 34, og alle dele blev vedtaget.
  Den således ændrede beslutning blev vedtaget af alle tilstedeværende medlemmer med undtagelse af én stemme imod. |
| --- | --- |

—

Udfordringer og muligheder inden for uddannelse og erhvervsuddannelse i AVS-landene (ACP-EU/101.756/15/fin.)

Udvalget om Sociale Anliggender og Miljø

Betænkning af Musa Hussein Naib (Eritrea) og Francesc Gambús

EPP-Gruppen anmodede om adskilt afstemning i de to kamre om stk. 31 og 34, og alle dele blev vedtaget.

Den således ændrede beslutning blev vedtaget af alle tilstedeværende medlemmer med undtagelse af én stemme imod.

7.   Afstemning om beslutningsforslag om uopsættelige spørgsmål

| — | Naturkatastrofen i Vanuatu (og nabostaterne): Vejen frem, herunder regionalt samarbejde (ACP-EU/101.877/15/fin)
  EPP-Gruppen anmodede om delt afstemning, hvor afstemningen om del 2 vedrørende stk. 11 skulle foregå ved adskilt afstemning i de to kamre, hvilket førte til vedtagelse af del 1 og forkastelse af del 2 af den delte afstemning.
  Den således ændrede beslutning blev vedtaget enstemmigt. |
| --- | --- |

—

Naturkatastrofen i Vanuatu (og nabostaterne): Vejen frem, herunder regionalt samarbejde (ACP-EU/101.877/15/fin)

EPP-Gruppen anmodede om delt afstemning, hvor afstemningen om del 2 vedrørende stk. 11 skulle foregå ved adskilt afstemning i de to kamre, hvilket førte til vedtagelse af del 1 og forkastelse af del 2 af den delte afstemning.

Den således ændrede beslutning blev vedtaget enstemmigt.

| — | Situationen i Den Centralafrikanske Republik (ACP-EU/101.878/15/fin)
  Vedtagne ændringsforslag: stk. 7 (EFDD-Gruppen anmodede om adskilt afstemning i de to kamre).
  Beslutningen blev vedtaget af alle tilstedeværende medlemmer med undtagelse af to stemmer imod. |
| --- | --- |

—

Situationen i Den Centralafrikanske Republik (ACP-EU/101.878/15/fin)

Vedtagne ændringsforslag: stk. 7 (EFDD-Gruppen anmodede om adskilt afstemning i de to kamre).

Beslutningen blev vedtaget af alle tilstedeværende medlemmer med undtagelse af to stemmer imod.

8.   Godkendelse af protokollerne fra eftermiddagsmødet mandag den 15. juni 2015 samt morgen- og eftermiddagsmødet tirsdag den 16. juni 2015

Lidia Senra Rodríguez anmodede om en lille ændring i dagsordenens pkt. 8 for mødet mandag den 15. juni. Dagsordenen for denne dag blev ændret i overensstemmelse hermed. Dagsordenen for tirsdag den 16. juni 2015 godkendtes uden ændringer.

Protokollerne godkendtes.

9.   Diverse sager

Formanden meddelte, at erklæringerne fra formændene for Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU om situationen i Burundi og om selvmordsangrebene på civile i N'Djamena (Tchad) var blevet omdelt til medlemmerne.

Medformand Fitz A. Jackson lykønskede Winston Garraway, medlem af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU, med dennes udnævnelse til minister for unge, sport og religiøse anliggender i Grenada.

Medformand Louis Michel lykønskede Komi Sélom Klassou, tidligere medlem af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU, med dennes nylige udnævnelse til premierminister i Togo.

10.   Tid og sted for Den Blandede Parlamentariske Forsamlings 30. samling.

Den Blandede Parlamentariske Forsamlings 30. samling ville i princippet blive afholdt den 7.—9. december 2015 i Mozambique med forbehold for AVS-sidens rettidige bekræftelse.

Jo Leinen gjorde opmærksom på, at den dato, der var valgt til Den Blandede Parlamentariske Forsamlings 30. samling, ville falde sammen med afholdelsen af FN's klimakonference (COP21) i Paris, og anmodede derfor om, at man fastlagde et andet tidspunkt for samlingen. Medformand Louis Michel sagde, at han ville forsøge at finde en løsning.

Medformand Louis Michel lykønskede på vegne af hele Den Blandede Parlamentariske Forsamling Fijis regering og parlament med den fremragende tilrettelæggelse af Den Blandede Parlamentariske Forsamlings 29. samling.

(Mødet hævet kl. 15.52)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Formænd

Patrick I. GOMES og

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generalsekretærer

---

BILAG I

ALFABETISK LISTE OVER MEDLEMMERNE AF DEN BLANDEDE PARLAMENTARISKE FORSAMLING

| AVS-repræsentanter | Repræsentanter fra Europa-Parlamentet |
| --- | --- |
| JACKSON (JAMAICA), medformand | MICHEL, medformand |
| | |
| ANGOLA
  ANTIGUA OG BARBUDA
  BAHAMAS
  BARBADOS (næstformand)
  BELIZE
  BENIN
  BOTSWANA
  BURKINA FASO
  BURUNDI
  CAMEROUN
  KAP VERDE
  DEN CENTRALAFRIKANSKE REPUBLIK
  TCHAD (næstformand)
  COMORERNE
  CONGO (Den Demokratiske Republik) (næstformand)
  CONGO, Republikken
  COOKØERNE
  ELFENBENSKYSTEN
  DJIBOUTI
  DOMINICA
  DEN DOMINIKANSKE REPUBLIK
  ÆKVATORIALGUINEA (1)

  ERITREA
  ETIOPIEN (næstformand)
  FIJI
  GABON
  GAMBIA
  GHANA
  GRENADA
  GUINEA
  GUINEA-BISSAU
  GUYANA
  HAITI
  JAMAICA
  KIRIBATI
  LESOTHO
  LIBERIA
  MADAGASKAR
  MALAWI (næstformand)
  MALI
  MARSHALLØERNE (Republikken)
  MAURETANIEN
  MAURITIUS
  MIKRONESIENS Forenede Stater
  MOZAMBIQUE (næstformand)
  NAMIBIA
  NAURU
  NIGER
  NIGERIA (næstformand)
  NIUE (næstformand)
  PALAU
  PAPUA NY GUINEA
  RWANDA
  SAINT KITTS OG NEVIS
  SAINT LUCIA
  SAINT VINCENT OG GRENADINERNE
  SAMOA
  SÃO TOMÉ OG PRÍNCIPE
  SENEGAL (næstformand)
  SEYCHELLERNE
  SIERRA LEONE
  SALOMONØERNE
  SOMALIA
  SYDAFRIKA
  SUDAN (næstformand) (1)

  SURINAM (næstformand)
  SWAZILAND
  TANZANIA
  ØSTTIMOR
  TOGO
  TONGA (næstformand)
  TRINIDAD OG TOBAGO
  TUVALU
  UGANDA
  VANUATU
  ZAMBIA
  ZIMBABWE | ADINOLFI
  AGEA
  ALIOT
  ARENA
  BAY
  BEARDER
  BUONANNO
  CAMPBELL BANNERMAN
  CASA
  CEBALLOS
  CHRISTENSEN
  CORRAO
  DANCE
  DELAHAYE
  DE SARNEZ
  DUNCAN
  ENGSTRÖM
  ESTARÀS FERRAGUT
  FERRARA
  FERREIRA (næstformand)
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GABRIEL
  GÁL
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GEBHARDT
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIRAUTA VIDAL
  GIUFFRIDA
  GOERENS
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HANNAN (næstformand)
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  ITURGAIZ
  KARSKI
  KYENGE (næstformand)
  LÓPEZ AGUILAR (næstformand)
  LÖSING
  MCAVAN
  MANSCOUR (næstformand)
  MARUSIK
  MIZZI
  MUSELIER (næstformand)
  MUSSOLINI
  NART (næstformand)
  NEGRESCU
  NEUSER
  NOICHL
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI (næstformand)
  PHILIPPOT
  POGLIESE
  RIVASI (næstformand)
  ROLIN
  ROSATI
  RUAS (næstformand)
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  SENRA RODRÍGUEZ
  STOLOJAN
  THOMAS
  VAIDERE
  WENTA
  WERNER
  WIELAND
  WIŚNIEWSKA (næstformand)
  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

AVS-repræsentanter

Repræsentanter fra Europa-Parlamentet

JACKSON (JAMAICA), medformand

MICHEL, medformand

ANGOLA

ANTIGUA OG BARBUDA

BAHAMAS

BARBADOS (næstformand)

BELIZE

BENIN

BOTSWANA

BURKINA FASO

BURUNDI

CAMEROUN

KAP VERDE

DEN CENTRALAFRIKANSKE REPUBLIK

TCHAD (næstformand)

COMORERNE

CONGO (Den Demokratiske Republik) (næstformand)

CONGO, Republikken

COOKØERNE

ELFENBENSKYSTEN

DJIBOUTI

DOMINICA

DEN DOMINIKANSKE REPUBLIK

ÆKVATORIALGUINEA (1)

ERITREA

ETIOPIEN (næstformand)

FIJI

GABON

GAMBIA

GHANA

GRENADA

GUINEA

GUINEA-BISSAU

GUYANA

HAITI

JAMAICA

KIRIBATI

LESOTHO

LIBERIA

MADAGASKAR

MALAWI (næstformand)

MALI

MARSHALLØERNE (Republikken)

MAURETANIEN

MAURITIUS

MIKRONESIENS Forenede Stater

MOZAMBIQUE (næstformand)

NAMIBIA

NAURU

NIGER

NIGERIA (næstformand)

NIUE (næstformand)

PALAU

PAPUA NY GUINEA

RWANDA

SAINT KITTS OG NEVIS

SAINT LUCIA

SAINT VINCENT OG GRENADINERNE

SAMOA

SÃO TOMÉ OG PRÍNCIPE

SENEGAL (næstformand)

SEYCHELLERNE

SIERRA LEONE

SALOMONØERNE

SOMALIA

SYDAFRIKA

SUDAN (næstformand) (1)

SURINAM (næstformand)

SWAZILAND

TANZANIA

ØSTTIMOR

TOGO

TONGA (næstformand)

TRINIDAD OG TOBAGO

TUVALU

UGANDA

VANUATU

ZAMBIA

ZIMBABWE

ADINOLFI

AGEA

ALIOT

ARENA

BAY

BEARDER

BUONANNO

CAMPBELL BANNERMAN

CASA

CEBALLOS

CHRISTENSEN

CORRAO

DANCE

DELAHAYE

DE SARNEZ

DUNCAN

ENGSTRÖM

ESTARÀS FERRAGUT

FERRARA

FERREIRA (næstformand)

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GABRIEL

GÁL

GARDIAZABAL RUBIAL

GEBHARDT

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIRAUTA VIDAL

GIUFFRIDA

GOERENS

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HANNAN (næstformand)

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

ITURGAIZ

KARSKI

KYENGE (næstformand)

LÓPEZ AGUILAR (næstformand)

LÖSING

MCAVAN

MANSCOUR (næstformand)

MARUSIK

MIZZI

MUSELIER (næstformand)

MUSSOLINI

NART (næstformand)

NEGRESCU

NEUSER

NOICHL

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI (næstformand)

PHILIPPOT

POGLIESE

RIVASI (næstformand)

ROLIN

ROSATI

RUAS (næstformand)

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

SENRA RODRÍGUEZ

STOLOJAN

THOMAS

VAIDERE

WENTA

WERNER

WIELAND

WIŚNIEWSKA (næstformand)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZWIEFKA

UDVALGET OM POLITISKE SPØRGSMÅL

| AVS-repræsentanter | EP-repræsentanter |
| --- | --- |
| HLONGWANE (ZIMBABWE), medformand
  SANOU (BURKINA FASO), næstformand
  GOUMANEH (DJIBOUTI), næstformand | GAHLER, medformand
  ZELLER, næstformand
  GUERRERO SALOM, næstformand |
| ANTIGUA OG BARBUDA
  YEHOUETOME (BENIN)
  GBERI (CAMEROUN)
  N’GON-BABA (DEN CENTRALAFRIKANSKE REPUBLIK)
  COMORERNE
  REPUBLIKKEN CONGO
  ELFENBENSKYSTEN
  PATEL (FIJI)
  GUYANA
  PRIVERT (HAITI)
  PHILLIPS (JAMAICA)
  GITURA (KENYA)
  LIBERIA
  MUNTHALI (MALAWI)
  SOUKOUNA (MALI)
  MARSHALLØERNE
  VAQUINA (MOZAMBIQUE)
  NAURU
  SAINT VINCENT OG GRENADINERNE
  KAWAMALA (TANZANIA)
  SANTOS (ØSTTIMOR)
  TOGO
  TAUSI (TUVALU) | ADINOLFI
  CASA
  CEBALLOS
  CORRAO
  DANCE
  DUDA
  ENGSTRÖM
  GABRIEL
  GAL
  GEBHARDT
  KARSKI
  KYENGE
  LEWER
  LÖSING
  LÓPEZ AGUILAR
  MICHEL
  PHILIPPOT
  POGLIESE
  RUAS
  WERNER
  WIELAND
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

AVS-repræsentanter

EP-repræsentanter

HLONGWANE (ZIMBABWE), medformand

SANOU (BURKINA FASO), næstformand

GOUMANEH (DJIBOUTI), næstformand

GAHLER, medformand

ZELLER, næstformand

GUERRERO SALOM, næstformand

ANTIGUA OG BARBUDA

YEHOUETOME (BENIN)

GBERI (CAMEROUN)

N’GON-BABA (DEN CENTRALAFRIKANSKE REPUBLIK)

COMORERNE

REPUBLIKKEN CONGO

ELFENBENSKYSTEN

PATEL (FIJI)

GUYANA

PRIVERT (HAITI)

PHILLIPS (JAMAICA)

GITURA (KENYA)

LIBERIA

MUNTHALI (MALAWI)

SOUKOUNA (MALI)

MARSHALLØERNE

VAQUINA (MOZAMBIQUE)

NAURU

SAINT VINCENT OG GRENADINERNE

KAWAMALA (TANZANIA)

SANTOS (ØSTTIMOR)

TOGO

TAUSI (TUVALU)

ADINOLFI

CASA

CEBALLOS

CORRAO

DANCE

DUDA

ENGSTRÖM

GABRIEL

GAL

GEBHARDT

KARSKI

KYENGE

LEWER

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

PHILIPPOT

POGLIESE

RUAS

WERNER

WIELAND

ZORRINHO

ZWIEFKA

UDVALGET OM ØKONOMISK UDVIKLING, FINANSER OG HANDEL

| AVS-repræsentanter | EP-repræsentanter |
| --- | --- |
| TRINIDAD OG TOBAGO, medformand
  TANNA (UGANDA), næstformand
  TU'I'AFITU (TONGA), næstformand | FERRARA, medformand
  ESTARÀS FERRAGUT, næstformand
  MANSCOUR, næstformand |
| WORRELL (BARBADOS)
  MANGOLE (BOTSWANA)
  BURUNDI
  ANDRADE RAMOS (KAP VERDE)
  DEN DEMOKRATISKE REPUBLIK CONGO
  ÆKVATORIALGUINEA (2)

  ETIOPIEN
  KABA (GUINEA)
  MANE (GUINEA BISSAU)
  KIRIBATI
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)
  MUCHILA (NAMIBIA)
  NIGERIA
  NIUE
  SAO TOME OG PRINCIPE
  SENEGAL
  TAUSINGA (SALOMONØERNE)
  SAINT KITTS OG NEVIS
  LONG (ST. LUCIA)
  SUDAN (2)

  SURINAM
  DLAMINI (SWAZILAND)
  MUTATI (ZAMBIA) | ARENA
  BAY
  CAMPBELL BANNERMAN
  DE SARNEZ
  DELAHAYE
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GIRAUTA VIDAL
  GRIESBECK
  HANNAN
  MIZZI
  MUSELIER
  NEGRESCU
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  STOLOJAN
  THOMAS
  WENTA |

AVS-repræsentanter

EP-repræsentanter

TRINIDAD OG TOBAGO, medformand

TANNA (UGANDA), næstformand

TU'I'AFITU (TONGA), næstformand

FERRARA, medformand

ESTARÀS FERRAGUT, næstformand

MANSCOUR, næstformand

WORRELL (BARBADOS)

MANGOLE (BOTSWANA)

BURUNDI

ANDRADE RAMOS (KAP VERDE)

DEN DEMOKRATISKE REPUBLIK CONGO

ÆKVATORIALGUINEA (2)

ETIOPIEN

KABA (GUINEA)

MANE (GUINEA BISSAU)

KIRIBATI

RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)

MUCHILA (NAMIBIA)

NIGERIA

NIUE

SAO TOME OG PRINCIPE

SENEGAL

TAUSINGA (SALOMONØERNE)

SAINT KITTS OG NEVIS

LONG (ST. LUCIA)

SUDAN (2)

SURINAM

DLAMINI (SWAZILAND)

MUTATI (ZAMBIA)

ARENA

BAY

CAMPBELL BANNERMAN

DE SARNEZ

DELAHAYE

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GIRAUTA VIDAL

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

NEGRESCU

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

WENTA

UDVALGET OM SOCIALE ANLIGGENDER OG MILJØ

| AVS-repræsentanter | EP-repræsentanter |
| --- | --- |
| MANGOUALA (GABON), medformand
  BALDEH (GAMBIA), næstformand
  JIMÉNEZ (DEN DOMINIKANSKE REPUBLIK) (næstformand) | RIVASI, medformand
  AGEA, næstformand
  MUSSOLINI, næstformand |
| XIRIMBIMBI (ANGOLA)
  BAHAMAS
  PEYREFITTE (BELIZE)
  ADJEDOUE (TCHAD)
  MARSTERS (COOKØERNE)
  DOMINICA
  NAIB (ERITREA)
  ASAMOAH (GHANA)
  GRENADA
  MOQOLO (LESOTHO)
  ZAMEL (MAURETANIEN)
  MAURITIUS
  MIKRONESIENS FORENEDE STATER
  OUMAR (NIGER)
  PALAU
  PAPUA NY GUINEA
  RUGEMA (RWANDA)
  HUNT (SAMOA)
  POOLE (SEYCHELLERNE)
  BUNDU (SIERRA LEONE)
  ABDIRIZAK (SOMALIA)
  MAHLALELA (SYDAFRIKA)
  LENGKON (VANUATU) | ALIOT
  BEARDER
  BUONANNO
  CHRISTENSEN
  FERREIRA
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  HERRANZ GARCIA
  HETMAN
  HEUBUCH
  MARUSIK
  MCAVAN
  NART
  NEUSER
  NOICHL
  ROLIN
  SENRA RODRIGUEZ
  VAIDERE
  WIŚNIEWSKA
  ZABORSKA |

AVS-repræsentanter

EP-repræsentanter

MANGOUALA (GABON), medformand

BALDEH (GAMBIA), næstformand

JIMÉNEZ (DEN DOMINIKANSKE REPUBLIK) (næstformand)

RIVASI, medformand

AGEA, næstformand

MUSSOLINI, næstformand

XIRIMBIMBI (ANGOLA)

BAHAMAS

PEYREFITTE (BELIZE)

ADJEDOUE (TCHAD)

MARSTERS (COOKØERNE)

DOMINICA

NAIB (ERITREA)

ASAMOAH (GHANA)

GRENADA

MOQOLO (LESOTHO)

ZAMEL (MAURETANIEN)

MAURITIUS

MIKRONESIENS FORENEDE STATER

OUMAR (NIGER)

PALAU

PAPUA NY GUINEA

RUGEMA (RWANDA)

HUNT (SAMOA)

POOLE (SEYCHELLERNE)

BUNDU (SIERRA LEONE)

ABDIRIZAK (SOMALIA)

MAHLALELA (SYDAFRIKA)

LENGKON (VANUATU)

ALIOT

BEARDER

BUONANNO

CHRISTENSEN

FERREIRA

GARDIAZABAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCIA

HETMAN

HEUBUCH

MARUSIK

MCAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRIGUEZ

VAIDERE

WIŚNIEWSKA

ZABORSKA

---

(1)  med observatørstatus.

(2)  med observatørstatus.

---

BILAG II

TILSTEDEVÆRELSESLISTE FRA SAMLINGEN I SUVA (FIJI) DEN 15.—17. JUNI 2015

| JACKSON (Jamaica), medformand | MICHEL, medformand |
| --- | --- |
| PEREIRA (Angola)
  WORRELL (Barbados) (næstformand)
  PEYREFITTE (Belize)
  GBIAN (Benin)
  MANGOLE (Botswana)
  SANOU (Burkina Faso)
  KOMBO (Cameroon)
  ANDRADE RAMOS (Kap Verde)
  NGON-BABA (Den Centralafrikanske Republik)
  LUTUNDULA APALA (Den Demokratiske Republik Congo) (næstformand)
  MARSTERS (Cookøerne) (1)

  WEIDOU (Tchad) (næstformand)
  GOUMANEH (Djibouti)
  NAIB (Eritrea)
  DABA WAKJIRA (Etiopien) (næstformand)
  TORAO OYO (Ækvatorialguinea) (2)

  PATEL (Fiji)
  MANGOUALA (Gabon)
  BALDEH (Gambia)
  AMOATEY (Ghana)
  GARRAWAY (Grenada)
  KABA (Guinea)
  MANE (Guinea-Bissau)
  PRIVERT (Haiti)
  PHILLIPS (Jamaica)
  LABOSO (Kenya)
  TONG (Kiribati)
  RAMALEFANE (Lesotho)
  RAZAFINDRAVELO (Madagaskar)
  MUNTHALI (Malawi) (næstformand)
  SOUKOUNA (Mali)
  ZAMEL (Mauretanien)
  VAQUINA (Mozambique) (næstformand)
  MUCHILA (Namibia)
  OUMAR (Niger)
  TAUFITU (Niue)
  KANAI (Palau)
  KOMUN (Papua Ny Guinea)
  REGEMA (Rwanda)
  LONG (Saint Lucia)
  HUNT (Samoa)
  POOL (Seychellerne)
  BUNDU (Sierra Leone)
  TAUSINGA(Salomonøerne)
  HASSAN (Somalia)
  MAHLALELA (Sydafrika)
  DLAMINI (Swaziland)
  NDUGAI (Tanzania)
  LOLOMANA'IA (Tonga) (næstformand) | BEARDER
  CEBALLOS
  CHAUPRADE (3)
   (4)

  CHRISTENSEN
  CORRAO
  DE SARNEZ (3)
   (4)

  DIAZ DE MERA GARCIA CONSUEGRA
  GAHLER
  GAL
  GAMBUS
  GERICKE (3)
   (4)

  GILL
  GIRAUTA VIDAL (3)
   (4)

  GRIESBECK (3)
   (4)

  HETMAN
  HOLVENYI
  JACKIEWICZ
  JEZEK
  JIMENEZ BECERRIL
  KYENGE (næstformand)
  LOPEZ AGUILAR
  LEGUTKO
  LEINEN
  MARTIN
  MIZZI
  NART (næstformand)
  NEUSER
  PIECHA
  PIOTROWSKI (4)
   (5)

  PONGA
  POREBA (3)

  RIVASI (næstformand)
  SENRA RODRIGUEZ
  SILVA PEREIRA
  STIER
  THEOCHAROUS
  VAIDERE
  VAUGHAN
  WENTA
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |
| TAUSI (Tuvalu)
  OULANYAH (Uganda)
  LENGKON (Vanuatu)
  MUTATI (Zambia)
  HLONGWANE (Zimbabwe) | |

JACKSON (Jamaica), medformand

MICHEL, medformand

PEREIRA (Angola)

WORRELL (Barbados) (næstformand)

PEYREFITTE (Belize)

GBIAN (Benin)

MANGOLE (Botswana)

SANOU (Burkina Faso)

KOMBO (Cameroon)

ANDRADE RAMOS (Kap Verde)

NGON-BABA (Den Centralafrikanske Republik)

LUTUNDULA APALA (Den Demokratiske Republik Congo) (næstformand)

MARSTERS (Cookøerne) (1)

WEIDOU (Tchad) (næstformand)

GOUMANEH (Djibouti)

NAIB (Eritrea)

DABA WAKJIRA (Etiopien) (næstformand)

TORAO OYO (Ækvatorialguinea) (2)

PATEL (Fiji)

MANGOUALA (Gabon)

BALDEH (Gambia)

AMOATEY (Ghana)

GARRAWAY (Grenada)

KABA (Guinea)

MANE (Guinea-Bissau)

PRIVERT (Haiti)

PHILLIPS (Jamaica)

LABOSO (Kenya)

TONG (Kiribati)

RAMALEFANE (Lesotho)

RAZAFINDRAVELO (Madagaskar)

MUNTHALI (Malawi) (næstformand)

SOUKOUNA (Mali)

ZAMEL (Mauretanien)

VAQUINA (Mozambique) (næstformand)

MUCHILA (Namibia)

OUMAR (Niger)

TAUFITU (Niue)

KANAI (Palau)

KOMUN (Papua Ny Guinea)

REGEMA (Rwanda)

LONG (Saint Lucia)

HUNT (Samoa)

POOL (Seychellerne)

BUNDU (Sierra Leone)

TAUSINGA(Salomonøerne)

HASSAN (Somalia)

MAHLALELA (Sydafrika)

DLAMINI (Swaziland)

NDUGAI (Tanzania)

LOLOMANA'IA (Tonga) (næstformand)

BEARDER

CEBALLOS

CHAUPRADE (3)
   (4)

CHRISTENSEN

CORRAO

DE SARNEZ (3)
   (4)

DIAZ DE MERA GARCIA CONSUEGRA

GAHLER

GAL

GAMBUS

GERICKE (3)
   (4)

GILL

GIRAUTA VIDAL (3)
   (4)

GRIESBECK (3)
   (4)

HETMAN

HOLVENYI

JACKIEWICZ

JEZEK

JIMENEZ BECERRIL

KYENGE (næstformand)

LOPEZ AGUILAR

LEGUTKO

LEINEN

MARTIN

MIZZI

NART (næstformand)

NEUSER

PIECHA

PIOTROWSKI (4)
   (5)

PONGA

POREBA (3)

RIVASI (næstformand)

SENRA RODRIGUEZ

SILVA PEREIRA

STIER

THEOCHAROUS

VAIDERE

VAUGHAN

WENTA

ZELLER

ZORRINHO

ZWIEFKA

TAUSI (Tuvalu)

OULANYAH (Uganda)

LENGKON (Vanuatu)

MUTATI (Zambia)

HLONGWANE (Zimbabwe)

Endvidere indbudt:

ANGOLA

SIMBRÃO DE CARVALHO

XIRIMBIMBI

TEIXEIRA

BENIN

YEHOUETOME

BOTSWANA

NGAKA

MOSOME

BURKINA FASO

BONKOUGOU

DRABO

M. OUEDRAOGO

G. OUEDRAOGO

CAMEROUN

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

DAOUDA

DEN CENTRALAFRIKANSKE REPUBLIK

NOUGANGA

CONGO, DEN DEMOKRATISKE REPUBLIK

BASIALA MAKA

KILISHO BULAMBO

MOLEKO MOLIWA

OKUNDJI NDJOVU

AIMA TSHANDIA

MAYINDOMBE

INIER LATEBO EKWA

NGINDU KABUNDI BIDUAYA

LUKUKA NKULIMBA

ELFENBENSKYSTEN

F. TOURE

S. TOURE

ERITREA

TEKLE

HAGOS

ÆKVATORIALGUINEA

BAKALE AYETEBE

MASA ADA

ETIOPIEN

TOGA CHANAKA

IRENA

GABON

MILEBOU AUBUSSON

ONGOUORI NGOUBILI

OWONO NGUEMA

NZEH ELLANG

RISSONGA

NYONDA

GAMBIA

SILLAH

NJIE

KEBBEH

GHANA

ASAMOAH

BROWN

ANSAH-ADJEI

Akua SARKU

GUINEA

SYLLA

DIALLO

GUINEA-BISSAU

MANE

DIAS

KENYA

KEMBI GITURA

ADEN

MASINDE

CHEBET

KINYUA

LIBERIA

BARCLAY

DARKEL

MADAGASKAR

LIAHOSOA

MALAWI

PATEL

KAPHAMTENGO YONA

LIPANDE

CHITEYEYE

MAKANDE

MALI

HAMATOU

DIALLO

MAURETANIEN

EL MOKHTAR

SAMBA

WANATY MARRAKCHY

WANE

MOZAMBIQUE

SITHOLE

NAMBURETE

DAVA

MATE

NIGER

CHEGOU

OUSMANE TIEMOKO

FOUKORI

TONDY

MAINA

CAZALICA

PAPUA NY GUINEA

MARO

MEALIN

RWANDA

RUGEMA

SEYCHELLERNE

JUMAYE

SIERRA LEONE

LEWALLY

KUYEMBEH

KOROMA

SALOMONØERNE

MOSE

HALLU

WAOKEA

SOMALIA

IBROW

FAQI

SYDAFRIKA

MAMPURU

KALYAN

ROTHKEGEL

KHUZWAYO

MADLALA

TANZANIA

ZUNGU

MWANJELWA

YAKUBU

MASUKE

TCHAD

ADJI

GUELPINA

TOGO

ABIGUIME

TIGNOKPA

LAWSON

UGANDA

TANNA

KAGANZI

VANUATU

RICHARD

TAMBE

ZAMBIA

MUBANGA

ZIMBABWE

CHIKWINYA

MAHLANGU

CHIPARE

AVS-MINISTERRÅDET

EU-RÅDET

EDGARS RINKĒVIČS, udenrigsminister (Letland), formand for EU-Rådet

EUROPA-KOMMISSIONEN

NEVEN MIMICA, medlem af Kommissionen med ansvar for internationalt samarbejde og udvikling

TJENESTEN FOR EU'S OPTRÆDEN UDADTIL

DE PEYRON, afdelingschef, Afrika

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG

VERBOVEN

AVS-SEKRETARIATET

GOMES, generalsekretær

EU-SEKRETARIATET

AGUIRIANO NALDA, generalsekretær

---

(1)  Land repræsenteret af en person, der ikke er parlamentsmedlem.

(2)  med observatørstatus.

(3)  Til stede den 15. juni 2015.

(4)  Til stede den 16. juni 2015.

(5)  Til stede den 17. juni 2015.

---

BILAG III

AKKREDITERING AF IKKE-PARLAMENTARISKE REPRÆSENTANTER

Cookøerne

Eirangi Marsters

Cookøernes udenrigsministerium

---

BILAG IV

VEDTAGNE TEKSTER

BESLUTNING (1)

om kulturel mangfoldighed og menneskerettigheder i AVS- og EU-landene

Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU,

| — | forsamlet i Suva (Fiji) fra den 15. til den 17. juni 2015, |
| --- | --- |

—

forsamlet i Suva (Fiji) fra den 15. til den 17. juni 2015,

| — | der henviser til sin forretningsordens artikel 18, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin forretningsordens artikel 18, stk. 1,

| — | der henviser til Cotonouaftalen, der blev undertegnet den 23. juni 2000 i Cotonou og revideret i Luxembourg den 25. juni 2005 og i Ouagadougou den 22. juni 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til Cotonouaftalen, der blev undertegnet den 23. juni 2000 i Cotonou og revideret i Luxembourg den 25. juni 2005 og i Ouagadougou den 22. juni 2010,

| — | der henviser til beslutningen om racisme, racediskrimination, fremmedhad og hermed beslægtet intolerance, der blev vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 3. april 2003 i Brazzaville, |
| --- | --- |

—

der henviser til beslutningen om racisme, racediskrimination, fremmedhad og hermed beslægtet intolerance, der blev vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 3. april 2003 i Brazzaville,

| — | der henviser til beslutningen om udfordringer for den demokratiske tilpasning af etnisk, kulturel og religiøs mangfoldighed i AVS- og EU-landene, der blev vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 9. april 2009 i Prag, |
| --- | --- |

—

der henviser til beslutningen om udfordringer for den demokratiske tilpasning af etnisk, kulturel og religiøs mangfoldighed i AVS- og EU-landene, der blev vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 9. april 2009 i Prag,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 10. december 2013 om seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 10. december 2013 om seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder,

| — | der henviser til det afrikanske (Banjul) charter om menneskerettigheder og folks rettigheder, som blev vedtaget af OAU’s forsamling den 27. juni 1981, |
| --- | --- |

—

der henviser til det afrikanske (Banjul) charter om menneskerettigheder og folks rettigheder, som blev vedtaget af OAU’s forsamling den 27. juni 1981,

| — | der henviser til De Forenede Nationers Pagt undertegnet den 26. juni 1945, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers Pagt undertegnet den 26. juni 1945,

| — | der henviser til den internationale konvention om afskaffelse af alle former for racediskrimination, vedtaget af FN's Generalforsamling den 21. december 1965, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om afskaffelse af alle former for racediskrimination, vedtaget af FN's Generalforsamling den 21. december 1965,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, vedtaget af FN’s Generalforsamling den 16. december 1966, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, vedtaget af FN’s Generalforsamling den 16. december 1966,

| — | der henviser til konventionen om barnets rettigheder, der blev vedtaget af FN’s Generalforsamling den 20. november 1989, og til de valgfrie protokoller hertil, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om barnets rettigheder, der blev vedtaget af FN’s Generalforsamling den 20. november 1989, og til de valgfrie protokoller hertil,

| — | der henviser til den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, vedtaget af FN’s Generalforsamling den 16. december 1966, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, vedtaget af FN’s Generalforsamling den 16. december 1966,

| — | der henviser til UNESCO's konvention om beskyttelse af kulturværdier i tilfælde af væbnet konflikt, der blev vedtaget i Haag i 1954, og til den dertil hørende første protokol fra 1954 og den anden protokol fra 1999, |
| --- | --- |

—

der henviser til UNESCO's konvention om beskyttelse af kulturværdier i tilfælde af væbnet konflikt, der blev vedtaget i Haag i 1954, og til den dertil hørende første protokol fra 1954 og den anden protokol fra 1999,

| — | der henviser til konventionen om rettigheder for personer med handicap, vedtaget af FN's Generalforsamling den 13. december 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om rettigheder for personer med handicap, vedtaget af FN's Generalforsamling den 13. december 2006,

| — | der henviser til konventionen om midlerne til at forbyde og forhindre ulovlig import, eksport og ejendomsoverdragelse af kulturgenstande, vedtaget af FN's Generalforsamling den 14. november 1970, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om midlerne til at forbyde og forhindre ulovlig import, eksport og ejendomsoverdragelse af kulturgenstande, vedtaget af FN's Generalforsamling den 14. november 1970,

| — | der henviser til den valgfrie protokol til den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, vedtaget af FN’s Generalforsamling den 10. december 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til den valgfrie protokol til den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, vedtaget af FN’s Generalforsamling den 10. december 2008,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder, vedtaget af FN's Generalforsamling den 10. december 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder, vedtaget af FN's Generalforsamling den 10. december 1948,

| — | der henviser til konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder, vedtaget af FN's Generalforsamling den 18. december 1979, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder, vedtaget af FN's Generalforsamling den 18. december 1979,

| — | der henviser til erklæringen vedrørende rettigheder for personer, der tilhører nationale eller etniske, religiøse og sproglige mindretal, som blev vedtaget af FN’s Generalforsamling den 18. december 1992, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen vedrørende rettigheder for personer, der tilhører nationale eller etniske, religiøse og sproglige mindretal, som blev vedtaget af FN’s Generalforsamling den 18. december 1992,

| — | der henviser til FN’s årtusindeerklæring, vedtaget af FN’s Generalforsamling den 8. september 2000, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN’s årtusindeerklæring, vedtaget af FN’s Generalforsamling den 8. september 2000,

| — | der henviser til FN's erklæring om oprindelige folks rettigheder, der blev vedtaget af Generalforsamlingen den 13. september 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's erklæring om oprindelige folks rettigheder, der blev vedtaget af Generalforsamlingen den 13. september 2007,

| — | der henviser til Wien-erklæringen og -handlingsprogrammet, vedtaget på FN’s verdenskonference om menneskerettigheder den 23. juni 1993, |
| --- | --- |

—

der henviser til Wien-erklæringen og -handlingsprogrammet, vedtaget på FN’s verdenskonference om menneskerettigheder den 23. juni 1993,

| — | der henviser til Durbanerklæringen og -handlingsprogrammet, der vedtoges af FN’s verdenskonference mod racisme, racediskrimination, fremmedhad og hermed beslægtet intolerance, den 22. september 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til Durbanerklæringen og -handlingsprogrammet, der vedtoges af FN’s verdenskonference mod racisme, racediskrimination, fremmedhad og hermed beslægtet intolerance, den 22. september 2011,

| — | der henviser til erklæringen om principperne for internationale kulturelle samarbejde, vedtaget af UNESCO’s Generalkonference den 4. november 1966, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen om principperne for internationale kulturelle samarbejde, vedtaget af UNESCO’s Generalkonference den 4. november 1966,

| — | der henviser til konventionen om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed, vedtaget af UNESCO' Generalkonference den 20. oktober 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed, vedtaget af UNESCO' Generalkonference den 20. oktober 2005,

| — | der henviser til verdenserklæringen om kulturel mangfoldighed, som blev vedtaget på UNESCO’s Generalkonference den 2. december 2001, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om kulturel mangfoldighed, som blev vedtaget på UNESCO’s Generalkonference den 2. december 2001,

| — | der henviser til den amerikanske menneskerettighedskonvention, vedtaget på den interamerikanske særlige konference om menneskerettigheder den 22. november 1969, |
| --- | --- |

—

der henviser til den amerikanske menneskerettighedskonvention, vedtaget på den interamerikanske særlige konference om menneskerettigheder den 22. november 1969,

| A. | der henviser til, at verdens næsten 200 lande omfatter omkring 5  000 etniske grupper, og at to tredjedele har mindst ét betydeligt etnisk eller religiøst mindretal; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at verdens næsten 200 lande omfatter omkring 5  000 etniske grupper, og at to tredjedele har mindst ét betydeligt etnisk eller religiøst mindretal;

| B. | der henviser til, at alle lande skal overholde og udforme politikker, der udtrykkeligt omfatter fremme og beskyttelse af menneskerettighederne og de kulturelle, etniske, religiøse og sproglige forskelle, samtidig med at de fremmer udvikling; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at alle lande skal overholde og udforme politikker, der udtrykkeligt omfatter fremme og beskyttelse af menneskerettighederne og de kulturelle, etniske, religiøse og sproglige forskelle, samtidig med at de fremmer udvikling;

| C. | der henviser til, at en retlig ramme, der anerkender lige rettigheder for etniske, religiøse og sproglige grupper, er afgørende for at fremme demokratisk regeringsførelse, udformningen af multikulturelle politikker og fremme af udvikling; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at en retlig ramme, der anerkender lige rettigheder for etniske, religiøse og sproglige grupper, er afgørende for at fremme demokratisk regeringsførelse, udformningen af multikulturelle politikker og fremme af udvikling;

| D. | der henviser til, at kulturel mangfoldighed er blevet en fast bestanddel af de fleste AVS- og EU-lande, men henviser til, at globaliseringens kræfter gennem de seneste årtier har bragt fredelig sameksistens i multikulturelle sammenhænge i alvorlig fare; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at kulturel mangfoldighed er blevet en fast bestanddel af de fleste AVS- og EU-lande, men henviser til, at globaliseringens kræfter gennem de seneste årtier har bragt fredelig sameksistens i multikulturelle sammenhænge i alvorlig fare;

| E. | der henviser til, at modtagelse af forskellige kulturer, religioner og sprog udgør en ny udfordring for mange samfund, herunder i EU og AVS-landene; der henviser til, at migrationsstrømmene også har en kulturel og social dimension, som værtslandene bør tage hensyn til; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at modtagelse af forskellige kulturer, religioner og sprog udgør en ny udfordring for mange samfund, herunder i EU og AVS-landene; der henviser til, at migrationsstrømmene også har en kulturel og social dimension, som værtslandene bør tage hensyn til;

| F. | der henviser til, at de mekanismer, hvorigennem de universelle menneskerettigheder er garanteret, skal tage hensyn til kulturel praksis på græsrodsniveau, forudsat at menneskerettighederne ikke tilsidesættes i processen; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de mekanismer, hvorigennem de universelle menneskerettigheder er garanteret, skal tage hensyn til kulturel praksis på græsrodsniveau, forudsat at menneskerettighederne ikke tilsidesættes i processen;

| G. | der henviser til, at det i en globaliseret verden er endnu mere vitalt at respektere mangfoldighed, både for medlemsstaterne og det internationale samfund, for at undgå kulturel forarmelse og visse kulturers uddøen såvel som sociale, etniske og religiøse konflikter; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det i en globaliseret verden er endnu mere vitalt at respektere mangfoldighed, både for medlemsstaterne og det internationale samfund, for at undgå kulturel forarmelse og visse kulturers uddøen såvel som sociale, etniske og religiøse konflikter;

| H. | der henviser til, at overtrædelserne stadig pågår og at aktuelle og potentielle krige hovedsagelig udspringer af netop disse overtrædelser af kulturelle rettigheder, og henviser til, at talrige udviklingsstrategier er slået fejl på grund af manglende respekt for disse rettigheder; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at overtrædelserne stadig pågår og at aktuelle og potentielle krige hovedsagelig udspringer af netop disse overtrædelser af kulturelle rettigheder, og henviser til, at talrige udviklingsstrategier er slået fejl på grund af manglende respekt for disse rettigheder;

Politiske og juridiske aspekter

| 1. | understreger med generel henvisning til ytringsfriheden, herunder kunstnerisk udfoldelse, menings- og informationsfriheden, og til respekten for kulturel mangfoldighed, at enhver, enten alene eller sammen med andre, har ret til fri, pluralistisk information, der bidrager til en uindskrænket udvikling af vedkommendes kulturelle identitet; |
| --- | --- |

1.

understreger med generel henvisning til ytringsfriheden, herunder kunstnerisk udfoldelse, menings- og informationsfriheden, og til respekten for kulturel mangfoldighed, at enhver, enten alene eller sammen med andre, har ret til fri, pluralistisk information, der bidrager til en uindskrænket udvikling af vedkommendes kulturelle identitet;

| 2. | understreger, at konkret respekt for menneskerettighederne, som er forbundet med respekten for kulturel mangfoldighed, kan betragtes som en komponent i troværdigheden af institutionernes aktiviteter; minder om, at borgernes tillid til institutionerne på alle niveauer er direkte knyttet til de specifikke mål, der nås på dette område; |
| --- | --- |

2.

understreger, at konkret respekt for menneskerettighederne, som er forbundet med respekten for kulturel mangfoldighed, kan betragtes som en komponent i troværdigheden af institutionernes aktiviteter; minder om, at borgernes tillid til institutionerne på alle niveauer er direkte knyttet til de specifikke mål, der nås på dette område;

| 3. | minder om, at EU’s medlemsstater og AVS-landene i henhold til Cotonou-aftalen er forpligtet til at styrke deres tilsagn om at sikre en retfærdig og fælles gennemførelse af programmer og strategier, der bygger på principperne om demokrati, retsstatsprincippet, menneskerettighedernes universalitet og udelelighed og grundlæggende frihedsrettigheder og respekten for den menneskelige værdighed og principperne om lighed og solidaritet i fuld overensstemmelse med verdenserklæringen om menneskerettigheder, Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og folkeretten; |
| --- | --- |

3.

minder om, at EU’s medlemsstater og AVS-landene i henhold til Cotonou-aftalen er forpligtet til at styrke deres tilsagn om at sikre en retfærdig og fælles gennemførelse af programmer og strategier, der bygger på principperne om demokrati, retsstatsprincippet, menneskerettighedernes universalitet og udelelighed og grundlæggende frihedsrettigheder og respekten for den menneskelige værdighed og principperne om lighed og solidaritet i fuld overensstemmelse med verdenserklæringen om menneskerettigheder, Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og folkeretten;

| 4. | er af den faste overbevisning, at inkluderende og lokalsamfundsorienterede politiske løsninger, der sigter mod at bringe krige og væbnede konflikter til ophør, spiller en afgørende rolle i at sikre varig respekt for menneskerettigheder og kulturel mangfoldighed; |
| --- | --- |

4.

er af den faste overbevisning, at inkluderende og lokalsamfundsorienterede politiske løsninger, der sigter mod at bringe krige og væbnede konflikter til ophør, spiller en afgørende rolle i at sikre varig respekt for menneskerettigheder og kulturel mangfoldighed;

| 5. | er overbevist om, at enhver strategi eller ethvert program opstillet inden for EU-AVS-rammerne for udviklingssamarbejdspolitik skal sikre reel udryddelse af alle former for udnyttelse af mennesker, af korruption, fattigdom og social ulighed, give adgang til uddannelse for alle og fremme gensidig forståelse, ud fra den overbevisning at krænkelser af menneskerettighederne og alvorlige problemer med at bevare de pågældende samfunds multikulturelle, multietniske og multireligiøse islæt skyldes, at umenneskelige og nedværdigende forhold fortsat gør sig gældende; |
| --- | --- |

5.

er overbevist om, at enhver strategi eller ethvert program opstillet inden for EU-AVS-rammerne for udviklingssamarbejdspolitik skal sikre reel udryddelse af alle former for udnyttelse af mennesker, af korruption, fattigdom og social ulighed, give adgang til uddannelse for alle og fremme gensidig forståelse, ud fra den overbevisning at krænkelser af menneskerettighederne og alvorlige problemer med at bevare de pågældende samfunds multikulturelle, multietniske og multireligiøse islæt skyldes, at umenneskelige og nedværdigende forhold fortsat gør sig gældende;

| 6. | understreger, at alle mennesker er født med menneskerettigheder, uanset deres nationalitet, religion, tro, bopæl, køn, nationale eller etnisk oprindelse, hudfarve eller sprog, og at alle mennesker har lige ret til de samme menneskerettigheder uden forskelsbehandling; |
| --- | --- |

6.

understreger, at alle mennesker er født med menneskerettigheder, uanset deres nationalitet, religion, tro, bopæl, køn, nationale eller etnisk oprindelse, hudfarve eller sprog, og at alle mennesker har lige ret til de samme menneskerettigheder uden forskelsbehandling;

| 7. | fremhæver, at menneskerettighederne er universelle, umistelige, udelelige og indbyrdes afhængige, og at fremme, beskyttelse og gennemførelse af menneskerettighederne ikke kan fortolkes forskelligt afhængigt af de kulturelle, etniske og religiøse traditioner eller økonomiske og/eller geostrategiske interesser; |
| --- | --- |

7.

fremhæver, at menneskerettighederne er universelle, umistelige, udelelige og indbyrdes afhængige, og at fremme, beskyttelse og gennemførelse af menneskerettighederne ikke kan fortolkes forskelligt afhængigt af de kulturelle, etniske og religiøse traditioner eller økonomiske og/eller geostrategiske interesser;

| 8. | understreger derfor, at kulturel mangfoldighed ikke kan anvendes som begrundelse for overtrædelser af de menneskerettigheder, der er forankret i folkeretten; |
| --- | --- |

8.

understreger derfor, at kulturel mangfoldighed ikke kan anvendes som begrundelse for overtrædelser af de menneskerettigheder, der er forankret i folkeretten;

| 9. | understreger, at støtte til og fremme af kulturel mangfoldighed — og ikke mindst religiøs mangfoldighed — kan bidrage til at dæmme op for den seneste, eksplosive fremvækst blandt navnlig unge af en voldsforherligende, radikaliseret mentalitet, og derved bidrage til at mindske mulighederne for rekruttering af fremtidige terrorister; |
| --- | --- |

9.

understreger, at støtte til og fremme af kulturel mangfoldighed — og ikke mindst religiøs mangfoldighed — kan bidrage til at dæmme op for den seneste, eksplosive fremvækst blandt navnlig unge af en voldsforherligende, radikaliseret mentalitet, og derved bidrage til at mindske mulighederne for rekruttering af fremtidige terrorister;

| 10. | fremhæver, at anerkendelsen og beskyttelsen af den menneskelige værdighed er centrale og grundlæggende værdier i henhold til de internationale konventioner; |
| --- | --- |

10.

fremhæver, at anerkendelsen og beskyttelsen af den menneskelige værdighed er centrale og grundlæggende værdier i henhold til de internationale konventioner;

| 11. | mener, at der i tilfælde, hvor mangfoldighed har ført til eller kan føre til voldelige konflikter, bør etableres faste mæglingsmekanismer, der kan imødegå konflikterne, inden de eskalerer; |
| --- | --- |

11.

mener, at der i tilfælde, hvor mangfoldighed har ført til eller kan føre til voldelige konflikter, bør etableres faste mæglingsmekanismer, der kan imødegå konflikterne, inden de eskalerer;

| 12. | opfordrer regeringerne i EU- og AVS-landene til at inddrage civilsamfundets organisationer i den politiske, tværkulturel og tværreligiøse dialog; |
| --- | --- |

12.

opfordrer regeringerne i EU- og AVS-landene til at inddrage civilsamfundets organisationer i den politiske, tværkulturel og tværreligiøse dialog;

| 13. | understreger, at den demokratiske repræsentation af mindretalsgrupper og deres mulighed for at deltage i den politiske, sociale og kulturelle debat er afgørende for at sikre implementering af de demokratiske principper og god regeringsførelse; |
| --- | --- |

13.

understreger, at den demokratiske repræsentation af mindretalsgrupper og deres mulighed for at deltage i den politiske, sociale og kulturelle debat er afgørende for at sikre implementering af de demokratiske principper og god regeringsførelse;

| 14. | understreger, at et livligt, dynamisk og bredt favnende offentligt rum med et aktivt slagkraftigt civilsamfund og offentlige drøftelser om kulturelle, sociale og politiske forhold er et vigtigt element i god forvaltningsskik og gennemførelsen af menneskerettigheder; |
| --- | --- |

14.

understreger, at et livligt, dynamisk og bredt favnende offentligt rum med et aktivt slagkraftigt civilsamfund og offentlige drøftelser om kulturelle, sociale og politiske forhold er et vigtigt element i god forvaltningsskik og gennemførelsen af menneskerettigheder;

| 15. | opfordrer internationale organisationer til i overensstemmelse med deres specifikke beføjelser og ansvar at sikre, at der i alle deres aktiviteter tages systematisk hensyn til kulturelle rettigheder og til kulturel mangfoldighed i forbindelse med andre menneskerettigheder, og at der bidrages til udvikling af gennemsigtige og virkningsfulde fælles evaluerings- og overvågningsmekanismer; |
| --- | --- |

15.

opfordrer internationale organisationer til i overensstemmelse med deres specifikke beføjelser og ansvar at sikre, at der i alle deres aktiviteter tages systematisk hensyn til kulturelle rettigheder og til kulturel mangfoldighed i forbindelse med andre menneskerettigheder, og at der bidrages til udvikling af gennemsigtige og virkningsfulde fælles evaluerings- og overvågningsmekanismer;

| 16. | opfordrer det internationale samfund til at gøre uddannelse til et redskab til bekæmpelse af den kulturelt og traditionsbaserede skik med kvindelig kønslemlæstelse, som foregår i visse samfund som en del af indledningen til voksenlivet og er bestemmende for, om en pige tilhører fællesskabet eller ej; |
| --- | --- |

16.

opfordrer det internationale samfund til at gøre uddannelse til et redskab til bekæmpelse af den kulturelt og traditionsbaserede skik med kvindelig kønslemlæstelse, som foregår i visse samfund som en del af indledningen til voksenlivet og er bestemmende for, om en pige tilhører fællesskabet eller ej;

| 17. | anerkender, at uddannelse fungerer som et redskab til at styrke marginaliserede og underrepræsenterede gruppers stilling i samfundet, ikke mindst for kvinders og pigers vedkommende; anerkender, at adgang til uddannelse ikke blot er en menneskeret i sig selv, men at den også kan gøre det muligt at udøve andre borgerlige, politiske, økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder; |
| --- | --- |

17.

anerkender, at uddannelse fungerer som et redskab til at styrke marginaliserede og underrepræsenterede gruppers stilling i samfundet, ikke mindst for kvinders og pigers vedkommende; anerkender, at adgang til uddannelse ikke blot er en menneskeret i sig selv, men at den også kan gøre det muligt at udøve andre borgerlige, politiske, økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder;

Kulturel mangfoldighed, udvikling og menneskerettigheder

| 18. | anerkender, at kulturel mangfoldighed er uadskilleligt forbundet med respekt for de universelle menneskerettigheder og til gavn for nationernes udvikling; |
| --- | --- |

18.

anerkender, at kulturel mangfoldighed er uadskilleligt forbundet med respekt for de universelle menneskerettigheder og til gavn for nationernes udvikling;

| 19. | opfordrer AVS- og EU-landene til i overensstemmelse med deres specifikke beføjelser og ansvarsområder at indarbejde de menneskerettigheder, der er anerkendt i verdenserklæringen fra 1948 i national ret og praksis, og til at sikre, at enhver person, der hævder, at deres kulturelle rettigheder er blevet tilsidesat, har adgang til konkret afhjælpning, herunder retsmidler; |
| --- | --- |

19.

opfordrer AVS- og EU-landene til i overensstemmelse med deres specifikke beføjelser og ansvarsområder at indarbejde de menneskerettigheder, der er anerkendt i verdenserklæringen fra 1948 i national ret og praksis, og til at sikre, at enhver person, der hævder, at deres kulturelle rettigheder er blevet tilsidesat, har adgang til konkret afhjælpning, herunder retsmidler;

| 20. | anerkender i denne forbindelse, at mens alle mennesker har ret til at udtrykke sig kulturelt, herunder retten til at udøve og udvikle kulturliv og kulturel identitet, kan kulturelle rettigheder kun udøves i den udstrækning, de ikke krænker andre menneskerettigheder; understreger, at ingen ret i henhold til folkeretten må udøves på bekostning af eller i strid med en anden ret eller specifikke, gældende nationale love; |
| --- | --- |

20.

anerkender i denne forbindelse, at mens alle mennesker har ret til at udtrykke sig kulturelt, herunder retten til at udøve og udvikle kulturliv og kulturel identitet, kan kulturelle rettigheder kun udøves i den udstrækning, de ikke krænker andre menneskerettigheder; understreger, at ingen ret i henhold til folkeretten må udøves på bekostning af eller i strid med en anden ret eller specifikke, gældende nationale love;

| 21. | understreger, at den kulturelle mangfoldighed skal beskyttes og fremmes ved hjælp af ytrings-, informations- og kommunikationsfriheden og gennem frihed fra forskelsbehandling; |
| --- | --- |

21.

understreger, at den kulturelle mangfoldighed skal beskyttes og fremmes ved hjælp af ytrings-, informations- og kommunikationsfriheden og gennem frihed fra forskelsbehandling;

| 22. | er bekymret over den systematiske stigning i antallet af religiøse og kulturelle konflikter, der ofte forårsager blodige krige, der fører til krænkelser af menneskerettighederne og voldsomme tab af menneskeliv; |
| --- | --- |

22.

er bekymret over den systematiske stigning i antallet af religiøse og kulturelle konflikter, der ofte forårsager blodige krige, der fører til krænkelser af menneskerettighederne og voldsomme tab af menneskeliv;

| 23. | anerkender, at menneskerettigheder såsom trosfrihed, religions-, tanke-, samvittigheds- og ytringsfrihed og ikke mindst pressefrihed, såvel som forsamlings- og foreningsfrihed, spiller en direkte rolle i at fremme og beskytte kulturel mangfoldighed, og at et pluralistisk samfund er fremmende for udøvelse af menneskerettigheder; |
| --- | --- |

23.

anerkender, at menneskerettigheder såsom trosfrihed, religions-, tanke-, samvittigheds- og ytringsfrihed og ikke mindst pressefrihed, såvel som forsamlings- og foreningsfrihed, spiller en direkte rolle i at fremme og beskytte kulturel mangfoldighed, og at et pluralistisk samfund er fremmende for udøvelse af menneskerettigheder;

| 24. | understreger, at enhver har frihed til at vælge, om man vil identificere sig med et eller flere kulturelle samfund, uafhængigt af grænser, og til at ændre en sådan beslutning; understreger endvidere, at ingen må tvinges til at identificere sig med eller assimileres med et kulturelt fællesskab mod deres vilje; |
| --- | --- |

24.

understreger, at enhver har frihed til at vælge, om man vil identificere sig med et eller flere kulturelle samfund, uafhængigt af grænser, og til at ændre en sådan beslutning; understreger endvidere, at ingen må tvinges til at identificere sig med eller assimileres med et kulturelt fællesskab mod deres vilje;

| 25. | anerkender, at der findes forskellige politikker og forfatningsmæssige løsninger med henblik på at skabe plads til kulturel mangfoldighed; |
| --- | --- |

25.

anerkender, at der findes forskellige politikker og forfatningsmæssige løsninger med henblik på at skabe plads til kulturel mangfoldighed;

| 26. | understreger navnlig, at lige rettigheder mellem kvinder og mænd nøje skal sikres, og at skadelig praksis såsom kvindelig kønslemlæstelse, tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber, kønsdrab, herunder drab på pigespædbørn, tvungen abort, fosterdrab på piger, æresmotiverede forbrydelser, udelukkelse af kvinder fra uddannelse, kommerciel seksuel udnyttelse af kvinder og vold i hjemmet aldrig kan retfærdiggøres af hverken politiske, sociale, religiøse eller kulturelle grunde eller på grundlag af nogen folkelig sædvane, og derfor bør være forbudt, og at overtrædelse af sådanne forbud straffes hårdt i overensstemmelse med loven og retten til en retfærdig rettergang; bemærker i denne forbindelse de ubestridelige fordele, som kvindefrigørelse og større ligestilling mellem kønnene har for udviklingen; understreger endvidere, at børns rettigheder er vigtige og uomgængelige, og behovet for, at alle AVS-lande og EU’s medlemsstater nøje efterlever erklæringen om barnets rettigheder; |
| --- | --- |

26.

understreger navnlig, at lige rettigheder mellem kvinder og mænd nøje skal sikres, og at skadelig praksis såsom kvindelig kønslemlæstelse, tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber, kønsdrab, herunder drab på pigespædbørn, tvungen abort, fosterdrab på piger, æresmotiverede forbrydelser, udelukkelse af kvinder fra uddannelse, kommerciel seksuel udnyttelse af kvinder og vold i hjemmet aldrig kan retfærdiggøres af hverken politiske, sociale, religiøse eller kulturelle grunde eller på grundlag af nogen folkelig sædvane, og derfor bør være forbudt, og at overtrædelse af sådanne forbud straffes hårdt i overensstemmelse med loven og retten til en retfærdig rettergang; bemærker i denne forbindelse de ubestridelige fordele, som kvindefrigørelse og større ligestilling mellem kønnene har for udviklingen; understreger endvidere, at børns rettigheder er vigtige og uomgængelige, og behovet for, at alle AVS-lande og EU’s medlemsstater nøje efterlever erklæringen om barnets rettigheder;

| 27. | opfordrer EU og AVS-landene til at anlægge en mere samordnet tilgang til bekæmpelse af forsætlig ødelæggelse af kulturarv og af ulovlig handel med og smugling af kulturgenstande i tæt samarbejde med UNESCO og andre relevante internationale organisationer; |
| --- | --- |

27.

opfordrer EU og AVS-landene til at anlægge en mere samordnet tilgang til bekæmpelse af forsætlig ødelæggelse af kulturarv og af ulovlig handel med og smugling af kulturgenstande i tæt samarbejde med UNESCO og andre relevante internationale organisationer;

| 28. | understreger særligt, at børns rettigheder i almindelighed, og rettigheder vedrørende forhold såsom børn i konfliktområder eller børnearbejde i særdeleshed, skal håndhæves på det strengeste; |
| --- | --- |

28.

understreger særligt, at børns rettigheder i almindelighed, og rettigheder vedrørende forhold såsom børn i konfliktområder eller børnearbejde i særdeleshed, skal håndhæves på det strengeste;

Internationalt og regionalt samarbejde og udviklingspolitik

| 29. | understreger parlamentarikeres afgørende rolle i at fremme og værne om menneskerettighederne; tilføjer, at de interparlamentariske møder, såsom Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU, bidrager til at fremme tolerance og fremme kulturel mangfoldighed; |
| --- | --- |

29.

understreger parlamentarikeres afgørende rolle i at fremme og værne om menneskerettighederne; tilføjer, at de interparlamentariske møder, såsom Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU, bidrager til at fremme tolerance og fremme kulturel mangfoldighed;

| 30. | mener, at etableringen af nye strukturer for tværreligiøs dialog mellem EU og AVS-landene for at udveksle synspunkter og bedste praksis vil udgøre en effektiv mekanisme til at fremme gensidig respekt og bidrage til konfliktstyring i regioner, der er berørt af religiøs intolerance og ekstremisme; |
| --- | --- |

30.

mener, at etableringen af nye strukturer for tværreligiøs dialog mellem EU og AVS-landene for at udveksle synspunkter og bedste praksis vil udgøre en effektiv mekanisme til at fremme gensidig respekt og bidrage til konfliktstyring i regioner, der er berørt af religiøs intolerance og ekstremisme;

| 31. | opfordrer AVS-landene og EU til at øge tildelingen af ressourcer til internationalt samarbejde og, i særdeleshed, til at intensivere deres samarbejde i de relevante internationale organisationer; |
| --- | --- |

31.

opfordrer AVS-landene og EU til at øge tildelingen af ressourcer til internationalt samarbejde og, i særdeleshed, til at intensivere deres samarbejde i de relevante internationale organisationer;

| 32. | minder om, at den er tilhænger af multilaterale løsninger i sammenhænge, der vedrører global usikkerhed, ekstrem fattigdom og social og økonomisk uretfærdighed i AVS- og EU-landene, der arbejder mod fredelige sameksistens og gensidig forståelse mellem folk og kulturer; |
| --- | --- |

32.

minder om, at den er tilhænger af multilaterale løsninger i sammenhænge, der vedrører global usikkerhed, ekstrem fattigdom og social og økonomisk uretfærdighed i AVS- og EU-landene, der arbejder mod fredelige sameksistens og gensidig forståelse mellem folk og kulturer;

| 33. | anerkender den rolle, som tværkulturel dialog og udveksling, f.eks. gennem udveksling af folklore, kunst og arv, spiller i at fremme sameksistens og fredsskabelse inden for og mellem staterne; |
| --- | --- |

33.

anerkender den rolle, som tværkulturel dialog og udveksling, f.eks. gennem udveksling af folklore, kunst og arv, spiller i at fremme sameksistens og fredsskabelse inden for og mellem staterne;

| 34. | pålægger sine formænd at sende denne beslutning til Den Afrikanske Unions og Den Europæiske Unions institutioner, AVS-Ministerrådet, Gruppen af AVS-staters regionale integrationsorganisationer og FN's generalsekretær. |
| --- | --- |

34.

pålægger sine formænd at sende denne beslutning til Den Afrikanske Unions og Den Europæiske Unions institutioner, AVS-Ministerrådet, Gruppen af AVS-staters regionale integrationsorganisationer og FN's generalsekretær.

BESLUTNING (2)

om finansiering af investeringer og handel, herunder infrastruktur, i AVS-landene ved hjælp af EU's blandingsmekanismer

Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU,

| — | der var forsamlet i Suva (Fiji) fra den 15. til den 17. juni 2015, |
| --- | --- |

—

der var forsamlet i Suva (Fiji) fra den 15. til den 17. juni 2015,

| — | der henviser til sin forretningsordens artikel 18, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin forretningsordens artikel 18, stk. 1,

| — | der henviser til partnerskabsaftalen mellem staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet på den ene side og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den anden side, undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (Cotonouaftalen) (3), særlig artikel 21, og ændringerne til Cotonouaftalen af hhv. 2005 og 2010 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabsaftalen mellem staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet på den ene side og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den anden side, undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (Cotonouaftalen) (3), særlig artikel 21, og ændringerne til Cotonouaftalen af hhv. 2005 og 2010 (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 23. oktober 2012 om en dagsorden for forandring: fremtiden for EU's udviklingspolitik (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 23. oktober 2012 om en dagsorden for forandring: fremtiden for EU's udviklingspolitik (5),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. oktober 2011 med titlen »Forbedring af virkningen af EU's udviklingspolitik: En dagsorden for forandring« (KOM(2011) 637 — SEK(2011) 1172 — SEK(2011) 1173) (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. oktober 2011 med titlen »Forbedring af virkningen af EU's udviklingspolitik: En dagsorden for forandring« (KOM(2011) 637 — SEK(2011) 1172 — SEK(2011) 1173) (6),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Styrkelse af den private sektors rolle i indsatsen for at opnå inklusiv og bæredygtig vækst i udviklingslandene« (COM(2014) 263), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Styrkelse af den private sektors rolle i indsatsen for at opnå inklusiv og bæredygtig vækst i udviklingslandene« (COM(2014) 263),

| — | der henviser til rapporten fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om aktiviteterne inden for EU-platformen for blandet finansiering i eksternt samarbejde fra platformens etablering til slutningen af juli 2014 (COM(2014) 733), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om aktiviteterne inden for EU-platformen for blandet finansiering i eksternt samarbejde fra platformens etablering til slutningen af juli 2014 (COM(2014) 733),

| — | der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 16/2014 om effektiviteten af at blande tilskud, der ydes under regionale investeringsfaciliteter, og lån fra finansielle institutioner til at støtte EU’s eksterne politikker, |
| --- | --- |

—

der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 16/2014 om effektiviteten af at blande tilskud, der ydes under regionale investeringsfaciliteter, og lån fra finansielle institutioner til at støtte EU’s eksterne politikker,

| — | der henviser til Den Europæiske Udviklingsfond investeringsfacilitet og til den støtte, der ydes af Den Europæiske Investeringsbank til AVS-landene, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Udviklingsfond investeringsfacilitet og til den støtte, der ydes af Den Europæiske Investeringsbank til AVS-landene,

| — | der henviser til den EU-afrikanske trustfond for infrastrukturer og til investeringsfaciliteten for landene i Vestindien og Stillehavet, |
| --- | --- |

—

der henviser til den EU-afrikanske trustfond for infrastrukturer og til investeringsfaciliteten for landene i Vestindien og Stillehavet,

| — | der henviser til EU-platformen for finansieringskombination i eksternt samarbejde under ledelse af Kommissionens Generaldirektorat for Økonomiske og Finansielle Anliggender og Generaldirektoratet for Internationalt Samarbejde og Udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-platformen for finansieringskombination i eksternt samarbejde under ledelse af Kommissionens Generaldirektorat for Økonomiske og Finansielle Anliggender og Generaldirektoratet for Internationalt Samarbejde og Udvikling,

| — | der henviser til konklusionerne af 12. december 2013 fra Rådet for Den Europæiske Union og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om finansiering af fattigdomsudryddelse og bæredygtig udvikling efter 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne af 12. december 2013 fra Rådet for Den Europæiske Union og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om finansiering af fattigdomsudryddelse og bæredygtig udvikling efter 2015,

| — | der henviser til rapporten fra Den Mellemstatslige Ekspertkomité vedrørende Finansiering af Bæredygtig Udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Den Mellemstatslige Ekspertkomité vedrørende Finansiering af Bæredygtig Udvikling,

| — | der henviser til den fælles erklæring af 12. juni 2014 fra AVS og EU om udviklingsdagsordenen for perioden efter 2015 (ACP/84/025/14 Rev.5), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring af 12. juni 2014 fra AVS og EU om udviklingsdagsordenen for perioden efter 2015 (ACP/84/025/14 Rev.5),

| — | der henviser til den sammenfattende rapport fra FN's generalsekretær om dagsordenen for bæredygtig udvikling efter 2015 »The Road to Dignity by 2030: Ending Poverty, Transforming All Lives and Protecting the Planet« (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til den sammenfattende rapport fra FN's generalsekretær om dagsordenen for bæredygtig udvikling efter 2015 »The Road to Dignity by 2030: Ending Poverty, Transforming All Lives and Protecting the Planet« (7),

| — | der henviser til det uofficielle dokument af 21. januar 2015 fra FN's Afdeling for Økonomiske og Sociale Anliggender om forberedelserne på den 3. internationale konference om udviklingsfinansiering (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til det uofficielle dokument af 21. januar 2015 fra FN's Afdeling for Økonomiske og Sociale Anliggender om forberedelserne på den 3. internationale konference om udviklingsfinansiering (8),

| — | der henviser til den åbne arbejdsgruppe, der blev oprettet den 22. januar 2013 ved afgørelse 67/555 (A/67/L.48/rev.1) fra FN’s Generalforsamling, |
| --- | --- |

—

der henviser til den åbne arbejdsgruppe, der blev oprettet den 22. januar 2013 ved afgørelse 67/555 (A/67/L.48/rev.1) fra FN’s Generalforsamling,

| — | der henviser til Busan-partnerskabet for effektivt udviklingssamarbejde, som blev vedtaget på det fjerde OECD-forum på højt plan om bistandseffektivitet, der blev afholdt i Busan, Republikken Korea, fra den 29. november til den 1. december 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til Busan-partnerskabet for effektivt udviklingssamarbejde, som blev vedtaget på det fjerde OECD-forum på højt plan om bistandseffektivitet, der blev afholdt i Busan, Republikken Korea, fra den 29. november til den 1. december 2011,

| A. | der henviser til, at den private sektor ikke kun er en nøglefaktor for økonomisk vækst, jobskabelse, levering af varer og tjenesteydelser, handel og innovation, men også en vigtig kilde til ekstern finansiering og bistår med at mobilisere interne ressourcer, der kræves for at opfylde de finansielle behov i udviklingslandene; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den private sektor ikke kun er en nøglefaktor for økonomisk vækst, jobskabelse, levering af varer og tjenesteydelser, handel og innovation, men også en vigtig kilde til ekstern finansiering og bistår med at mobilisere interne ressourcer, der kræves for at opfylde de finansielle behov i udviklingslandene;

| B. | der henviser til, at udenlandske direkte investeringer har potentiale til at bidrage til opfyldelsen af bæredygtige udviklingsmål, som afspejlet i UNCTAD’s forslag til en handlingsplan for SDG investeringer, forudsat at de er korrekt reguleret og knyttes til konkrete forbedringer i den indenlandske økonomi, herunder i form af teknologioverførsel og skabelsen af uddannelsesmuligheder for den lokale arbejdsstyrke, herunder kvinder og unge; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at udenlandske direkte investeringer har potentiale til at bidrage til opfyldelsen af bæredygtige udviklingsmål, som afspejlet i UNCTAD’s forslag til en handlingsplan for SDG investeringer, forudsat at de er korrekt reguleret og knyttes til konkrete forbedringer i den indenlandske økonomi, herunder i form af teknologioverførsel og skabelsen af uddannelsesmuligheder for den lokale arbejdsstyrke, herunder kvinder og unge;

| C. | der henviser til, at finansieringskombination, som det gennemføres via EU’s faciliteter, indebærer en kombination af markedslån- (på lempelige vilkår) med gavebistands- (eller tilsvarende) komponenter afhængigt af behov såsom direkte investeringstilskud, rentetilskud, teknisk bistand og andre finansielle instrumenter, herunder garantiordninger i forbindelse med AVS-EU-udviklingssamarbejdet; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at finansieringskombination, som det gennemføres via EU’s faciliteter, indebærer en kombination af markedslån- (på lempelige vilkår) med gavebistands- (eller tilsvarende) komponenter afhængigt af behov såsom direkte investeringstilskud, rentetilskud, teknisk bistand og andre finansielle instrumenter, herunder garantiordninger i forbindelse med AVS-EU-udviklingssamarbejdet;

| D. | der henviser til, at Europa-Kommissionen i sin »dagsorden for forandring« fra 2011 opererede med, at en større andel af EU’s bistand ville blive kanaliseret gennem innovative finansielle instrumenter, herunder faciliteter til kombination af lån og gavebistand, og at EU vil videreudvikle kombinationsmekanismer for at øge de finansielle ressourcer til udvikling, idet der bygges videre på de vellykkede erfaringer fra f.eks. de europæiske investeringsfaciliteter (for den europæiske naboskabspolitik, det vestlige Balkan, Latinamerika og Centralasien) og EU-infrastrukturtrustfonden for Afrika; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Europa-Kommissionen i sin »dagsorden for forandring« fra 2011 opererede med, at en større andel af EU’s bistand ville blive kanaliseret gennem innovative finansielle instrumenter, herunder faciliteter til kombination af lån og gavebistand, og at EU vil videreudvikle kombinationsmekanismer for at øge de finansielle ressourcer til udvikling, idet der bygges videre på de vellykkede erfaringer fra f.eks. de europæiske investeringsfaciliteter (for den europæiske naboskabspolitik, det vestlige Balkan, Latinamerika og Centralasien) og EU-infrastrukturtrustfonden for Afrika;

| E. | der henviser til, at den regionale investeringsfacilitet hidtil generelt har været virkningsfuld, men at der er behov for yderligere forbedringer vedrørende etablering og drift, f.eks. ved at udarbejde retningslinjer og deltage i EU’s platform for finansieringskombination i eksternt samarbejde; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den regionale investeringsfacilitet hidtil generelt har været virkningsfuld, men at der er behov for yderligere forbedringer vedrørende etablering og drift, f.eks. ved at udarbejde retningslinjer og deltage i EU’s platform for finansieringskombination i eksternt samarbejde;

| F. | der henviser til, at EU-platformen for samarbejde og udvikling, og Kommissionen, medlemsstaterne, Europa-Parlamentet og de europæiske finansielle institutioner, fungerer som et omfattende forum ved at give anbefalinger om anvendelsen af finansieringskombinationer med henblik på yderligere at øge effektiviteten af kombinationsmekanismer; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at EU-platformen for samarbejde og udvikling, og Kommissionen, medlemsstaterne, Europa-Parlamentet og de europæiske finansielle institutioner, fungerer som et omfattende forum ved at give anbefalinger om anvendelsen af finansieringskombinationer med henblik på yderligere at øge effektiviteten af kombinationsmekanismer;

| G. | der henviser til, at EU navnlig har lagt større vægt på de muligheder, som finansieringskombination giver, dvs. muligheden for at kombinere gavestøtte med andre midler end gavebistand, f.eks. lån, risikovillig kapital eller egenkapital; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU navnlig har lagt større vægt på de muligheder, som finansieringskombination giver, dvs. muligheden for at kombinere gavestøtte med andre midler end gavebistand, f.eks. lån, risikovillig kapital eller egenkapital;

| H. | der henviser til, at kombinationsmekanismerne er et vigtigt middel til at mobilisere yderligere ressourcer til udvikling og øge virkningen af EU’s bistand; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at kombinationsmekanismerne er et vigtigt middel til at mobilisere yderligere ressourcer til udvikling og øge virkningen af EU’s bistand;

| I. | der henviser til, at det i særberetning nr. 16/2014 fra Den Europæiske Revisionsret om effektiviteten af at blande tilskud konkluderes, at der i næsten halvdelen af de undersøgte projekter ikke var tilstrækkelig dokumentation for at konkludere, at tilskuddene var berettiget, mens det i en række tilfælde tydede på, at investeringerne ville være blevet foretaget uden EU's bidrag; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det i særberetning nr. 16/2014 fra Den Europæiske Revisionsret om effektiviteten af at blande tilskud konkluderes, at der i næsten halvdelen af de undersøgte projekter ikke var tilstrækkelig dokumentation for at konkludere, at tilskuddene var berettiget, mens det i en række tilfælde tydede på, at investeringerne ville være blevet foretaget uden EU's bidrag;

| J. | der henviser til, at kombinationsmekanismerne bør bidrage til at fremme deltagelse af lokalsamfundene i AVS-landene i fuld overensstemmelse med princippet om ejerskab; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at kombinationsmekanismerne bør bidrage til at fremme deltagelse af lokalsamfundene i AVS-landene i fuld overensstemmelse med princippet om ejerskab;

| K. | der henviser til, at Kommissionen er ved at undersøge mulighederne for at udvide anvendelsesområdet for finansieringskombination til at omfatte f.eks. bæredygtigt landbrug, de sociale sektorer og vedvarende energi samt for at befordre gennemførelse af et større antal projekter, som har en stor indvirkning på lokal udvikling af den private sektor, f.eks. forbedring af SMV’ers adgang til finansiering gennem oprettelse af særlige privatsektor-vinduer i regionale kombinationsfaciliteter; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Kommissionen er ved at undersøge mulighederne for at udvide anvendelsesområdet for finansieringskombination til at omfatte f.eks. bæredygtigt landbrug, de sociale sektorer og vedvarende energi samt for at befordre gennemførelse af et større antal projekter, som har en stor indvirkning på lokal udvikling af den private sektor, f.eks. forbedring af SMV’ers adgang til finansiering gennem oprettelse af særlige privatsektor-vinduer i regionale kombinationsfaciliteter;

| L. | der henviser til, at Busan-partnerskabet for effektivt udviklingssamarbejde anbefaler, at innovative finansieringsmekanismer udvikles for at mobilisere mere privat finansiering til støtte af udviklingsmål; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Busan-partnerskabet for effektivt udviklingssamarbejde anbefaler, at innovative finansieringsmekanismer udvikles for at mobilisere mere privat finansiering til støtte af udviklingsmål;

| M. | der henviser til, at AVS-landene råder over begrænsede offentlige ressourcer og har enorme investeringsfinansieringsbehov; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at AVS-landene råder over begrænsede offentlige ressourcer og har enorme investeringsfinansieringsbehov;

| N. | der henviser til, at AVS-landene har vanskeligt ved at finansiere deres egen udvikling og ved at få adgang til indenlandsk og international privat kapital; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at AVS-landene har vanskeligt ved at finansiere deres egen udvikling og ved at få adgang til indenlandsk og international privat kapital;

| O. | der henviser til, at den nuværende økonomiske krise i alvorlig grad har påvirket vækstlande og udviklingslande, som direkte påvirker deres budgetpolitik og deres adgang til både institutionelle og private midler, der er nødvendige for kapitalintensive projekter og til at yde basale tjenesteydelser; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at den nuværende økonomiske krise i alvorlig grad har påvirket vækstlande og udviklingslande, som direkte påvirker deres budgetpolitik og deres adgang til både institutionelle og private midler, der er nødvendige for kapitalintensive projekter og til at yde basale tjenesteydelser;

| P. | der henviser til, at finansiering af udviklingspolitik i dag hovedsagligt er af privat karakter; der henviser til, at privat finansiering kan supplere, men ikke erstatte offentlig finansiering; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at finansiering af udviklingspolitik i dag hovedsagligt er af privat karakter; der henviser til, at privat finansiering kan supplere, men ikke erstatte offentlig finansiering;

| Q. | der henviser til, at inddragelse af både den private og den offentlige sektor kan bidrage til at forbedre omkostninger, effektivitet og kvaliteten af offentlige tjenesteydelser og undgå urimelige privatiseringsprocesser; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at inddragelse af både den private og den offentlige sektor kan bidrage til at forbedre omkostninger, effektivitet og kvaliteten af offentlige tjenesteydelser og undgå urimelige privatiseringsprocesser;

| R. | der henviser til, at udviklingsfinansiering bør være tilpasset de skiftende globale miljø, og til at der derfor bør udvikles og gennemføres nye innovative finansieringsinstrumenter såsom afgift på finansielle transaktioner og international luft- og søtransport; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at udviklingsfinansiering bør være tilpasset de skiftende globale miljø, og til at der derfor bør udvikles og gennemføres nye innovative finansieringsinstrumenter såsom afgift på finansielle transaktioner og international luft- og søtransport;

| S. | der henviser til, at privat finansiering har et enormt potentiale og er den vigtigste kilde til ekstern finansiering i udviklingslandene, og at disse lande bør træffe alle hensigtsmæssige foranstaltninger til at udnytte deres komparative fordele; der imidlertid henviser til, at det finanspolitiske råderum i de udviklede lande og udviklingslandene i realiteten er begrænset af kravene fra globale investorer og finansielle markeder; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at privat finansiering har et enormt potentiale og er den vigtigste kilde til ekstern finansiering i udviklingslandene, og at disse lande bør træffe alle hensigtsmæssige foranstaltninger til at udnytte deres komparative fordele; der imidlertid henviser til, at det finanspolitiske råderum i de udviklede lande og udviklingslandene i realiteten er begrænset af kravene fra globale investorer og finansielle markeder;

| T. | der henviser til, at private investeringer ikke bør være en erstatning for offentlig udviklingsbistand, og henviser til, at offentlig-private partnerskaber (OPP), der finansieres gennem kombinationsmekanismer, under alle omstændigheder bør være i overensstemmelse med værtslandets nationale udviklingsplan, samtidigt med at der mobiliseres finansiering gennem risikoreduktion og risikodeling; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at private investeringer ikke bør være en erstatning for offentlig udviklingsbistand, og henviser til, at offentlig-private partnerskaber (OPP), der finansieres gennem kombinationsmekanismer, under alle omstændigheder bør være i overensstemmelse med værtslandets nationale udviklingsplan, samtidigt med at der mobiliseres finansiering gennem risikoreduktion og risikodeling;

| U. | der henviser til, at AVS-landene i et geopolitisk og udviklingsstrategisk perspektiv har forskellige risikoprofiler og ingen fælles indfaldsvinkel, og henviser til, at lån- og gavebistandskombinationer sikrer, at projekter, der kunne være levedygtige, men ikke er tilstrækkeligt rentable eller skaber stor risiko, alligevel kan tiltrække private investeringer; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at AVS-landene i et geopolitisk og udviklingsstrategisk perspektiv har forskellige risikoprofiler og ingen fælles indfaldsvinkel, og henviser til, at lån- og gavebistandskombinationer sikrer, at projekter, der kunne være levedygtige, men ikke er tilstrækkeligt rentable eller skaber stor risiko, alligevel kan tiltrække private investeringer;

| 1. | erkender, at private investeringer og finansiering i udviklingslande, såfremt de er korrekt reguleret, kan bidrage til at støtte lokale virksomheder og økonomier og skabe anstændige arbejdspladser; finder i denne henseende, at brugen af kombinationsmekanismer bør reagere på et sæt klare retningslinjer, for således udelukkende at kanalisere offentlig støtte til de private investeringer, der udviser positive udviklingsresultater og overholder principperne om ansvarlig finansiering; |
| --- | --- |

1.

erkender, at private investeringer og finansiering i udviklingslande, såfremt de er korrekt reguleret, kan bidrage til at støtte lokale virksomheder og økonomier og skabe anstændige arbejdspladser; finder i denne henseende, at brugen af kombinationsmekanismer bør reagere på et sæt klare retningslinjer, for således udelukkende at kanalisere offentlig støtte til de private investeringer, der udviser positive udviklingsresultater og overholder principperne om ansvarlig finansiering;

| 2. | opfordrer særligt indtrængende Kommissionen, der har tilkendegivet sit ønske om at udvide anvendelsen af finansieringskombination betydeligt i de kommende år inden for AVS-EU-samarbejde, til at gennemføre de anbefalinger, som er fremsat i Den Europæiske Revisionsrets særberetning om anvendelse af blanding, og til at evaluere mekanismen til blanding af lån og tilskud, navnlig hvad angår udvikling og finansiel additionalitet, gennemsigtighed og ansvarlighed; |
| --- | --- |

2.

opfordrer særligt indtrængende Kommissionen, der har tilkendegivet sit ønske om at udvide anvendelsen af finansieringskombination betydeligt i de kommende år inden for AVS-EU-samarbejde, til at gennemføre de anbefalinger, som er fremsat i Den Europæiske Revisionsrets særberetning om anvendelse af blanding, og til at evaluere mekanismen til blanding af lån og tilskud, navnlig hvad angår udvikling og finansiel additionalitet, gennemsigtighed og ansvarlighed;

| 3. | glæder sig over det igangværende arbejde med henblik på at forbedre forvaltningen af EU’s kombinationsfaciliteter, som vil gøre det muligt at maksimere løftestangseffekten og additionaliteten af finansierede projekter; understreger, at Kommissionen yderligere bør forbedre overvågningen af, hvordan EU-gavebistand implementeres; |
| --- | --- |

3.

glæder sig over det igangværende arbejde med henblik på at forbedre forvaltningen af EU’s kombinationsfaciliteter, som vil gøre det muligt at maksimere løftestangseffekten og additionaliteten af finansierede projekter; understreger, at Kommissionen yderligere bør forbedre overvågningen af, hvordan EU-gavebistand implementeres;

| 4. | er af den opfattelse, at finansieringskombination er progressivt og logisk i forhold til mængden af penge og forholdet mellem lån- og gavebistandsmængde og påpeger, at denne ordning sikrer, at landene kan opnå finansiering uden at blive højt forgældede; |
| --- | --- |

4.

er af den opfattelse, at finansieringskombination er progressivt og logisk i forhold til mængden af penge og forholdet mellem lån- og gavebistandsmængde og påpeger, at denne ordning sikrer, at landene kan opnå finansiering uden at blive højt forgældede;

| 5. | påpeger, at tidligere erfaringer viser, at dårligt forhandlede kontrakter om OPP kan øge statsgælden, eftersom økonomiske risici ofte i uforholdsmæssigt omfang bæres af den offentlige sektor, mens profit for det meste går til den private sektor; opfordrer til øget teknisk bistand til regeringerne i partnerlandene ved etableringen af et solidt regelsæt for ansvarlig finansiering, herunder dækning af omkostninger og fordele; |
| --- | --- |

5.

påpeger, at tidligere erfaringer viser, at dårligt forhandlede kontrakter om OPP kan øge statsgælden, eftersom økonomiske risici ofte i uforholdsmæssigt omfang bæres af den offentlige sektor, mens profit for det meste går til den private sektor; opfordrer til øget teknisk bistand til regeringerne i partnerlandene ved etableringen af et solidt regelsæt for ansvarlig finansiering, herunder dækning af omkostninger og fordele;

| 6. | bemærker, at lån- og gavebistandskombination hovedsagelig anvendes i energi-, transport-, vand- og IKT-sektoren og bør udvides yderligere til områder som f.eks. anden infrastruktur, mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder, landbrug og sociale sektorer; |
| --- | --- |

6.

bemærker, at lån- og gavebistandskombination hovedsagelig anvendes i energi-, transport-, vand- og IKT-sektoren og bør udvides yderligere til områder som f.eks. anden infrastruktur, mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder, landbrug og sociale sektorer;

| 7. | påpeger, at brugen af kombinationsmekanismer bør fokusere på projekter, der kan få størst virkning med hensyn til inklusiv og bæredygtig vækst; |
| --- | --- |

7.

påpeger, at brugen af kombinationsmekanismer bør fokusere på projekter, der kan få størst virkning med hensyn til inklusiv og bæredygtig vækst;

| 8. | konstaterer, at kombinationsmekanismen i sin nuværende form indebærer at kombinere offentlig gavebistand med lån fra finansielle institutioner og andre risikodelingsmekanismer, således at projekter kan finansieres på trods af budgetmæssige begrænsninger i en tid med finansiel krise; understreger, at OPP'er ikke bør omdirigeres til at subsidiere nordligt beliggende, tværnationale virksomheder, der kan få adgang til alternative finansieringskilder; |
| --- | --- |

8.

konstaterer, at kombinationsmekanismen i sin nuværende form indebærer at kombinere offentlig gavebistand med lån fra finansielle institutioner og andre risikodelingsmekanismer, således at projekter kan finansieres på trods af budgetmæssige begrænsninger i en tid med finansiel krise; understreger, at OPP'er ikke bør omdirigeres til at subsidiere nordligt beliggende, tværnationale virksomheder, der kan få adgang til alternative finansieringskilder;

| 9. | mener, at enhver beslutning om at fremme anvendelsen af OPP gennem kombination i udviklingslandene bør være baseret på en grundig vurdering af de involverede mekanismer, og på de konklusioner, der kan drages af tidligere erfaringer; understreger i denne forbindelse, at den foreliggende forskning viser, at det store flertal af OPP ikke er baseret på nogen solid konsekvensanalyse, og at der er ringe dokumentation for deres resultater på udviklingsområdet; |
| --- | --- |

9.

mener, at enhver beslutning om at fremme anvendelsen af OPP gennem kombination i udviklingslandene bør være baseret på en grundig vurdering af de involverede mekanismer, og på de konklusioner, der kan drages af tidligere erfaringer; understreger i denne forbindelse, at den foreliggende forskning viser, at det store flertal af OPP ikke er baseret på nogen solid konsekvensanalyse, og at der er ringe dokumentation for deres resultater på udviklingsområdet;

| 10. | understreger, at udviklingsagenturerne skal sikre, at offentlige udviklingsmidler anvendes til at støtte lokale økonomiske netværk i udviklingslandene; understreger især, at OPP’er bør sigte mod at opbygge kapaciteten af indenlandske mikro-, små og mellemstore virksomheder; |
| --- | --- |

10.

understreger, at udviklingsagenturerne skal sikre, at offentlige udviklingsmidler anvendes til at støtte lokale økonomiske netværk i udviklingslandene; understreger især, at OPP’er bør sigte mod at opbygge kapaciteten af indenlandske mikro-, små og mellemstore virksomheder;

| 11. | understreger, at der for at optimere potentialet af lån- og gavebistandskombination skal etableres gennemsigtige procedurer for anvendelse af kombinationsmekanismerne for at sikre effektiv styring og de støttemodtagende landes og andre interessehaveres tilknytning; er af den opfattelse, at gennemsigtige fremgangsmåder bør danne grundlag for en stram kontrol; |
| --- | --- |

11.

understreger, at der for at optimere potentialet af lån- og gavebistandskombination skal etableres gennemsigtige procedurer for anvendelse af kombinationsmekanismerne for at sikre effektiv styring og de støttemodtagende landes og andre interessehaveres tilknytning; er af den opfattelse, at gennemsigtige fremgangsmåder bør danne grundlag for en stram kontrol;

| 12. | understreger, at lån- og gavebistandskombination ikke løser alle problemer og ikke automatisk sikrer en varig virkning, som er i overensstemmelse med modtagerlandets mål, navnlig hvad angår behovene i de sociale sektorer; advarer i denne forbindelse mod at anvende lån på gunstige vilkår for investeringer i sociale sektorer såsom sundhed og uddannelse, da dette kan hindre leveringen af tjenesteydelser af almen interesse, navnlig for sårbare befolkningsgrupper; understreger, at knappe offentlige støttemidler bør gå til offentlige investeringer, som ikke nødvendigvis forventes et udbytte på kort eller mellemlang sigt finansielle afkast, i modtagerlandene; |
| --- | --- |

12.

understreger, at lån- og gavebistandskombination ikke løser alle problemer og ikke automatisk sikrer en varig virkning, som er i overensstemmelse med modtagerlandets mål, navnlig hvad angår behovene i de sociale sektorer; advarer i denne forbindelse mod at anvende lån på gunstige vilkår for investeringer i sociale sektorer såsom sundhed og uddannelse, da dette kan hindre leveringen af tjenesteydelser af almen interesse, navnlig for sårbare befolkningsgrupper; understreger, at knappe offentlige støttemidler bør gå til offentlige investeringer, som ikke nødvendigvis forventes et udbytte på kort eller mellemlang sigt finansielle afkast, i modtagerlandene;

| 13. | understreger, at ordninger for lån- og gavebistandskombination ganske vist tilvejebringer finansielle og ikke-finansielle fordele, men også kan indebære betydelige risici for så vidt angår ejerskab, gældsætning og ressourceomkostningerne, og at der tillige kan stilles spørgsmålstegn ved deres effektivitet og virkning, midlernes additionalitet og markedsforvridning; |
| --- | --- |

13.

understreger, at ordninger for lån- og gavebistandskombination ganske vist tilvejebringer finansielle og ikke-finansielle fordele, men også kan indebære betydelige risici for så vidt angår ejerskab, gældsætning og ressourceomkostningerne, og at der tillige kan stilles spørgsmålstegn ved deres effektivitet og virkning, midlernes additionalitet og markedsforvridning;

| 14. | bemærker, at adgangen til finansiering og risikodelingsinstrumenter i udviklingslandene er en vigtig forudsætning for velfungerende lån- og gavebistandskombinationer; opfordrer derfor til oprettelsen af en mekanisme for risikodeling i samarbejde med EU-udviklingsfinansieringsinstitutioner samt med nationale og regionale agenturer, for at øge offentlig-private investeringer, navnlig på områder såsom vedvarende energi, bygge- og anlæg, transport og forsyningsvirksomheder, der er kendetegnet ved høje startinvesteringer, høj risikoeksponering og ofte illoyal international konkurrence; |
| --- | --- |

14.

bemærker, at adgangen til finansiering og risikodelingsinstrumenter i udviklingslandene er en vigtig forudsætning for velfungerende lån- og gavebistandskombinationer; opfordrer derfor til oprettelsen af en mekanisme for risikodeling i samarbejde med EU-udviklingsfinansieringsinstitutioner samt med nationale og regionale agenturer, for at øge offentlig-private investeringer, navnlig på områder såsom vedvarende energi, bygge- og anlæg, transport og forsyningsvirksomheder, der er kendetegnet ved høje startinvesteringer, høj risikoeksponering og ofte illoyal international konkurrence;

| 15. | understreger, at det er vigtigt at udvikle OPP'er som led i proces for lån- og gavebistandskombinationer for at skabe et forum for politisk dialog og samordning mellem EU og AVS-landene som et skridt i retning af opfyldelse af målsætningerne for udvikling og bistandseffektivitet, samtidig med at der sikres et klart, stabilt og sikkert miljø, god regeringsførelse og effektiv tvistbilæggelse; |
| --- | --- |

15.

understreger, at det er vigtigt at udvikle OPP'er som led i proces for lån- og gavebistandskombinationer for at skabe et forum for politisk dialog og samordning mellem EU og AVS-landene som et skridt i retning af opfyldelse af målsætningerne for udvikling og bistandseffektivitet, samtidig med at der sikres et klart, stabilt og sikkert miljø, god regeringsførelse og effektiv tvistbilæggelse;

| 16. | opfordrer AVS-landene til at styrke de lovgivningsmæssige rammer, der er nødvendige for at forbedre OPP’er inden for kombinationsmekanismer; |
| --- | --- |

16.

opfordrer AVS-landene til at styrke de lovgivningsmæssige rammer, der er nødvendige for at forbedre OPP’er inden for kombinationsmekanismer;

| 17. | pålægger sine formænd at sende denne beslutning til AVS-EU-Ministerrådet, Europa-Parlamentet, Europa-Kommissionen, Det Europæiske Råd, Den Afrikanske Union, Det Panafrikanske Parlament, de regionale og nationale parlamenter, de regionale organisationer knyttet til AVS-landene og Den Europæiske Investeringsbank. |
| --- | --- |

17.

pålægger sine formænd at sende denne beslutning til AVS-EU-Ministerrådet, Europa-Parlamentet, Europa-Kommissionen, Det Europæiske Råd, Den Afrikanske Union, Det Panafrikanske Parlament, de regionale og nationale parlamenter, de regionale organisationer knyttet til AVS-landene og Den Europæiske Investeringsbank.

BESLUTNING (9)

om udfordringer og muligheder inden for uddannelse og erhvervsuddannelse i AVS-landene

Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU,

| — | der var forsamlet i Suva (Fiji) fra den 15. til den 17. juni 2015, |
| --- | --- |

—

der var forsamlet i Suva (Fiji) fra den 15. til den 17. juni 2015,

| — | der henviser til sin forretningsordens artikel 18, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin forretningsordens artikel 18, stk. 1,

| — | der henviser til partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (10) som ændret første gang i Luxembourg den 25. juni 2005 (11) og som ændret anden gang i Ouagadougou den 22. juni 2010 (12) (herefter benævnt »Cotonouaftalen«), særlig artikel 25, stk. 1, litra a), om bedre uddannelse og erhvervsuddannelse på alle niveauer, |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (10) som ændret første gang i Luxembourg den 25. juni 2005 (11) og som ændret anden gang i Ouagadougou den 22. juni 2010 (12) (herefter benævnt »Cotonouaftalen«), særlig artikel 25, stk. 1, litra a), om bedre uddannelse og erhvervsuddannelse på alle niveauer,

| — | der henviser til 2015-målene, navnlig mål 2A om universel adgang til grundskoleuddannelse og mål 3A om eliminering af kønsforskelle inden for de primære og sekundære uddannelsestrin — helst inden 2005 — og på alle uddannelsestrin senest i 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til 2015-målene, navnlig mål 2A om universel adgang til grundskoleuddannelse og mål 3A om eliminering af kønsforskelle inden for de primære og sekundære uddannelsestrin — helst inden 2005 — og på alle uddannelsestrin senest i 2015,

| — | der henviser til UNESCO's konvention mod forskelsbehandling inden for uddannelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til UNESCO's konvention mod forskelsbehandling inden for uddannelse,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 25. oktober 2012 om EU-rapport 2011 om sammenhæng i udviklingspolitikken (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 25. oktober 2012 om EU-rapport 2011 om sammenhæng i udviklingspolitikken (13),

| — | der henviser til oprettelsen af EFA-bevægelsen (Education for All — uddannelse for alle) i Jomtien i Thailand og til undertegnelsen af erklæringen om uddannelse for alle den 9. marts 1990, |
| --- | --- |

—

der henviser til oprettelsen af EFA-bevægelsen (Education for All — uddannelse for alle) i Jomtien i Thailand og til undertegnelsen af erklæringen om uddannelse for alle den 9. marts 1990,

| — | der henviser til EFA's målsætninger, som blev vedtaget på verdensforummet om uddannelse i Dakar, Senegal, den 28. april 2000, |
| --- | --- |

—

der henviser til EFA's målsætninger, som blev vedtaget på verdensforummet om uddannelse i Dakar, Senegal, den 28. april 2000,

| — | der henviser til konklusionerne fra FN's konference om bæredygtig udvikling (Rio+20) den 22. juni 2012 i Rio de Janeiro med titlen »The future we want«, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra FN's konference om bæredygtig udvikling (Rio+20) den 22. juni 2012 i Rio de Janeiro med titlen »The future we want«,

| — | der henviser til det 5-årige initiativ »Global Education First Initiative« (GEFI), der blev iværksat af FN's generalsekretær i september 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til det 5-årige initiativ »Global Education First Initiative« (GEFI), der blev iværksat af FN's generalsekretær i september 2012,

| — | der henviser til rapporten »Global Thematic Consultation on Education in the Post-2015 Development Agenda«, der blev offentliggjort i september 2013 af UNESCO og UNICEF, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten »Global Thematic Consultation on Education in the Post-2015 Development Agenda«, der blev offentliggjort i september 2013 af UNESCO og UNICEF,

| — | der henviser til Muscataftalen, som blev vedtaget på EFA-konferencen i Muscat i Oman den 14. maj 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til Muscataftalen, som blev vedtaget på EFA-konferencen i Muscat i Oman den 14. maj 2014,

| — | der henviser til rapporten af 24. september 2014 fra FN's særlige rapportør om retten til uddannelse, Kishore Singh, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 24. september 2014 fra FN's særlige rapportør om retten til uddannelse, Kishore Singh,

| — | der henviser til Den Afrikanske Unions dokument af 31. maj 2007 om en strategi for at puste nyt liv i TVET (Technical and Vocational Education and Training) i Afrika, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Afrikanske Unions dokument af 31. maj 2007 om en strategi for at puste nyt liv i TVET (Technical and Vocational Education and Training) i Afrika,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Sociale Anliggender og Miljø (AVS-EU/101.717/14/fin.), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Sociale Anliggender og Miljø (AVS-EU/101.717/14/fin.),

| A. | der henviser til, at Cotonouaftalen kræver, at der lægges særlig vægt på at sikre et tilstrækkeligt udgiftsniveau i de sociale sektorer, herunder bedre uddannelse og erhvervsuddannelse på alle niveauer, at der arbejdes hen imod anerkendelse af uddannelseskvalifikationer for højere uddannelser, indføres kvalitetsikringsordninger for uddannelse, herunder også for uddannelse og erhvervsuddannelse, som finder sted online eller på andre ukonventionelle måder, samt at der opbygges teknisk kapacitet og færdigheder; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Cotonouaftalen kræver, at der lægges særlig vægt på at sikre et tilstrækkeligt udgiftsniveau i de sociale sektorer, herunder bedre uddannelse og erhvervsuddannelse på alle niveauer, at der arbejdes hen imod anerkendelse af uddannelseskvalifikationer for højere uddannelser, indføres kvalitetsikringsordninger for uddannelse, herunder også for uddannelse og erhvervsuddannelse, som finder sted online eller på andre ukonventionelle måder, samt at der opbygges teknisk kapacitet og færdigheder;

| B. | der henviser til, at den verdensomspændende EFA-bevægelse, der blev stiftet i Jomtien i 1990 og genbekræftet i Dakar i 2000, er blevet det vigtigste engagement på uddannelsesområdet i de seneste årtier og har været med til at skabe betydelige fremskridt inden for uddannelse; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den verdensomspændende EFA-bevægelse, der blev stiftet i Jomtien i 1990 og genbekræftet i Dakar i 2000, er blevet det vigtigste engagement på uddannelsesområdet i de seneste årtier og har været med til at skabe betydelige fremskridt inden for uddannelse;

| C. | der henviser til, at GEFI sigter mod at fremskynde udviklingen hen imod EFA-målene og uddannelsesrelaterede 2015-mål, navnlig at samle et bredt spektrum af aktører til det sidste skub frem mod 2015, at stille kyndig, relevant og omformende uddannelse i centrum for den sociale, politiske og udviklingsmæssige dagsordener og til at arbejde for de nødvendige midler til uddannelse gennem vedvarende globale bestræbelser; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at GEFI sigter mod at fremskynde udviklingen hen imod EFA-målene og uddannelsesrelaterede 2015-mål, navnlig at samle et bredt spektrum af aktører til det sidste skub frem mod 2015, at stille kyndig, relevant og omformende uddannelse i centrum for den sociale, politiske og udviklingsmæssige dagsordener og til at arbejde for de nødvendige midler til uddannelse gennem vedvarende globale bestræbelser;

| D. | der henviser til, at EFA-dagsordenen og de uddannelsesrelaterede 2015-mål højst sandsynligt ikke vil kunne nås i 2015, og at den fortsatte relevans af denne dagsorden skal anerkendes, navnlig for så vidt angår seks mål, der dækker alle grunduddannelsesaspekter fra tidlig læring og læse- og skrivefærdigheder for voksne til uddannelseskvaliteten; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at EFA-dagsordenen og de uddannelsesrelaterede 2015-mål højst sandsynligt ikke vil kunne nås i 2015, og at den fortsatte relevans af denne dagsorden skal anerkendes, navnlig for så vidt angår seks mål, der dækker alle grunduddannelsesaspekter fra tidlig læring og læse- og skrivefærdigheder for voksne til uddannelseskvaliteten;

| E. | der henviser til, at der er en sammenhæng mellem niveauet af økonomisk, social, kulturel og politisk udvikling og det fremskridt, som et land kan opnå i forbindelse med virkeliggørelsen af 2015-målene og EFA-målene; der henviser til, at forbedring af adgangen til uddannelse og niveauer af uddannelsestilbud for alle unge, navnlig for piger og handicappede unge i sig selv kan bidrage til opfyldelsen af disse og andre udviklingsmål; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der er en sammenhæng mellem niveauet af økonomisk, social, kulturel og politisk udvikling og det fremskridt, som et land kan opnå i forbindelse med virkeliggørelsen af 2015-målene og EFA-målene; der henviser til, at forbedring af adgangen til uddannelse og niveauer af uddannelsestilbud for alle unge, navnlig for piger og handicappede unge i sig selv kan bidrage til opfyldelsen af disse og andre udviklingsmål;

| F. | der henviser til, at mere end 57 millioner børn og 69 millioner unge stadig ikke har adgang til en effektiv grunduddannelse; der henviser til, at det skønnes, at 774 millioner voksne i 2011, heraf næsten to tredjedele kvinder, var analfabeter, og at mindst 250 millioner børn ikke var i stand til at læse, skrive eller foretage basal regning, selv efter at have brugt mindst fire år i skolen; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at mere end 57 millioner børn og 69 millioner unge stadig ikke har adgang til en effektiv grunduddannelse; der henviser til, at det skønnes, at 774 millioner voksne i 2011, heraf næsten to tredjedele kvinder, var analfabeter, og at mindst 250 millioner børn ikke var i stand til at læse, skrive eller foretage basal regning, selv efter at have brugt mindst fire år i skolen;

| G. | der henviser til, at afbrudt formel skolegang, et utilstrækkeligt niveau af grundlæggende kompetenceudvikling og en dårlig uddannelseskvalitet og -relevans udgør alvorlige problemer, og henviser til, at der hersker ulighed med hensyn til adgangen til, deltagelsen i og læringsudbyttet på alle uddannelsesniveauer, navnlig for de mest sårbare grupper og minoriteter; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at afbrudt formel skolegang, et utilstrækkeligt niveau af grundlæggende kompetenceudvikling og en dårlig uddannelseskvalitet og -relevans udgør alvorlige problemer, og henviser til, at der hersker ulighed med hensyn til adgangen til, deltagelsen i og læringsudbyttet på alle uddannelsesniveauer, navnlig for de mest sårbare grupper og minoriteter;

| H. | der henviser til, at det af rapporten fra 2014 fra FN's særlige rapportør om retten til uddannelse fremgik, at dér hvor der er sket en stigende privatisering af uddannelse, kan dette forværre marginalisering og udstødelse, og at det er en drivkraft for ulighed i adgangen til uddannelse for allerede udsatte grupper såsom piger, børn med handicap og etniske minoriteter, og dermed gør den bredere ulighed i samfundet permanent; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at det af rapporten fra 2014 fra FN's særlige rapportør om retten til uddannelse fremgik, at dér hvor der er sket en stigende privatisering af uddannelse, kan dette forværre marginalisering og udstødelse, og at det er en drivkraft for ulighed i adgangen til uddannelse for allerede udsatte grupper såsom piger, børn med handicap og etniske minoriteter, og dermed gør den bredere ulighed i samfundet permanent;

| I. | der henviser til, at fraværet af tilstrækkelige adgangsfaciliteter i uddannelsesinstitutioner er til hinder for, at personer med handicap kan udøve deres grundlæggende ret til uddannelse; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at fraværet af tilstrækkelige adgangsfaciliteter i uddannelsesinstitutioner er til hinder for, at personer med handicap kan udøve deres grundlæggende ret til uddannelse;

| J. | der henviser til, at uligheden mellem mænd og kvinder i uddannelsessystemet giver anledning til særlig bekymring, idet kun 60 % af landene havde opnået ligestilling mellem kønnene i uddannelsessystemet på primærtrinnet og 38 % på sekundærtrinnet i 2011; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at uligheden mellem mænd og kvinder i uddannelsessystemet giver anledning til særlig bekymring, idet kun 60 % af landene havde opnået ligestilling mellem kønnene i uddannelsessystemet på primærtrinnet og 38 % på sekundærtrinnet i 2011;

| K. | der henviser til, at der er alvorlig mangel på finansielle ressourcer til uddannelse og erhvervsuddannelse i mange AVS-lande, både på nationalt og internationalt plan for sektoren, hvilket i alvorlig grad har undermineret fremskridtene hen imod adgang til kvalitetssikret uddannelse for alle; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at der er alvorlig mangel på finansielle ressourcer til uddannelse og erhvervsuddannelse i mange AVS-lande, både på nationalt og internationalt plan for sektoren, hvilket i alvorlig grad har undermineret fremskridtene hen imod adgang til kvalitetssikret uddannelse for alle;

| L. | der henviser til, at inklusiv og tilgængelig formel og uformel uddannelse af høj kvalitet for alle er afgørende for at mindske social ulighed og styrke marginaliserede befolkningsgrupper og underrepræsenterede personer, navnlig kvinder og piger, og derved bidrage til aktivt medborgerskab, en åben og dynamisk offentligt rum og forbedret demokratisk regeringsførelse; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at inklusiv og tilgængelig formel og uformel uddannelse af høj kvalitet for alle er afgørende for at mindske social ulighed og styrke marginaliserede befolkningsgrupper og underrepræsenterede personer, navnlig kvinder og piger, og derved bidrage til aktivt medborgerskab, en åben og dynamisk offentligt rum og forbedret demokratisk regeringsførelse;

| M. | der henviser til, at styrkelse af kvinders og pigers status ved hjælp af uddannelse er afgørende for at bekæmpe ulighed mellem kønnene i samfundet og bør være et centralt element i uddannelsespolitikken i AVS-landene; der henviser til, at manglende adgang til uddannelse for kvinder og piger omvendt bidrager til, at de er underrepræsenteret i den offentlige, sociale og politiske sfære; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at styrkelse af kvinders og pigers status ved hjælp af uddannelse er afgørende for at bekæmpe ulighed mellem kønnene i samfundet og bør være et centralt element i uddannelsespolitikken i AVS-landene; der henviser til, at manglende adgang til uddannelse for kvinder og piger omvendt bidrager til, at de er underrepræsenteret i den offentlige, sociale og politiske sfære;

| N. | der henviser til, at der er sket en stigning i volden og angrebene mod børn og personale, der arbejder i uddannelsesinstitutionerne i visse AVS-lande, navnlig i Nigeria, Kenya og de omkringliggende lande; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at der er sket en stigning i volden og angrebene mod børn og personale, der arbejder i uddannelsesinstitutionerne i visse AVS-lande, navnlig i Nigeria, Kenya og de omkringliggende lande;

| O. | der henviser til, at der er sket betydelige socioøkonomiske og demografiske forandringer, siden EFA-målene og 2015-målene blev vedtaget, og til, at kravene til arten og niveauet af kundskaber, færdigheder og kompetencer i de videnbaserede økonomier har ændret sig; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at der er sket betydelige socioøkonomiske og demografiske forandringer, siden EFA-målene og 2015-målene blev vedtaget, og til, at kravene til arten og niveauet af kundskaber, færdigheder og kompetencer i de videnbaserede økonomier har ændret sig;

| P. | der henviser til, at unge er centrale for den kommende generation af mål for bæredygtig udvikling (SDG), især dem der sigter mod at opnå inklusiv og bæredygtig økonomisk vækst, fuld og produktiv beskæftigelse og ordentligt arbejde til alle; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at unge er centrale for den kommende generation af mål for bæredygtig udvikling (SDG), især dem der sigter mod at opnå inklusiv og bæredygtig økonomisk vækst, fuld og produktiv beskæftigelse og ordentligt arbejde til alle;

| Q. | der henviser til, at hjerneflugten fra AVS-landene er en stor udfordring for disse landes økonomier, som de med deres begrænsede ressourcer ikke kan løse; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at hjerneflugten fra AVS-landene er en stor udfordring for disse landes økonomier, som de med deres begrænsede ressourcer ikke kan løse;

| R. | der henviser til, at uddannelse kan spille en central rolle ikke blot i forbindelse med miljømæssig bæredygtighed, sundhed og økonomisk vækst og gennemførelsen af udviklingsmålene generelt, men også i forbindelse med fredsopbygning; der henviser til, at uddannelse måske mere end nogen anden sektor kan give den meget synlige, tidlige gevinster ved fred, som holdbarheden af fredsaftaler kan afhænge af; der henviser til, at hvis uddannelsessystemerne er inklusive, kan de skabe bæredygtig og ligelig økonomisk udvikling og, hvis de er gearet til at skabe holdninger, der er fremmende for gensidig forståelse, tolerance og respekt, kan de gøre selskaber mindre udsatte for voldelige konflikter; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at uddannelse kan spille en central rolle ikke blot i forbindelse med miljømæssig bæredygtighed, sundhed og økonomisk vækst og gennemførelsen af udviklingsmålene generelt, men også i forbindelse med fredsopbygning; der henviser til, at uddannelse måske mere end nogen anden sektor kan give den meget synlige, tidlige gevinster ved fred, som holdbarheden af fredsaftaler kan afhænge af; der henviser til, at hvis uddannelsessystemerne er inklusive, kan de skabe bæredygtig og ligelig økonomisk udvikling og, hvis de er gearet til at skabe holdninger, der er fremmende for gensidig forståelse, tolerance og respekt, kan de gøre selskaber mindre udsatte for voldelige konflikter;

| S. | der henviser til, at der skal være et fleksibelt uddannelsessystem (skoler, lærere, universiteter og administratorer), som har selvsikkerheden og metoderne til at imødegå både almindelige og ekstraordinære udfordringer, og som er knyttet til et stabilt familiemiljø; der henviser til, at familiens rolle er afgørende for livslang udvikling, særlig udvikling i barndommen, værdier og personlige færdigheder; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at der skal være et fleksibelt uddannelsessystem (skoler, lærere, universiteter og administratorer), som har selvsikkerheden og metoderne til at imødegå både almindelige og ekstraordinære udfordringer, og som er knyttet til et stabilt familiemiljø; der henviser til, at familiens rolle er afgørende for livslang udvikling, særlig udvikling i barndommen, værdier og personlige færdigheder;

| T. | der henviser til, at det er nødvendigt at sikre uddannelsessystemer, der respekterer AVS-landenes kultur og traditioner, for at nå frem til en effektiv kombination af innovation og tradition og sikre, at læreruddannelsen i AVS-landene udstyrer modtagerne med de nødvendige færdigheder til at undervise og bevare disse landes typiske karakteristika; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at det er nødvendigt at sikre uddannelsessystemer, der respekterer AVS-landenes kultur og traditioner, for at nå frem til en effektiv kombination af innovation og tradition og sikre, at læreruddannelsen i AVS-landene udstyrer modtagerne med de nødvendige færdigheder til at undervise og bevare disse landes typiske karakteristika;

| U. | der henviser til, at opsplitning af og lav kapacitet i forvaltningsstrukturer, manglende forbindelse til arbejdsmarkedet, dårligt kvalificerede lærere og dårlig infrastruktur hindrer menneskers mulighed for at blive styrket gennem erhvervsuddannelse, udvikle alle deres evner og udnytte de sociale og beskæftigelsesmæssige muligheder; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at opsplitning af og lav kapacitet i forvaltningsstrukturer, manglende forbindelse til arbejdsmarkedet, dårligt kvalificerede lærere og dårlig infrastruktur hindrer menneskers mulighed for at blive styrket gennem erhvervsuddannelse, udvikle alle deres evner og udnytte de sociale og beskæftigelsesmæssige muligheder;

| V. | der henviser til, at AVS-EU's videnskabs- og teknologiprogrammer for højere uddannelse og forskning under den 10. EUF og Edulink, som finansieres af EU og gennemføres af AVS-sekretariatet, udgør et fremragende grundlag for samarbejdet på uddannelsesområdet; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at AVS-EU's videnskabs- og teknologiprogrammer for højere uddannelse og forskning under den 10. EUF og Edulink, som finansieres af EU og gennemføres af AVS-sekretariatet, udgør et fremragende grundlag for samarbejdet på uddannelsesområdet;

| W. | der henviser til, at der er behov for lærere og professorer med de nødvendige kvalifikationer for at nå målene om bedre uddannelse; der henviser til, at alle lande bør tilskyndes til at fremme de nødvendige strukturer til at sørge for livslang læring til undervisere som et centralt element i at forbedre uddannelsesniveauerne; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at der er behov for lærere og professorer med de nødvendige kvalifikationer for at nå målene om bedre uddannelse; der henviser til, at alle lande bør tilskyndes til at fremme de nødvendige strukturer til at sørge for livslang læring til undervisere som et centralt element i at forbedre uddannelsesniveauerne;

| X. | der henviser til, at bæredygtig tilrettelæggelse, finansiering og forvaltning af uddannelse kan hjælpe lande med at nå deres økonomiske og sociale mål; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at bæredygtig tilrettelæggelse, finansiering og forvaltning af uddannelse kan hjælpe lande med at nå deres økonomiske og sociale mål;

| Y. | der henviser til, at den private sektor kan yde et værdifuldt bidrag til uddannelse, ikke bare ved at finansiere institutioner for videregående uddannelse, men også ved at skabe innovation og fremme iværksætterånden i AVS-landene; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at den private sektor kan yde et værdifuldt bidrag til uddannelse, ikke bare ved at finansiere institutioner for videregående uddannelse, men også ved at skabe innovation og fremme iværksætterånden i AVS-landene;

| Z. | der henviser til, at uddannelse i sagens natur er knyttet til social inklusion og aktivt medborgerskab; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at uddannelse i sagens natur er knyttet til social inklusion og aktivt medborgerskab;

| AA. | der henviser til, at sammenkobling af den private sektors krav med erhvervsuddannelse for unge kan bidrage til opfyldelsen af to vigtige mål: jobmuligheder for unge og økonomisk vækst i AVS-landene; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at sammenkobling af den private sektors krav med erhvervsuddannelse for unge kan bidrage til opfyldelsen af to vigtige mål: jobmuligheder for unge og økonomisk vækst i AVS-landene;

| 1. | erkender, at der er et stort behov for en ny og fremadrettet uddannelses- og erhvervsuddannelsesdagsorden for AVS-landene, der går ud over de nuværende mål for så vidt angår dybde og anvendelsesområde, og som samtidig bibringer mennesker den viden og de kompetencer og værdier, de har brug for til at imødegå de mange udfordringer, som vore samfund og økonomier står over for; |
| --- | --- |

1.

erkender, at der er et stort behov for en ny og fremadrettet uddannelses- og erhvervsuddannelsesdagsorden for AVS-landene, der går ud over de nuværende mål for så vidt angår dybde og anvendelsesområde, og som samtidig bibringer mennesker den viden og de kompetencer og værdier, de har brug for til at imødegå de mange udfordringer, som vore samfund og økonomier står over for;

| 2. | fremhæver de mange fordele ved at investere i lærepladser af høj kvalitet, som f.eks. udvidede faglige kompetencer, udviklingen af en faglig identitet og flere jobmuligheder; |
| --- | --- |

2.

fremhæver de mange fordele ved at investere i lærepladser af høj kvalitet, som f.eks. udvidede faglige kompetencer, udviklingen af en faglig identitet og flere jobmuligheder;

| 3. | anerkender, at uddannelse er en opgave, der påhviler både familier og skoler, og opfordrer til vedtagelse af de foranstaltninger, som er nødvendige for at støtte familier i deres rolle som opdragere; |
| --- | --- |

3.

anerkender, at uddannelse er en opgave, der påhviler både familier og skoler, og opfordrer til vedtagelse af de foranstaltninger, som er nødvendige for at støtte familier i deres rolle som opdragere;

| 4. | opfordrer AVS-landene til at udrydde børnearbejde og forbedre uddannelsen ved at udvide skoleadgangen, forbedre skolekvaliteten og reducere skoleudgifterne; |
| --- | --- |

4.

opfordrer AVS-landene til at udrydde børnearbejde og forbedre uddannelsen ved at udvide skoleadgangen, forbedre skolekvaliteten og reducere skoleudgifterne;

| 5. | opfordrer indtrængende AVS-landene til at tilsikre tilbage-til-skolebænken-programmer beregnet på personer, der har brug at tilegne sig læse- og regnefærdigheder og essentielle livskompetencer; |
| --- | --- |

5.

opfordrer indtrængende AVS-landene til at tilsikre tilbage-til-skolebænken-programmer beregnet på personer, der har brug at tilegne sig læse- og regnefærdigheder og essentielle livskompetencer;

| 6. | minder om, at uddannelse spiller en afgørende rolle for at afbalancere mulighederne i livet for børn med forskellige familiemæssige og socioøkonomiske baggrunde; opfordrer til en fuldstændig gennemførelse af de seks EFA-mål med særlig vægt på grundskoleuddannelse for at udvide og forbedre børnepasning og skoleundervisning, navnlig for de mest sårbare og dårligst stillede børn, og sikre, at alle børn, navnlig piger, personer i vanskelige situationer og personer, der tilhører etniske mindretal, har adgang til og færdiggør en gratis og obligatorisk grundskoleuddannelse af god kvalitet; |
| --- | --- |

6.

minder om, at uddannelse spiller en afgørende rolle for at afbalancere mulighederne i livet for børn med forskellige familiemæssige og socioøkonomiske baggrunde; opfordrer til en fuldstændig gennemførelse af de seks EFA-mål med særlig vægt på grundskoleuddannelse for at udvide og forbedre børnepasning og skoleundervisning, navnlig for de mest sårbare og dårligst stillede børn, og sikre, at alle børn, navnlig piger, personer i vanskelige situationer og personer, der tilhører etniske mindretal, har adgang til og færdiggør en gratis og obligatorisk grundskoleuddannelse af god kvalitet;

| 7. | opfordrer til, at alle læringsbehov hos unge og voksne opfyldes gennem lige adgang til passende lærings- og livskompetence-programmer med henblik på at opnå en 50 %'s forbedring af læsefærdighedsniveauet blandt voksne, navnlig kvinder, personer med særlige uddannelsesbehov, ikke-bofaste grupper, internt fordrevne, flygtninge og andre udsatte grupper, og lige adgang til grunduddannelse og fortsat uddannelse for alle voksne; |
| --- | --- |

7.

opfordrer til, at alle læringsbehov hos unge og voksne opfyldes gennem lige adgang til passende lærings- og livskompetence-programmer med henblik på at opnå en 50 %'s forbedring af læsefærdighedsniveauet blandt voksne, navnlig kvinder, personer med særlige uddannelsesbehov, ikke-bofaste grupper, internt fordrevne, flygtninge og andre udsatte grupper, og lige adgang til grunduddannelse og fortsat uddannelse for alle voksne;

| 8. | opfordrer til, at kønsforskelle på alle uddannelsesniveauer elimineres med fokus på at sikre piger fuld og lige adgang til og gennemførelse af kvalitetssikret uddannelse; opfordrer AVS-staterne til at tage hånd om problemer såsom utilstrækkelige sanitære standarder og at tilvejebringe menstruationsbeskyttelse, som navnlig kan have betydning for især skolefrafaldsraten blandt unge piger, der kommer i puberteten; |
| --- | --- |

8.

opfordrer til, at kønsforskelle på alle uddannelsesniveauer elimineres med fokus på at sikre piger fuld og lige adgang til og gennemførelse af kvalitetssikret uddannelse; opfordrer AVS-staterne til at tage hånd om problemer såsom utilstrækkelige sanitære standarder og at tilvejebringe menstruationsbeskyttelse, som navnlig kan have betydning for især skolefrafaldsraten blandt unge piger, der kommer i puberteten;

| 9. | opfordrer til, at alle aspekter af uddannelseskvalitet forbedres og at der sikres topkvalitet, således at alle kan opnå anerkendte og målbare læringsresultater, navnlig for så vidt angår læse- og skrivefærdigheder, regnekundskaber og vigtige livskompetencer, som er afgørende for at opfylde de strategiske mål i ILO's dagsorden om anstændigt arbejde for alle; opfordrer til, at der indføres sociale indikatorer til måling af de opnåede resultater; |
| --- | --- |

9.

opfordrer til, at alle aspekter af uddannelseskvalitet forbedres og at der sikres topkvalitet, således at alle kan opnå anerkendte og målbare læringsresultater, navnlig for så vidt angår læse- og skrivefærdigheder, regnekundskaber og vigtige livskompetencer, som er afgørende for at opfylde de strategiske mål i ILO's dagsorden om anstændigt arbejde for alle; opfordrer til, at der indføres sociale indikatorer til måling af de opnåede resultater;

| 10. | opfordrer AVS-landene til at stræbe efter at opnå en bæredygtig, afbalanceret og mere selvstændig økonomisk udvikling med henblik på at imødekomme kravet om lige adgang til kvalitetsuddannelse, læse- og skrivefærdigheder, livslang læring og tilegnelse af færdigheder for alle sine borgere; understreger ligeledes nødvendigheden af at bringe indholdet af sekundær uddannelse i bedre overensstemmelse med arbejdsmarkedets behov; opfordrer navnlig til, at teknisk og erhvervsrettet uddannelse målrettes de særlige behov og tager hensyn til begrænsningerne i den uformelle sektor i Afrika syd for Sahara, således at den kan være til gavn for hele økonomien i stedet for primært at være begrænset til uddannelse rettet mod den moderne industrisektor; |
| --- | --- |

10.

opfordrer AVS-landene til at stræbe efter at opnå en bæredygtig, afbalanceret og mere selvstændig økonomisk udvikling med henblik på at imødekomme kravet om lige adgang til kvalitetsuddannelse, læse- og skrivefærdigheder, livslang læring og tilegnelse af færdigheder for alle sine borgere; understreger ligeledes nødvendigheden af at bringe indholdet af sekundær uddannelse i bedre overensstemmelse med arbejdsmarkedets behov; opfordrer navnlig til, at teknisk og erhvervsrettet uddannelse målrettes de særlige behov og tager hensyn til begrænsningerne i den uformelle sektor i Afrika syd for Sahara, således at den kan være til gavn for hele økonomien i stedet for primært at være begrænset til uddannelse rettet mod den moderne industrisektor;

| 11. | understreger, at investering i uddannelse og erhvervsuddannelse er afgørende for en bedre fremtid, centrale kompetencer og nye færdigheder, som giver folk nye muligheder og desuden lægger fundamentet for økonomisk udvikling og social udvikling på lang sigt; understreger, at udformningen af en ny sprogindlæringsstrategi med henblik på at fremme det generelle kendskab til særlige kompetenceområder vil fremme studerendes mobilitet; |
| --- | --- |

11.

understreger, at investering i uddannelse og erhvervsuddannelse er afgørende for en bedre fremtid, centrale kompetencer og nye færdigheder, som giver folk nye muligheder og desuden lægger fundamentet for økonomisk udvikling og social udvikling på lang sigt; understreger, at udformningen af en ny sprogindlæringsstrategi med henblik på at fremme det generelle kendskab til særlige kompetenceområder vil fremme studerendes mobilitet;

| 12. | opfordrer til, at uddannelse gøres til et selvstændigt mål i den bredere udviklingsdagsorden for perioden efter 2015, og til at retfærdig og inklusiv kvalitetsuddannelse og livslang læring for alle pr. 2030 gøres til det overordnede mål; bemærker i denne forbindelse, at erhvervsrettet uddannelse spiller en vigtig rolle i at sikre, at unge og voksne har de nødvendige kvalifikationer til anstændigt arbejde og tilværelse; |
| --- | --- |

12.

opfordrer til, at uddannelse gøres til et selvstændigt mål i den bredere udviklingsdagsorden for perioden efter 2015, og til at retfærdig og inklusiv kvalitetsuddannelse og livslang læring for alle pr. 2030 gøres til det overordnede mål; bemærker i denne forbindelse, at erhvervsrettet uddannelse spiller en vigtig rolle i at sikre, at unge og voksne har de nødvendige kvalifikationer til anstændigt arbejde og tilværelse;

| 13. | opfordrer AVS-landene til at gennemføre »Incheon erklæring for uddannelse 2030: På vej mod en inklusiv og retfærdig kvalitet og livslang læring« og den kommende ramme for initiativer, som vil blive vedtaget som SDG 4 på FN’s særlige topmøde, som afholdes i New York i september 2015; |
| --- | --- |

13.

opfordrer AVS-landene til at gennemføre »Incheon erklæring for uddannelse 2030: På vej mod en inklusiv og retfærdig kvalitet og livslang læring« og den kommende ramme for initiativer, som vil blive vedtaget som SDG 4 på FN’s særlige topmøde, som afholdes i New York i september 2015;

| 14. | opfordrer AVS-staterne til at fremkomme med forskellige innovative strategier til at forbedre læreruddannelsesprogrammer generelt og læreres levevilkår i særdeleshed og til at sikre, at de fastholdes i skolesystemet; |
| --- | --- |

14.

opfordrer AVS-staterne til at fremkomme med forskellige innovative strategier til at forbedre læreruddannelsesprogrammer generelt og læreres levevilkår i særdeleshed og til at sikre, at de fastholdes i skolesystemet;

| 15. | opfordrer AVS-staterne til at lægge behørig vægt på og foretage de nødvendige forbedringer af læseplanerne i fag såsom IKT, medborgerkundskab, de skønne kunster og idræt til støtte for erhvervsrettet uddannelse; |
| --- | --- |

15.

opfordrer AVS-staterne til at lægge behørig vægt på og foretage de nødvendige forbedringer af læseplanerne i fag såsom IKT, medborgerkundskab, de skønne kunster og idræt til støtte for erhvervsrettet uddannelse;

| 16. | opfordrer AVS-landene til at anspore den private sektor til at udfylde sin rolle i udviklingen af uddannelser; |
| --- | --- |

16.

opfordrer AVS-landene til at anspore den private sektor til at udfylde sin rolle i udviklingen af uddannelser;

| 17. | opfordrer AVS-staterne til at tage hånd om at sikre, at der findes rimelig muligheder for at færdiggøre kvalitetssikrede uddannelser for personer bosiddende i landdistrikter, ugunstigt stillede, bosiddende i vanskeligt tilgængelige områder og marginaliserede grupper i samfundet gennem forskellige incitamentsordninger og andre relevante strategier; |
| --- | --- |

17.

opfordrer AVS-staterne til at tage hånd om at sikre, at der findes rimelig muligheder for at færdiggøre kvalitetssikrede uddannelser for personer bosiddende i landdistrikter, ugunstigt stillede, bosiddende i vanskeligt tilgængelige områder og marginaliserede grupper i samfundet gennem forskellige incitamentsordninger og andre relevante strategier;

| 18. | opfordrer AVS-landene til at respektere kulturelle, etiske og religiøse værdier samt andre værdier, såsom selvstændighed og selvstændig tænkning i deres primære og sekundære undervisningsplaner, og bekæmpe alle former for radikalisering fra lærernes side eller i form af ydre påvirkninger; |
| --- | --- |

18.

opfordrer AVS-landene til at respektere kulturelle, etiske og religiøse værdier samt andre værdier, såsom selvstændighed og selvstændig tænkning i deres primære og sekundære undervisningsplaner, og bekæmpe alle former for radikalisering fra lærernes side eller i form af ydre påvirkninger;

| 19. | opfordrer til, at det sikres, at uddannelsesprogrammer i AVS-landene behandler fælles uddannelsesmæssige udfordringer ved hjælp af regional integration og regionalt samarbejde, navnlig for så vidt angår de videregående, tekniske og erhvervsfaglige uddannelser; |
| --- | --- |

19.

opfordrer til, at det sikres, at uddannelsesprogrammer i AVS-landene behandler fælles uddannelsesmæssige udfordringer ved hjælp af regional integration og regionalt samarbejde, navnlig for så vidt angår de videregående, tekniske og erhvervsfaglige uddannelser;

| 20. | opfordrer til en fremsynet social og miljømæssig tilgang til uddannelses- og erhvervsuddannelsesprogrammer i AVS-staterne, der imødekommer behovet for uddannelse i bæredygtig udvikling samt i IKT og nye teknologier; opfordrer AVS-staterne til at udvikle strategier og investere i iværksætteruddannelse, især inden for social iværksættervirksomhed, aktiviteter inden for undervisningen og uformel uddannelse; |
| --- | --- |

20.

opfordrer til en fremsynet social og miljømæssig tilgang til uddannelses- og erhvervsuddannelsesprogrammer i AVS-staterne, der imødekommer behovet for uddannelse i bæredygtig udvikling samt i IKT og nye teknologier; opfordrer AVS-staterne til at udvikle strategier og investere i iværksætteruddannelse, især inden for social iværksættervirksomhed, aktiviteter inden for undervisningen og uformel uddannelse;

| 21. | tilskynder alle lande til at fremme de nødvendige strukturer til at sikre livslang læring for undervisere som et centralt element i at forbedre uddannelsesniveauerne; |
| --- | --- |

21.

tilskynder alle lande til at fremme de nødvendige strukturer til at sikre livslang læring for undervisere som et centralt element i at forbedre uddannelsesniveauerne;

| 22. | erkender, at det er nødvendigt, at uddannelsesprogrammer tager højde for alvorlige situationer, som f.eks. pandemier, naturkatastrofer, konflikter eller tiden efter konflikter og generelt forberede borgerne, og børn og unge i særdeleshed, på genopretning eller fredsopbygning og forsoning; |
| --- | --- |

22.

erkender, at det er nødvendigt, at uddannelsesprogrammer tager højde for alvorlige situationer, som f.eks. pandemier, naturkatastrofer, konflikter eller tiden efter konflikter og generelt forberede borgerne, og børn og unge i særdeleshed, på genopretning eller fredsopbygning og forsoning;

| 23. | opfordrer regeringerne til at fremme offentlige politikker med henblik på at omjustere uddannelsesprogrammer, så de imødekommer de økonomiske og erhvervsmæssige krav i deres lokale økonomier, herunder uddannelsesprogrammer inden for kunst og humaniora; |
| --- | --- |

23.

opfordrer regeringerne til at fremme offentlige politikker med henblik på at omjustere uddannelsesprogrammer, så de imødekommer de økonomiske og erhvervsmæssige krav i deres lokale økonomier, herunder uddannelsesprogrammer inden for kunst og humaniora;

| 24. | fremhæver, at tilpasning af uddannelsesprogrammer til økonomierne og arbejdsmarkedets behov ville give flere jobmuligheder og mere personlig udvikling og økonomisk vækst; understreger i denne forbindelse erhvervsuddannelsens vigtige rolle i den nationale udvikling og i at forberede individet på arbejdslivet ved at lære dem færdigheder og kompetencer, der er nødvendige for den økonomiske konkurrenceevne; |
| --- | --- |

24.

fremhæver, at tilpasning af uddannelsesprogrammer til økonomierne og arbejdsmarkedets behov ville give flere jobmuligheder og mere personlig udvikling og økonomisk vækst; understreger i denne forbindelse erhvervsuddannelsens vigtige rolle i den nationale udvikling og i at forberede individet på arbejdslivet ved at lære dem færdigheder og kompetencer, der er nødvendige for den økonomiske konkurrenceevne;

| 25. | opfordrer til beskyttelse og anerkendelse af den rolle, som undervisere og værdien af deres job udgør; |
| --- | --- |

25.

opfordrer til beskyttelse og anerkendelse af den rolle, som undervisere og værdien af deres job udgør;

| 26. | opfordrer til, at der etableres en bæredygtig infrastruktur for teknisk og erhvervsfaglig uddannelse med henblik på at opfylde målet om, at højt kvalificerede borgere opnår en god overgang fra skole til arbejdsmarked, og til at læreruddannelsesprogrammer indarbejdes i de nationale kompetencestrategier gennem inddragelse af erhvervslivet samt fremvoksende teknologier, med henblik på at sikre at iværksætterånd integreres i disse programmer; mener, at udviklingen af et internationalt konkurrencedygtigt arbejdsmarked skal respektere den menneskelige værdighed; erkender den voksende betydning af OPP for at nå målene om uddannelse for alle; |
| --- | --- |

26.

opfordrer til, at der etableres en bæredygtig infrastruktur for teknisk og erhvervsfaglig uddannelse med henblik på at opfylde målet om, at højt kvalificerede borgere opnår en god overgang fra skole til arbejdsmarked, og til at læreruddannelsesprogrammer indarbejdes i de nationale kompetencestrategier gennem inddragelse af erhvervslivet samt fremvoksende teknologier, med henblik på at sikre at iværksætterånd integreres i disse programmer; mener, at udviklingen af et internationalt konkurrencedygtigt arbejdsmarked skal respektere den menneskelige værdighed; erkender den voksende betydning af OPP for at nå målene om uddannelse for alle;

| 27. | opfordrer til, at der træffes foranstaltninger til at lette overgangen fra uddannelse til arbejdsliv, som fremmer iværksætterånden og tager højde for de særlige økonomiske strukturer i AVS-landene, lægger vægt på små foretagender og familiedrevne virksomheder og på at finde innovative måder, hvormed de sættes i stand til at holde lokale traditioner og typiske særegenheder i hævd; |
| --- | --- |

27.

opfordrer til, at der træffes foranstaltninger til at lette overgangen fra uddannelse til arbejdsliv, som fremmer iværksætterånden og tager højde for de særlige økonomiske strukturer i AVS-landene, lægger vægt på små foretagender og familiedrevne virksomheder og på at finde innovative måder, hvormed de sættes i stand til at holde lokale traditioner og typiske særegenheder i hævd;

| 28. | opfordrer regeringerne i EU og AVS-landene til at overveje ordninger, der øger samarbejde på tværs af grænser, både regionalt og sammen med EU's medlemsstater, som befordrer lærerudvekslingsprogrammer med henblik på at lære bedste praksis og bidrage til at fastholde kompetencer i landet for således at imødegå problemet med hjerneflugt; |
| --- | --- |

28.

opfordrer regeringerne i EU og AVS-landene til at overveje ordninger, der øger samarbejde på tværs af grænser, både regionalt og sammen med EU's medlemsstater, som befordrer lærerudvekslingsprogrammer med henblik på at lære bedste praksis og bidrage til at fastholde kompetencer i landet for således at imødegå problemet med hjerneflugt;

| 29. | gør opmærksom på, at boglig uddannelse og erhvervsuddannelse har potentiale til at give marginaliserede mennesker mulighed for at vende tilbage til uddannelse; fremhæver, at brugen af ikke-skolebaseret uddannelse med fokus på arbejdslivet og med tætte forbindelser til det lokale arbejdsmarked, som integrerer formel og uformel uddannelse, kan udgøre et troværdigt alternativ for elever, der i mindre grad er orienteret mod den akademiske verden; |
| --- | --- |

29.

gør opmærksom på, at boglig uddannelse og erhvervsuddannelse har potentiale til at give marginaliserede mennesker mulighed for at vende tilbage til uddannelse; fremhæver, at brugen af ikke-skolebaseret uddannelse med fokus på arbejdslivet og med tætte forbindelser til det lokale arbejdsmarked, som integrerer formel og uformel uddannelse, kan udgøre et troværdigt alternativ for elever, der i mindre grad er orienteret mod den akademiske verden;

| 30. | opfordrer til, at de nationale uddannelsesstrategier omfatter foranstaltninger, som skal forhindre »hjerneflugt«, herunder passende incitamenter, bl.a. med hensyn til løn, bolig og andre rettigheder, der tilskynder uddannede lærerstab og praktikanter, som har gavn af erhvervsuddannelsesprogrammerne, til at forblive i eller vende tilbage til deres hjemland og dermed bidrage til deres eget samfund og økonomi snarere end at blive lokket til udlandet for at arbejde i de udviklede lande, og opfordrer til at anvende AVS-EU-partnerskabet som et instrument til at imødegå denne udfordring i AVS-landene; |
| --- | --- |

30.

opfordrer til, at de nationale uddannelsesstrategier omfatter foranstaltninger, som skal forhindre »hjerneflugt«, herunder passende incitamenter, bl.a. med hensyn til løn, bolig og andre rettigheder, der tilskynder uddannede lærerstab og praktikanter, som har gavn af erhvervsuddannelsesprogrammerne, til at forblive i eller vende tilbage til deres hjemland og dermed bidrage til deres eget samfund og økonomi snarere end at blive lokket til udlandet for at arbejde i de udviklede lande, og opfordrer til at anvende AVS-EU-partnerskabet som et instrument til at imødegå denne udfordring i AVS-landene;

| 31. | erkender, at det er nødvendigt at mobilisere yderligere finansiering for at udvikle den offentlige uddannelse i AVS-landene, navnlig i Afrika syd for Sahara, hvor der er behov for at udvide den sekundære uddannelse og tilvejebringe en-chance-til-programmer for dem, der ikke har fået grundskoleuddannelse, for at imødegå den fortsat hastige befolkningstilvækst og rette op på uddannelsens kvalitet og relevans; erkender, at en forhøjelse af statens indtægter gennem beskatning er en udfordring i økonomier, der i vidt omfang er baserede på landdistrikter, som genererer et meget smalt skattegrundlag; opfordrer følgelig EU til at optrappe sit samarbejde med AVS-landene om skattespørgsmål, således at de bliver i stand til at forbedre mobiliseringen af offentlige ressourcer; opfordrer i dette øjemed EU til blandt andet at: føre an i bekæmpelsen af skattesvig og skatteunddragelse sikre en retfærdig fordeling af skatteudskrivningsretten og samtidig forhandle skatte- og investeringsaftaler og give AVS-landene lov til at beskatte eksport af råvarer osv., således at de får mulighed for at udvide deres finanspolitiske råderum med henblik på at øge den andel af de samlede offentlige budgetter, der går til uddannelse; |
| --- | --- |

31.

erkender, at det er nødvendigt at mobilisere yderligere finansiering for at udvikle den offentlige uddannelse i AVS-landene, navnlig i Afrika syd for Sahara, hvor der er behov for at udvide den sekundære uddannelse og tilvejebringe en-chance-til-programmer for dem, der ikke har fået grundskoleuddannelse, for at imødegå den fortsat hastige befolkningstilvækst og rette op på uddannelsens kvalitet og relevans; erkender, at en forhøjelse af statens indtægter gennem beskatning er en udfordring i økonomier, der i vidt omfang er baserede på landdistrikter, som genererer et meget smalt skattegrundlag; opfordrer følgelig EU til at optrappe sit samarbejde med AVS-landene om skattespørgsmål, således at de bliver i stand til at forbedre mobiliseringen af offentlige ressourcer; opfordrer i dette øjemed EU til blandt andet at: føre an i bekæmpelsen af skattesvig og skatteunddragelse sikre en retfærdig fordeling af skatteudskrivningsretten og samtidig forhandle skatte- og investeringsaftaler og give AVS-landene lov til at beskatte eksport af råvarer osv., således at de får mulighed for at udvide deres finanspolitiske råderum med henblik på at øge den andel af de samlede offentlige budgetter, der går til uddannelse;

| 32. | opfordrer AVS-landene til at afsætte en del af deres nationale budgetter til de primære og sekundære uddannelsessektorer; |
| --- | --- |

32.

opfordrer AVS-landene til at afsætte en del af deres nationale budgetter til de primære og sekundære uddannelsessektorer;

| 33. | fordømmer enhver handling, der har til formål at forhindre børn i at gå i skole, især terrorangrebene begået af Boko Haram, der bogstaveligt talt betyder »vestlig uddannelse er forbudt«, idet gruppens vigtigste mål er at bekæmpe uddannelse af børn, især piger, og udslette kristne værdier i det nordlige Nigeria og nabolandene i området, hvor gruppen udbreder sit terrorvælde; beklager tabet af menneskeliv under terrorangreb på Garissa-universitetet i Kenya og opfordrer til en samordnet international indsats til bekæmpelse af denne svøbe og alle former for terrorisme for at forsvare retten til uddannelse; |
| --- | --- |

33.

fordømmer enhver handling, der har til formål at forhindre børn i at gå i skole, især terrorangrebene begået af Boko Haram, der bogstaveligt talt betyder »vestlig uddannelse er forbudt«, idet gruppens vigtigste mål er at bekæmpe uddannelse af børn, især piger, og udslette kristne værdier i det nordlige Nigeria og nabolandene i området, hvor gruppen udbreder sit terrorvælde; beklager tabet af menneskeliv under terrorangreb på Garissa-universitetet i Kenya og opfordrer til en samordnet international indsats til bekæmpelse af denne svøbe og alle former for terrorisme for at forsvare retten til uddannelse;

| 34. | bemærker, at mangel på skoler, dårligt uddannede lærere og forældede pensummer og udstyr allerede har ført til forringelse af kvaliteten og relevansen af ungdomsuddannelser i Afrika syd for Sahara, at begrænsninger på efterspørgselssiden, som f.eks. manglende evne til at betale skolepenge, har gjort adgang til især ungdomsuddannelse uopnåelig for store dele af befolkningen; erkender, at uddannelse leveret af privatfinansierede institutioner i en situation, hvor den offentlige finansiering er begrænset, kan lette omfanget af de hermed forbundne udgifter; bemærker imidlertid risiciene for at forværre uligheden, idet dårligt finansierede offentlige skoler fokuserer på landdistrikter og familier i beskedne kår, og private skoler servicerer de mere økonomisk velstillede familier i byområderne; advarer derfor AVS-landene mod at opstille et todelt uddannelsessystem, som kan risikere at forværre ulighederne gennem privat finansiering, og opfordrer dem til at prioritere offentlig finansiering; opfordrer ligeledes EU til at øge sin støtte til offentlig ungdomsuddannelse, både hvad angår akademisk uddannelse og teknisk og erhvervsfaglig uddannelse; |
| --- | --- |

34.

bemærker, at mangel på skoler, dårligt uddannede lærere og forældede pensummer og udstyr allerede har ført til forringelse af kvaliteten og relevansen af ungdomsuddannelser i Afrika syd for Sahara, at begrænsninger på efterspørgselssiden, som f.eks. manglende evne til at betale skolepenge, har gjort adgang til især ungdomsuddannelse uopnåelig for store dele af befolkningen; erkender, at uddannelse leveret af privatfinansierede institutioner i en situation, hvor den offentlige finansiering er begrænset, kan lette omfanget af de hermed forbundne udgifter; bemærker imidlertid risiciene for at forværre uligheden, idet dårligt finansierede offentlige skoler fokuserer på landdistrikter og familier i beskedne kår, og private skoler servicerer de mere økonomisk velstillede familier i byområderne; advarer derfor AVS-landene mod at opstille et todelt uddannelsessystem, som kan risikere at forværre ulighederne gennem privat finansiering, og opfordrer dem til at prioritere offentlig finansiering; opfordrer ligeledes EU til at øge sin støtte til offentlig ungdomsuddannelse, både hvad angår akademisk uddannelse og teknisk og erhvervsfaglig uddannelse;

| 35. | roser det arbejde, som udføres af EU og AVS-landenes myndigheder i gennemførelsen af Adelin-programmerne og AVS-videnskabs- og teknologiprogrammerne, og opfordrer til, at erfaringerne fra disse initiativer udbredes til andre områder inden for uddannelse, erhvervsuddannelse og teknisk uddannelse i den 11. EUF; |
| --- | --- |

35.

roser det arbejde, som udføres af EU og AVS-landenes myndigheder i gennemførelsen af Adelin-programmerne og AVS-videnskabs- og teknologiprogrammerne, og opfordrer til, at erfaringerne fra disse initiativer udbredes til andre områder inden for uddannelse, erhvervsuddannelse og teknisk uddannelse i den 11. EUF;

| 36. | tilskynder AVS-regeringerne til at prioritere uddannelse som en central sektor i programmeringsprocessen for den 11. EUF i dokumenterne vedrørende nationale, regionale og intro-AVS-bevillinger og opfordrer til, at grundlæggende uddannelse integreres i alle dele af udviklingssamarbejdet; |
| --- | --- |

36.

tilskynder AVS-regeringerne til at prioritere uddannelse som en central sektor i programmeringsprocessen for den 11. EUF i dokumenterne vedrørende nationale, regionale og intro-AVS-bevillinger og opfordrer til, at grundlæggende uddannelse integreres i alle dele af udviklingssamarbejdet;

| 37. | opfordrer videregående uddannelsesinstitutioner i AVS-lande til at deltage aktivt i programmer under EU's Erasmus+, navnlig for så vidt angår kapacitetsopbygningsprojekter, der sigter mod at udvikle og reformere videregående uddannelsesinstitutioner og -systemer ved at forbedre deres kvalitet og relevans samt ved at fremme regionalt samarbejde og øget konvergens; |
| --- | --- |

37.

opfordrer videregående uddannelsesinstitutioner i AVS-lande til at deltage aktivt i programmer under EU's Erasmus+, navnlig for så vidt angår kapacitetsopbygningsprojekter, der sigter mod at udvikle og reformere videregående uddannelsesinstitutioner og -systemer ved at forbedre deres kvalitet og relevans samt ved at fremme regionalt samarbejde og øget konvergens;

| 38. | glæder sig over Kommissionens initiativ til at reformere sine erhvervsuddannelsesprogrammer for udviklingslandene og andre hermed relaterede projekter med henblik på at indføre en ny strategi baseret på informationer om arbejdsmarkedssituationen, OPP og bedre styring, sikre bæredygtig udvikling og hjælpe især små virksomheder med at bevare AVS-landenes særegenheder og værdier og samtidig respektere miljøet og sikre kvalitetsjobs, som tilskynder til snarere end undergraver arbejdsmarkedsmulighederne for begge køn; |
| --- | --- |

38.

glæder sig over Kommissionens initiativ til at reformere sine erhvervsuddannelsesprogrammer for udviklingslandene og andre hermed relaterede projekter med henblik på at indføre en ny strategi baseret på informationer om arbejdsmarkedssituationen, OPP og bedre styring, sikre bæredygtig udvikling og hjælpe især små virksomheder med at bevare AVS-landenes særegenheder og værdier og samtidig respektere miljøet og sikre kvalitetsjobs, som tilskynder til snarere end undergraver arbejdsmarkedsmulighederne for begge køn;

| 39. | opfordrer til projekter, der fremmer jobskabelse gennem løbende interaktion mellem uddannelsessektoren og arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

39.

opfordrer til projekter, der fremmer jobskabelse gennem løbende interaktion mellem uddannelsessektoren og arbejdsmarkedet;

| 40. | pålægger sine formænd at sende denne beslutning til AVS-EU-Ministerrådet, Europa-Parlamentet, Europa-Kommissionen, formandskabet for Rådet for Den Europæiske Union, Den Afrikanske Union, Det Panafrikanske Parlament, UNESCO og UNICEF. |
| --- | --- |

40.

pålægger sine formænd at sende denne beslutning til AVS-EU-Ministerrådet, Europa-Parlamentet, Europa-Kommissionen, formandskabet for Rådet for Den Europæiske Union, Den Afrikanske Union, Det Panafrikanske Parlament, UNESCO og UNICEF.

BESLUTNING (14)

om naturkatastrofen i Vanuatu (og nabostaterne): vejen frem, herunder regionalt samarbejde

Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU,

| — | der var forsamlet i Suva (Fiji) fra den 15. til den 17. juni 2015, |
| --- | --- |

—

der var forsamlet i Suva (Fiji) fra den 15. til den 17. juni 2015,

| — | der henviser til AVS/EU-partnerskabsaftalen, der blev undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 og revideret den 25. juni 2005 og den 22. juni 2010 (i det følgende benævnt Cotonouaftalen), særlig artikel 32, |
| --- | --- |

—

der henviser til AVS/EU-partnerskabsaftalen, der blev undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 og revideret den 25. juni 2005 og den 22. juni 2010 (i det følgende benævnt Cotonouaftalen), særlig artikel 32,

| — | der henviser til artikel 208 og 214 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 208 og 214 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1313/2013/EU af 17. december 2013 om en EU-civilbeskyttelsesmekanisme, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1313/2013/EU af 17. december 2013 om en EU-civilbeskyttelsesmekanisme,

| — | der henviser til den europæiske konsensus om udvikling af 20. december 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske konsensus om udvikling af 20. december 2005,

| — | der henviser til den europæiske konsensus om humanitær bistand af 18. december 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske konsensus om humanitær bistand af 18. december 2007,

| — | der henviser til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) og den dertil hørende Kyotoprotokol, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) og den dertil hørende Kyotoprotokol,

| — | der henviser til FN's årtusindeerklæring af 8. september 2000, der fastsætter 2015-målene som det internationale samfunds fælles kriterier for udryddelse af fattigdom, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's årtusindeerklæring af 8. september 2000, der fastsætter 2015-målene som det internationale samfunds fælles kriterier for udryddelse af fattigdom,

| — | der henviser til »Hyogohandlingsplanen for 2005-2015: »Building the Resilience of Nations and Communities to Disasters«, der blev vedtaget af verdenskonferencen om katastrofebegrænsning i januar 2005 i Kobo, Hyogo (Japan), |
| --- | --- |

—

der henviser til »Hyogohandlingsplanen for 2005-2015: »Building the Resilience of Nations and Communities to Disasters«, der blev vedtaget af verdenskonferencen om katastrofebegrænsning i januar 2005 i Kobo, Hyogo (Japan),

| — | der henviser til Sendairammen for katastrofeforebyggelse 2015-2030, som blev vedtaget på FN's verdenskonference om reduktion af katastroferisici, der blev afholdt den 14.—18. marts 2015 i Sendai (Japan), |
| --- | --- |

—

der henviser til Sendairammen for katastrofeforebyggelse 2015-2030, som blev vedtaget på FN's verdenskonference om reduktion af katastroferisici, der blev afholdt den 14.—18. marts 2015 i Sendai (Japan),

| — | der henviser til Niue-erklæringen om klimaændringer, der blev vedtaget på topmødet i Stillehavsøernes Forum, der blev afholdt den 19. august 2008 i Alofi, Niue, til erklæringen fra Stillehavsøernes Forum og Den Europæiske Union om klimaændringer af 7. november 2008, og til rammerne for Stillehavsområdets regionalisme, der blev vedtaget af lederne i Stillehavsøernes Forum i Palau i maj 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til Niue-erklæringen om klimaændringer, der blev vedtaget på topmødet i Stillehavsøernes Forum, der blev afholdt den 19. august 2008 i Alofi, Niue, til erklæringen fra Stillehavsøernes Forum og Den Europæiske Union om klimaændringer af 7. november 2008, og til rammerne for Stillehavsområdets regionalisme, der blev vedtaget af lederne i Stillehavsøernes Forum i Palau i maj 2014,

| — | der henviser til FN’s Generalforsamlings resolutioner om den internationale strategi for katastrofereduktion, og til dets resolution om de små udviklingsøstaters strategi for fremskyndede foranstaltninger (Accelerated Modalities of Action Pathway) af 14. november 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN’s Generalforsamlings resolutioner om den internationale strategi for katastrofereduktion, og til dets resolution om de små udviklingsøstaters strategi for fremskyndede foranstaltninger (Accelerated Modalities of Action Pathway) af 14. november 2014,

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 29. maj 2006 — EU’s forbindelser med Stillehavsøerne — strategi for et styrket partnerskab (KOM(2006) 248) — og den fælles meddelelse fra Kommissionen og næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik med titlen »Mod et nyt udviklingspartnerskab mellem EU og Stillehavsområdet« (JOIN(2012) 006), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 29. maj 2006 — EU’s forbindelser med Stillehavsøerne — strategi for et styrket partnerskab (KOM(2006) 248) — og den fælles meddelelse fra Kommissionen og næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik med titlen »Mod et nyt udviklingspartnerskab mellem EU og Stillehavsområdet« (JOIN(2012) 006),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet af 18. september 2007 — En global klimaalliance mellem EU og de fattige udviklingslande, der er mest udsatte som følge af klimaændringen (KOM(2007) 540), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet af 18. september 2007 — En global klimaalliance mellem EU og de fattige udviklingslande, der er mest udsatte som følge af klimaændringen (KOM(2007) 540),

| — | der henviser til arbejdet for så vidt angår AVS-EU programmet til reduktion af risici i forbindelse med naturkatastrofer, |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdet for så vidt angår AVS-EU programmet til reduktion af risici i forbindelse med naturkatastrofer,

| — | der henviser til evalueringen af behovene efter katastrofen, der blev gennemført under ledelse af regeringen i Vanuatu i april 2015, og til beredskabsplanen for Vanuatu, der er udarbejdet af De Forenede Nationers Kontor for Koordination af Humanitære Anliggender (UNOCHA) i samarbejde med humanitære partnere, |
| --- | --- |

—

der henviser til evalueringen af behovene efter katastrofen, der blev gennemført under ledelse af regeringen i Vanuatu i april 2015, og til beredskabsplanen for Vanuatu, der er udarbejdet af De Forenede Nationers Kontor for Koordination af Humanitære Anliggender (UNOCHA) i samarbejde med humanitære partnere,

| — | der henviser til erklæringen af 14. marts 2015 fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om situationen i Vanuatu, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 14. marts 2015 fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om situationen i Vanuatu,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 21. oktober 2008 om en global klimaalliance mellem EU og de fattige udviklingslande, der er mest udsatte som følge af klimaændringen (15), af 4. februar 2009»2050: Fremtiden begynder i dag — henstillinger til EU's fremtidige integrerede politik om klimaændringer« (16), af 15. marts 2012 om en køreplan for omstilling til en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi i 2050 (17) og af 11. december 2013 om EU's strategi til styrkelse af resiliens og nedbringelse af katastroferisici i udviklingslande: anvendelse af erfaringer fra fødevaresikkerhedskriser (18), af 5. februar 2014 om en ramme for klima- og energipolitikkerne frem til 2030 (19) og af 26. november 2014 om FN's konference om klimaændringer 2014 (20), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 21. oktober 2008 om en global klimaalliance mellem EU og de fattige udviklingslande, der er mest udsatte som følge af klimaændringen (15), af 4. februar 2009»2050: Fremtiden begynder i dag — henstillinger til EU's fremtidige integrerede politik om klimaændringer« (16), af 15. marts 2012 om en køreplan for omstilling til en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi i 2050 (17) og af 11. december 2013 om EU's strategi til styrkelse af resiliens og nedbringelse af katastroferisici i udviklingslande: anvendelse af erfaringer fra fødevaresikkerhedskriser (18), af 5. februar 2014 om en ramme for klima- og energipolitikkerne frem til 2030 (19) og af 26. november 2014 om FN's konference om klimaændringer 2014 (20),

| — | der henviser til sin beslutning af 1. april 1999 om klimaforandringer og små udviklingsøstater i forbindelse med AVS-EU-samarbejdsrammen, til sin beslutning af 19. november 2005 om årsager til og konsekvenser af naturkatastrofer, til sin beslutning af 22. november 2007 om naturkatastrofer i AVS-landene: EU's finansiering af beredskab (EUF-midler) og nødhjælp (ECHO-midler) og til sin beslutning af 9. april 2009 om de samfunds- og miljømæssige virkninger af klimaændringer i AVS-landene, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 1. april 1999 om klimaforandringer og små udviklingsøstater i forbindelse med AVS-EU-samarbejdsrammen, til sin beslutning af 19. november 2005 om årsager til og konsekvenser af naturkatastrofer, til sin beslutning af 22. november 2007 om naturkatastrofer i AVS-landene: EU's finansiering af beredskab (EUF-midler) og nødhjælp (ECHO-midler) og til sin beslutning af 9. april 2009 om de samfunds- og miljømæssige virkninger af klimaændringer i AVS-landene,

| — | der henviser til sin forretningsordens artikel 18, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin forretningsordens artikel 18, stk. 2,

| A. | der henviser til, at cyklonen Pam, der ramte Vanuatu den 13. og 14. marts 2015, er den alvorligste tropiske cyklon, der nogensinde har ramt landet; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at cyklonen Pam, der ramte Vanuatu den 13. og 14. marts 2015, er den alvorligste tropiske cyklon, der nogensinde har ramt landet;

| B. | der henviser til, at cyklonen forårsagede talrige dødsfald og ramte næsten tre fjerdedele af befolkningen i dette land på grund af ødelæggelse eller beskadigelse af ejendom og infrastruktur, herunder elektricitets- og kommunikationsnet og afbrydelse af grundlæggende sociale ydelser som sundhed og uddannelse; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at cyklonen forårsagede talrige dødsfald og ramte næsten tre fjerdedele af befolkningen i dette land på grund af ødelæggelse eller beskadigelse af ejendom og infrastruktur, herunder elektricitets- og kommunikationsnet og afbrydelse af grundlæggende sociale ydelser som sundhed og uddannelse;

| C. | der henviser til, at cyklonen også har forårsaget alvorlige skader på afgrøder, husdyr og fiskeriinfrastruktur, som ifølge De Forenede Nationers Fødevare- og Landbrugsorganisation truer fødevaresikkerhedssituationen i Vanuatu; der henviser til, at tusindvis af mennesker står tilbage uden adgang til rent drikkevand i et land, der lider af akut vandmangel; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at cyklonen også har forårsaget alvorlige skader på afgrøder, husdyr og fiskeriinfrastruktur, som ifølge De Forenede Nationers Fødevare- og Landbrugsorganisation truer fødevaresikkerhedssituationen i Vanuatu; der henviser til, at tusindvis af mennesker står tilbage uden adgang til rent drikkevand i et land, der lider af akut vandmangel;

| D. | der henviser til, at cyklonen Pam også ødelagde de socioøkonomiske infrastrukturer i østaterne Tuvalu, Salomonøerne og Kiribati med en tilsvarende negativ indvirkning på sundheden og levevilkårene for befolkningerne i disse lande; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at cyklonen Pam også ødelagde de socioøkonomiske infrastrukturer i østaterne Tuvalu, Salomonøerne og Kiribati med en tilsvarende negativ indvirkning på sundheden og levevilkårene for befolkningerne i disse lande;

| E. | der henviser til, at den geografiske spredning af Vanuatu, som omfatter mere end 80 små øer, vanskeliggør nødhjælpsaktioner og skadesvurdering; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den geografiske spredning af Vanuatu, som omfatter mere end 80 små øer, vanskeliggør nødhjælpsaktioner og skadesvurdering;

| F. | der henviser til, at sårbare grupper såsom kvinder, børn og personer med handicap er dem, der med størst sandsynlighed rammes i forbindelse med naturkatastrofer; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at sårbare grupper såsom kvinder, børn og personer med handicap er dem, der med størst sandsynlighed rammes i forbindelse med naturkatastrofer;

| G. | der henviser til, at det internationale samfund har en moralsk forpligtelse til at yde humanitær og finansiel bistand til de lande, som blev ramt af cyklonen Pam, herunder logistisk og operationel støtte; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det internationale samfund har en moralsk forpligtelse til at yde humanitær og finansiel bistand til de lande, som blev ramt af cyklonen Pam, herunder logistisk og operationel støtte;

| H. | der henviser til, at UNOCHA's finansielle sporingstjeneste den 30. april 2015 havde registreret 33,4 mio. USD i finansielle bidrag, og derved opfyldte sit mål, herunder med midler fra EU og dets medlemsstater og andre udviklingspartnere og internationale finansielle institutioner samt fra private donorer; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at UNOCHA's finansielle sporingstjeneste den 30. april 2015 havde registreret 33,4 mio. USD i finansielle bidrag, og derved opfyldte sit mål, herunder med midler fra EU og dets medlemsstater og andre udviklingspartnere og internationale finansielle institutioner samt fra private donorer;

| I. | der henviser til, at EU for perioden 2014-2020 har tildelt ca. 31 mio. EUR til Vanuatu under den 11. Europæiske Udviklingsfond med fokus på udvikling af landdistrikter i det nationale vejledende program; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EU for perioden 2014-2020 har tildelt ca. 31 mio. EUR til Vanuatu under den 11. Europæiske Udviklingsfond med fokus på udvikling af landdistrikter i det nationale vejledende program;

| J. | der henviser til, at naturkatastrofer som cyklonen Pam viser, hvor skrøbelige og yderst sårbare økonomierne i de små udviklingsøstater (SIDS) er, og understreger, at der må lægges større vægt på deres behov for opbygning af modstandsdygtighed; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at naturkatastrofer som cyklonen Pam viser, hvor skrøbelige og yderst sårbare økonomierne i de små udviklingsøstater (SIDS) er, og understreger, at der må lægges større vægt på deres behov for opbygning af modstandsdygtighed;

| K. | der henviser til, at udviklingslande, navnlig små udviklingsøstater, har bidraget mindst til klimaændringerne, men rammes af de værste sociale og miljømæssige konsekvenser af disse; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at udviklingslande, navnlig små udviklingsøstater, har bidraget mindst til klimaændringerne, men rammes af de værste sociale og miljømæssige konsekvenser af disse;

| L. | der henviser til, at naturkatastrofer, herunder klimarelaterede katastrofer, tvinger millioner af mennesker på verdensplan til at migrere, hvilket fører til voksende humanitære kriser, hurtig byudvikling og dermed forbunden voksende slum og stagnerende vækst i AVS-landene; der henviser til, at der ikke findes nogen officiel asylstatus for migranter; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at naturkatastrofer, herunder klimarelaterede katastrofer, tvinger millioner af mennesker på verdensplan til at migrere, hvilket fører til voksende humanitære kriser, hurtig byudvikling og dermed forbunden voksende slum og stagnerende vækst i AVS-landene; der henviser til, at der ikke findes nogen officiel asylstatus for migranter;

| M. | der henviser til, at stigende vandstand og temperaturer og stadig mere ekstreme vejrfænomener som følge af klimaændringer vil have en væsentlig indflydelse på Stillehavsregionens kystøkosystemer og marine økosystemer, biodiversitet, vand- og jordressourcer, fødevareforsyning og levevilkår, og dermed har en negativ indvirkning på BNP-væksten i Stillehavet; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at stigende vandstand og temperaturer og stadig mere ekstreme vejrfænomener som følge af klimaændringer vil have en væsentlig indflydelse på Stillehavsregionens kystøkosystemer og marine økosystemer, biodiversitet, vand- og jordressourcer, fødevareforsyning og levevilkår, og dermed har en negativ indvirkning på BNP-væksten i Stillehavet;

| N. | der henviser til, at modvirkning af og tilpasning til klimaændringer indgik i De Forenede Nationers konference om klimaændringer i 2014 (COP20); der henviser til, at COP20-konklusionerne forventes at danne ramme for FN’s konference om klimaændringer (COP21) i december 2015 i Paris; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at modvirkning af og tilpasning til klimaændringer indgik i De Forenede Nationers konference om klimaændringer i 2014 (COP20); der henviser til, at COP20-konklusionerne forventes at danne ramme for FN’s konference om klimaændringer (COP21) i december 2015 i Paris;

| O. | der henviser til, at klimaændringer og miljøforringelse udgør hindringer for opfyldelsen af Rio+målene for bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at klimaændringer og miljøforringelse udgør hindringer for opfyldelsen af Rio+målene for bæredygtig udvikling;

| 1. | udtrykker sin dybeste medfølelse med de lande, der er ramt af cyklonen PAM og til familierne til dem, som har mistet livet, og sin solidaritet med dem, der blev såret eller gjort hjemløse som følge af ødelæggelserne; giver udtryk for sin dybtfølte anerkendelse af alle humanitære hjælpearbejdere for deres indsats i kølvandet på cyklonen; |
| --- | --- |

1.

udtrykker sin dybeste medfølelse med de lande, der er ramt af cyklonen PAM og til familierne til dem, som har mistet livet, og sin solidaritet med dem, der blev såret eller gjort hjemløse som følge af ødelæggelserne; giver udtryk for sin dybtfølte anerkendelse af alle humanitære hjælpearbejdere for deres indsats i kølvandet på cyklonen;

| 2. | lykønsker regeringen og befolkningen i Vanuatu for deres enorme indsats for at overvinde cyklonens ødelæggende virkning; glæder sig over gennemførelsen af evalueringen af behovene efter katastrofen, som gør det muligt at fortsætte den koordinerede og rettidige genopretningsplan; glæder sig over den bistand, der ydes af internationale donorer, herunder katastrofebidrag fra Den Europæiske Union, Gruppen af AVS-stater, De Forenede Nationer og andre internationale organisationer samt andre udviklede lande og internationale finansielle institutioner; |
| --- | --- |

2.

lykønsker regeringen og befolkningen i Vanuatu for deres enorme indsats for at overvinde cyklonens ødelæggende virkning; glæder sig over gennemførelsen af evalueringen af behovene efter katastrofen, som gør det muligt at fortsætte den koordinerede og rettidige genopretningsplan; glæder sig over den bistand, der ydes af internationale donorer, herunder katastrofebidrag fra Den Europæiske Union, Gruppen af AVS-stater, De Forenede Nationer og andre internationale organisationer samt andre udviklede lande og internationale finansielle institutioner;

| 3. | opfordrer indtrængende det internationale samfund til at fortsætte og til at styrke mobiliseringen af de nødvendige ressourcer til genopbygning af de infrastrukturer, der blev beskadiget af cyklonen PAM i Vanuatu, Tuvalu, Salomonøerne og Kiribati, og at gøre dette på en koordineret og effektiv måde; |
| --- | --- |

3.

opfordrer indtrængende det internationale samfund til at fortsætte og til at styrke mobiliseringen af de nødvendige ressourcer til genopbygning af de infrastrukturer, der blev beskadiget af cyklonen PAM i Vanuatu, Tuvalu, Salomonøerne og Kiribati, og at gøre dette på en koordineret og effektiv måde;

| 4. | minder om, at nødhjælp til genopbygning af Vanuatu bør fokusere på presserende, kritiske områder, såsom adgang til drikkevand, sanitetsinfrastruktur, fødevaresikkerhed, skolegang, bolig og kommunikationssystemer og infrastrukturer; |
| --- | --- |

4.

minder om, at nødhjælp til genopbygning af Vanuatu bør fokusere på presserende, kritiske områder, såsom adgang til drikkevand, sanitetsinfrastruktur, fødevaresikkerhed, skolegang, bolig og kommunikationssystemer og infrastrukturer;

| 5. | understreger, at det nu er af afgørende betydning at de internationale donorer effektivt koordinerer den humanitære indsats, idet fokus flyttes til langsigtet rehabilitering og udvikling, økonomisk vækst, udvikling af landbruget, især i landdistrikterne, og bistand i forbindelse med genoprettelse af turistsektoren; |
| --- | --- |

5.

understreger, at det nu er af afgørende betydning at de internationale donorer effektivt koordinerer den humanitære indsats, idet fokus flyttes til langsigtet rehabilitering og udvikling, økonomisk vækst, udvikling af landbruget, især i landdistrikterne, og bistand i forbindelse med genoprettelse af turistsektoren;

| 6. | understreger, at sammenkoblingen af nødhjælp, rehabilitering og udvikling bør være et vigtigt element i EU’s nationale vejledende program i landet med særligt fokus på modstandskraft for at hjælpe dem med at overvinde de operationelle og finansieringsmæssige huller mellem nødhjælps- og udviklingsfaserne; opfordrer Kommissionen til at sikre, at dennes bistand er tilpasset Stillehavsområdets regionale og nationale prioriteter og støtter eksisterende regionale og nationale metoder til levering af bistand; |
| --- | --- |

6.

understreger, at sammenkoblingen af nødhjælp, rehabilitering og udvikling bør være et vigtigt element i EU’s nationale vejledende program i landet med særligt fokus på modstandskraft for at hjælpe dem med at overvinde de operationelle og finansieringsmæssige huller mellem nødhjælps- og udviklingsfaserne; opfordrer Kommissionen til at sikre, at dennes bistand er tilpasset Stillehavsområdets regionale og nationale prioriteter og støtter eksisterende regionale og nationale metoder til levering af bistand;

| 7. | opfordrer samtidig regeringen i Vanuatu og de små østaters regeringer til at revidere deres nationale udviklingsplaner, fattigdomsbekæmpelsesstrategier og sektorspecifikke politikker og strategier for at integrere foranstaltninger på områder som f.eks. klimatilpasning og bygningsplanlægning, som kan bidrage til at forebygge og mindske følgerne af naturkatastrofer; |
| --- | --- |

7.

opfordrer samtidig regeringen i Vanuatu og de små østaters regeringer til at revidere deres nationale udviklingsplaner, fattigdomsbekæmpelsesstrategier og sektorspecifikke politikker og strategier for at integrere foranstaltninger på områder som f.eks. klimatilpasning og bygningsplanlægning, som kan bidrage til at forebygge og mindske følgerne af naturkatastrofer;

| 8. | understreger behovet for at udvikle koordinerede regionale tilgange og udveksling af god praksis, samtidig med at der tages hensyn til lokal og traditionel viden som et vigtigt redskab til forvaltning af katastroferisici, sikring af en hurtig og effektiv indsats i katastrofesituationer og bekæmpelse af klimaændringer, bl.a. i forbindelse med Stillehavsøstaternes rammeaftale om afhjælpning af klimaændringer; |
| --- | --- |

8.

understreger behovet for at udvikle koordinerede regionale tilgange og udveksling af god praksis, samtidig med at der tages hensyn til lokal og traditionel viden som et vigtigt redskab til forvaltning af katastroferisici, sikring af en hurtig og effektiv indsats i katastrofesituationer og bekæmpelse af klimaændringer, bl.a. i forbindelse med Stillehavsøstaternes rammeaftale om afhjælpning af klimaændringer;

| 9. | opfordrer det internationale samfund til at identificere og imødegå de juridiske mangler, der findes i beskyttelsen af miljøflygtninge; foreslår, at bestemmelser eller aftaler om asyl på regionalt eller internationalt plan overvejes i lyset af den ekstremt sårbare situation for østaterne, som risikerer at blive oversvømmet; påpeger også, at de instrumenter, der skal beskytte miljøflygtninges identitet, kultur og traditioner, bør udvikles og gennemføres; noterer sig Nanseninitiativet, som tager sigte på at skabe konsensus om en beskyttelsesdagsorden for personer, der flyttes i forbindelse med naturkatastrofer og klimaændringer, og opfordrer EU til at deltage i denne proces; |
| --- | --- |

9.

opfordrer det internationale samfund til at identificere og imødegå de juridiske mangler, der findes i beskyttelsen af miljøflygtninge; foreslår, at bestemmelser eller aftaler om asyl på regionalt eller internationalt plan overvejes i lyset af den ekstremt sårbare situation for østaterne, som risikerer at blive oversvømmet; påpeger også, at de instrumenter, der skal beskytte miljøflygtninges identitet, kultur og traditioner, bør udvikles og gennemføres; noterer sig Nanseninitiativet, som tager sigte på at skabe konsensus om en beskyttelsesdagsorden for personer, der flyttes i forbindelse med naturkatastrofer og klimaændringer, og opfordrer EU til at deltage i denne proces;

| 10. | støtter konklusionerne i Sendairammen for katastrofeforebyggelse 2015-2030 som et vigtigt skridt i retning af at håndtere den stigende indvirkning af katastrofer og deres kompleksitet; understreger behovet for at gennemføre de mål, der er vedtaget på Sendaikonferencen, navnlig behovet for offentlig finansiering og investeringer i infrastruktur til forebyggelse af naturlige risici, men også på områderne transport, sundhed, adgang til drikkevand og uddannelse, for at hindre en ny humanitær katastrofe i regionen; |
| --- | --- |

10.

støtter konklusionerne i Sendairammen for katastrofeforebyggelse 2015-2030 som et vigtigt skridt i retning af at håndtere den stigende indvirkning af katastrofer og deres kompleksitet; understreger behovet for at gennemføre de mål, der er vedtaget på Sendaikonferencen, navnlig behovet for offentlig finansiering og investeringer i infrastruktur til forebyggelse af naturlige risici, men også på områderne transport, sundhed, adgang til drikkevand og uddannelse, for at hindre en ny humanitær katastrofe i regionen;

| 11. | opfordrer til, at de lokale avlere gives adgang til landbrugsmateriel, ikke-genmodificerede frø og plantesorter, der er tilpasset klimaet og fødevareproduktionsforholdene i Vanuatu, således at landet kan genoptage landbrugsproduktionen så hurtigt som muligt og sikre fødevaresikkerheden; |
| --- | --- |

11.

opfordrer til, at de lokale avlere gives adgang til landbrugsmateriel, ikke-genmodificerede frø og plantesorter, der er tilpasset klimaet og fødevareproduktionsforholdene i Vanuatu, således at landet kan genoptage landbrugsproduktionen så hurtigt som muligt og sikre fødevaresikkerheden;

| 12. | minder om, at klimaændringerne ikke er et selvstændigt miljøspørgsmål, men en udviklingsdagsorden, som både EU og Stillehavet bør give høj prioritet; der henviser til, at udviklingslandene, navnlig de små udviklingsøstater, har bidraget mindst til klimaændringerne, men rammes af de værste sociale og miljømæssige konsekvenser af disse; understreger, at klimaændringer udgør en alvorlig trussel mod fattigdomsbekæmpelse i Stillehavet og har negative virkninger for landbrug, fiskeri og koralrev, turisme og sundhed; |
| --- | --- |

12.

minder om, at klimaændringerne ikke er et selvstændigt miljøspørgsmål, men en udviklingsdagsorden, som både EU og Stillehavet bør give høj prioritet; der henviser til, at udviklingslandene, navnlig de små udviklingsøstater, har bidraget mindst til klimaændringerne, men rammes af de værste sociale og miljømæssige konsekvenser af disse; understreger, at klimaændringer udgør en alvorlig trussel mod fattigdomsbekæmpelse i Stillehavet og har negative virkninger for landbrug, fiskeri og koralrev, turisme og sundhed;

| 13. | opfordrer i denne forbindelse AVS-landene og EU’s medlemsstater til at sikre, at udviklingsdagsordenen for perioden efter 2015 behandler behovene for de små udviklingsøstater i AVS-staterne, navnlig for så vidt angår indvirkningen af klimaændringer og opbygning af modstandsdygtighed over for naturkatastrofer; |
| --- | --- |

13.

opfordrer i denne forbindelse AVS-landene og EU’s medlemsstater til at sikre, at udviklingsdagsordenen for perioden efter 2015 behandler behovene for de små udviklingsøstater i AVS-staterne, navnlig for så vidt angår indvirkningen af klimaændringer og opbygning af modstandsdygtighed over for naturkatastrofer;

| 14. | understreger det presserende behov for, at de største af verdens drivhusgasudledende lande fastsætter mål og forpligter sig til i væsentlig grad at reducere deres emissioner, og til at støtte de mest sårbare lande i deres tilpasning til og afdæmpning af virkningerne af klimaændringer; |
| --- | --- |

14.

understreger det presserende behov for, at de største af verdens drivhusgasudledende lande fastsætter mål og forpligter sig til i væsentlig grad at reducere deres emissioner, og til at støtte de mest sårbare lande i deres tilpasning til og afdæmpning af virkningerne af klimaændringer;

| 15. | fremhæver, at COP21 er en unik mulighed for at bekæmpe klimaændringer og skabe et forbindelsesled til FN-arbejdet omkring udviklingsdagsordenen efter 2015; opfordrer Gruppen af AVS-stater, EU-medlemsstaterne og Kommissionen til at fokusere kraftigt på klimaændringer og katastrofeberedskab/reduktion på COP21 i Paris; |
| --- | --- |

15.

fremhæver, at COP21 er en unik mulighed for at bekæmpe klimaændringer og skabe et forbindelsesled til FN-arbejdet omkring udviklingsdagsordenen efter 2015; opfordrer Gruppen af AVS-stater, EU-medlemsstaterne og Kommissionen til at fokusere kraftigt på klimaændringer og katastrofeberedskab/reduktion på COP21 i Paris;

| 16. | opfordrer udviklingspartnerne og den private sektor til at øge den tekniske og finansielle støtte (herunder ved hjælp af innovative finansieringsmekanismer) til østaterne i Stillehavets bestræbelser på at gå over til alternative og vedvarende energikilder, energieffektivitet, bæredygtig transport, bevarelse af økosystemer, og udvikling og overførsel af teknologi til afdæmpning af klimaændringer og tilpasning, navnlig inden for landbrug og vandforvaltning; |
| --- | --- |

16.

opfordrer udviklingspartnerne og den private sektor til at øge den tekniske og finansielle støtte (herunder ved hjælp af innovative finansieringsmekanismer) til østaterne i Stillehavets bestræbelser på at gå over til alternative og vedvarende energikilder, energieffektivitet, bæredygtig transport, bevarelse af økosystemer, og udvikling og overførsel af teknologi til afdæmpning af klimaændringer og tilpasning, navnlig inden for landbrug og vandforvaltning;

| 17. | opfordrer indtrængende AVS-landene og især de små udviklingsøstater i AVS-landene, til at etablere mekanismer til at inddrage de offentlige og private sektorer samt NGO'er i katastrofeberedskab og afdæmpning, nødhjælp og beredskabsmæssig indsats og genopbygning efter katastrofer; |
| --- | --- |

17.

opfordrer indtrængende AVS-landene og især de små udviklingsøstater i AVS-landene, til at etablere mekanismer til at inddrage de offentlige og private sektorer samt NGO'er i katastrofeberedskab og afdæmpning, nødhjælp og beredskabsmæssig indsats og genopbygning efter katastrofer;

| 18. | pålægger sine medformænd at sende denne beslutning til FN’s generalsekretær, AVS-EU-Ministerrådet, Europa-Kommissionen, formandskabet for Rådet for Den Europæiske Union, de nationale regeringer og nationale parlamenter i EU’s medlemsstater og AVS-staterne, Vanuatus præsident og formanden for parlamentet i Vanuatu, generaldirektøren for Secretariat of the Pacific Community og generaldirektøren for sekretariatet for det regionale miljøprogram for Stillehavsområdet. |
| --- | --- |

18.

pålægger sine medformænd at sende denne beslutning til FN’s generalsekretær, AVS-EU-Ministerrådet, Europa-Kommissionen, formandskabet for Rådet for Den Europæiske Union, de nationale regeringer og nationale parlamenter i EU’s medlemsstater og AVS-staterne, Vanuatus præsident og formanden for parlamentet i Vanuatu, generaldirektøren for Secretariat of the Pacific Community og generaldirektøren for sekretariatet for det regionale miljøprogram for Stillehavsområdet.

BESLUTNING (21)

om situationen i Den Centralafrikanske Republik

Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU,

| — | der var forsamlet i Suva (Fiji) fra den 15. til den 17. juni 2015, |
| --- | --- |

—

der var forsamlet i Suva (Fiji) fra den 15. til den 17. juni 2015,

| — | der henviser til sin forretningsordens artikel 18, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin forretningsordens artikel 18, stk. 2,

| — | der henviser til den reviderede Cotonouaftale, |
| --- | --- |

—

der henviser til den reviderede Cotonouaftale,

| — | der henviser til Librevilleaftalen af 11. januar 2013 om en løsning på den politiske og militære krise i Den Centralafrikanske Republik (CAR) undertegnet under ledelse af stats- og regeringscheferne i Det Centralafrikanske Økonomiske Fællesskab (CEEAC), som fastsætter de nødvendige skridt for at bringe krisen i Den Centralafrikanske Republik til ophør, |
| --- | --- |

—

der henviser til Librevilleaftalen af 11. januar 2013 om en løsning på den politiske og militære krise i Den Centralafrikanske Republik (CAR) undertegnet under ledelse af stats- og regeringscheferne i Det Centralafrikanske Økonomiske Fællesskab (CEEAC), som fastsætter de nødvendige skridt for at bringe krisen i Den Centralafrikanske Republik til ophør,

| — | der henviser til FN’s Sikkerhedsråds resolutioner 2088 (2013) af 24. januar 2013, 2121 (2013) af 10. oktober 2013, 2127 (2013) af 5. december 2013, 2134 (2014) af 28. januar 2014, 2149 (2014) af 10. april 2014, 2181 (2014) af 21. oktober 2014, 2196 (2015) af 22. januar 2015, 2212 (2015) af 26. marts 2015 og 2217 (2015) af 28. april 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN’s Sikkerhedsråds resolutioner 2088 (2013) af 24. januar 2013, 2121 (2013) af 10. oktober 2013, 2127 (2013) af 5. december 2013, 2134 (2014) af 28. januar 2014, 2149 (2014) af 10. april 2014, 2181 (2014) af 21. oktober 2014, 2196 (2015) af 22. januar 2015, 2212 (2015) af 26. marts 2015 og 2217 (2015) af 28. april 2015,

| — | der henviser til erklæringen S/PRST/2014/28 fra formanden for FN’s Sikkerhedsråd af 18. december 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen S/PRST/2014/28 fra formanden for FN’s Sikkerhedsråd af 18. december 2014,

| — | der henviser til skrivelsen af 29. januar 2015 fra FN’s generalsekretær til formanden for FN’s Sikkerhedsråd, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelsen af 29. januar 2015 fra FN’s generalsekretær til formanden for FN’s Sikkerhedsråd,

| — | der henviser til det 7329. møde i FN’s Sikkerhedsråd, som blev afholdt den 9. december 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til det 7329. møde i FN’s Sikkerhedsråd, som blev afholdt den 9. december 2014,

| — | der henviser til den endelige rapport fra den internationale undersøgelseskommission om Den Centralafrikanske Republik af 19. december 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til den endelige rapport fra den internationale undersøgelseskommission om Den Centralafrikanske Republik af 19. december 2014,

| — | der henviser til oprettelsen i maj 2013 af en international kontaktgruppe om Den Centralafrikanske Republik, der har til opgave at koordinere de foranstaltninger, der træffes på regionalt, kontinentalt og internationalt plan for at finde en varig løsning på de tilbagevendende problemer, som landet står over for, |
| --- | --- |

—

der henviser til oprettelsen i maj 2013 af en international kontaktgruppe om Den Centralafrikanske Republik, der har til opgave at koordinere de foranstaltninger, der træffes på regionalt, kontinentalt og internationalt plan for at finde en varig løsning på de tilbagevendende problemer, som landet står over for,

| — | der henviser til konklusionerne fra det syvende møde i den internationale kontaktgruppe i Brazzaville (Republikken Congo) den 16. marts 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra det syvende møde i den internationale kontaktgruppe i Brazzaville (Republikken Congo) den 16. marts 2015,

| — | der henviser til Kommissionens pressemeddelelse af 16. februar 2015 med titlen »EU øger den humanitære bistand til 156 mio. EUR i 2015 for at imødekomme de stigende behov i Sahelregionen«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens pressemeddelelse af 16. februar 2015 med titlen »EU øger den humanitære bistand til 156 mio. EUR i 2015 for at imødekomme de stigende behov i Sahelregionen«,

| — | der henviser til pressemeddelelsen udsendt af De Forenede Nationers udviklingsprogram den 8. juni 2015 med titlen »Akut behov for 21 mio. USD til valget i Den Centralafrikanske Republik, |
| --- | --- |

—

der henviser til pressemeddelelsen udsendt af De Forenede Nationers udviklingsprogram den 8. juni 2015 med titlen »Akut behov for 21 mio. USD til valget i Den Centralafrikanske Republik,

| — | der henviser til den internationale konference om Den Centralafrikanske Republik med titlen »Fra humanitær bistand til styrkelse af modstandsdygtighed«, der blev afholdt i Bruxelles den 26. maj 2015, og til Kommissionens pressemeddelelse i forbindelse med konferencen med titlen »EU øger sin støtte til genopbygning og udvikling i Den Centralafrikanske Republik«, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konference om Den Centralafrikanske Republik med titlen »Fra humanitær bistand til styrkelse af modstandsdygtighed«, der blev afholdt i Bruxelles den 26. maj 2015, og til Kommissionens pressemeddelelse i forbindelse med konferencen med titlen »EU øger sin støtte til genopbygning og udvikling i Den Centralafrikanske Republik«,

| — | der henviser til de ekstraordinære topmøder mellem ECCAS' stats- og regeringschefer, der blev afholdt i Ndjamena (Tchad) den 21. december 2012 og den 3. og 18. april 2013, og til den afgørelse, der blev truffet på disse topmøder, om at oprette et nationalt overgangsråd med henblik på at udøve lovgivende og forfatningsmæssige beføjelser og vedtage en køreplan for overgangsfasen i Den Centralafrikanske Republik, |
| --- | --- |

—

der henviser til de ekstraordinære topmøder mellem ECCAS' stats- og regeringschefer, der blev afholdt i Ndjamena (Tchad) den 21. december 2012 og den 3. og 18. april 2013, og til den afgørelse, der blev truffet på disse topmøder, om at oprette et nationalt overgangsråd med henblik på at udøve lovgivende og forfatningsmæssige beføjelser og vedtage en køreplan for overgangsfasen i Den Centralafrikanske Republik,

| — | der henviser til Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol (ICC) fra 1998, som blev ratificeret af Den Centralafrikanske Republik i 2001, |
| --- | --- |

—

der henviser til Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol (ICC) fra 1998, som blev ratificeret af Den Centralafrikanske Republik i 2001,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966, konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder fra 1979, det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder fra 1981 og konventionen om barnets rettigheder fra 1989, der forbyder inddragelse af børn i væbnede konflikter, som alle er blevet ratificeret af Den Centralafrikanske Republik, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966, konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder fra 1979, det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder fra 1981 og konventionen om barnets rettigheder fra 1989, der forbyder inddragelse af børn i væbnede konflikter, som alle er blevet ratificeret af Den Centralafrikanske Republik,

| — | der henviser til De Forenede Nationers Generalforsamlings resolution nr. 60/1 af 24. oktober 2005 om resultaterne af verdenstopmødet i 2005, særlig punkt 138-140 om pligt til beskyttelse af befolkningen, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers Generalforsamlings resolution nr. 60/1 af 24. oktober 2005 om resultaterne af verdenstopmødet i 2005, særlig punkt 138-140 om pligt til beskyttelse af befolkningen,

| — | der henviser til den valgfri protokol til konventionen om barnets rettigheder vedrørende inddragelse af børn i væbnede konflikter, der er blevet undertegnet af Den Centralafrikanske Republik, |
| --- | --- |

—

der henviser til den valgfri protokol til konventionen om barnets rettigheder vedrørende inddragelse af børn i væbnede konflikter, der er blevet undertegnet af Den Centralafrikanske Republik,

| — | der henviser til Den Afrikanske Unions freds- og sikkerhedsråds vedtagelse af det reviderede operationskoncept den 10. oktober 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Afrikanske Unions freds- og sikkerhedsråds vedtagelse af det reviderede operationskoncept den 10. oktober 2013,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 9. februar 2015 om Den Centralafrikanske Republik, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 9. februar 2015 om Den Centralafrikanske Republik,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2013, 12. september 2013 og 12. december 2013 om situationen i Den Centralafrikanske Republik, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2013, 12. september 2013 og 12. december 2013 om situationen i Den Centralafrikanske Republik,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger af 19. juni 2013 og 19. marts 2014 om Den Centralafrikanske Republik, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger af 19. juni 2013 og 19. marts 2014 om Den Centralafrikanske Republik,

| A. | der henviser til, at Den Centralafrikanske Republik, der er et land, som er rigt på naturressourcer, har været præget af politisk ustabilitet i flere årtier, og der henviser til, at 70 % af befolkningen lever under fattigdomsgrænsen; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Centralafrikanske Republik, der er et land, som er rigt på naturressourcer, har været præget af politisk ustabilitet i flere årtier, og der henviser til, at 70 % af befolkningen lever under fattigdomsgrænsen;

| B. | der henviser til, at to års borgerkrig efter Sélékas overtagelse af magten har udløst en ødelæggende politisk og humanitær krise; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at to års borgerkrig efter Sélékas overtagelse af magten har udløst en ødelæggende politisk og humanitær krise;

| C. | der henviser til, at den nye midlertidige statsleder, Catherine Samba-Panza blev udpeget af det nationale overgangsråd den 20. januar 2014; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den nye midlertidige statsleder, Catherine Samba-Panza blev udpeget af det nationale overgangsråd den 20. januar 2014;

| D. | der henviser til, at de personer, der er ansvarlige for menneskerettighedskrænkelser og krigsforbrydelser, ikke er blevet retsforfulgt, fordi Den Centralafrikanske Republik har et utilstrækkeligt nationalt retssystem, der bidrager til et klima af straffrihed; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de personer, der er ansvarlige for menneskerettighedskrænkelser og krigsforbrydelser, ikke er blevet retsforfulgt, fordi Den Centralafrikanske Republik har et utilstrækkeligt nationalt retssystem, der bidrager til et klima af straffrihed;

| E. | der henviser til, at vold og lovløshed, tyveri og spændinger mellem forskellige samfundsgrupper, der påvirker hyrder, fortsætter trods en forbedring af sikkerhedssituationen; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at vold og lovløshed, tyveri og spændinger mellem forskellige samfundsgrupper, der påvirker hyrder, fortsætter trods en forbedring af sikkerhedssituationen;

| F. | der henviser til, at FN’s fredsbevarende styrker har forbedret beskyttelsen af civile i hovedstaden, men at de har problemer med at udføre deres mandat i andre dele af landet, hvor de ikke kan komme ind på grund af tilstedeværelsen af væbnede grupper; der henviser til, at FN’s fredsbevarende styrker og humanitære hjælpearbejdere har været mål for adskillige angreb; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at FN’s fredsbevarende styrker har forbedret beskyttelsen af civile i hovedstaden, men at de har problemer med at udføre deres mandat i andre dele af landet, hvor de ikke kan komme ind på grund af tilstedeværelsen af væbnede grupper; der henviser til, at FN’s fredsbevarende styrker og humanitære hjælpearbejdere har været mål for adskillige angreb;

| G. | der henviser til, at som følge af ustabilitet i Den Centralafrikanske Republik går 70 % af børnene ikke i skole, og mere end 6  000 børn er blevet rekrutteret af de væbnede styrker og væbnede grupper; der henviser til, at væbnede grupper i Den Centralafrikanske Republik den 5. maj 2015 indgik en aftale om at frigive børnesoldater; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at som følge af ustabilitet i Den Centralafrikanske Republik går 70 % af børnene ikke i skole, og mere end 6  000 børn er blevet rekrutteret af de væbnede styrker og væbnede grupper; der henviser til, at væbnede grupper i Den Centralafrikanske Republik den 5. maj 2015 indgik en aftale om at frigive børnesoldater;

| H. | der henviser til, at en FN-rapport, som blev udarbejdet i 2014, men først offentliggjort den 29. april 2015 af The Guardian, viste, at en række franske soldater, der var udstationeret for at bevare freden i Den Centralafrikanske Republik, mistænkes for seksuelt misbrug af mindreårige; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at en FN-rapport, som blev udarbejdet i 2014, men først offentliggjort den 29. april 2015 af The Guardian, viste, at en række franske soldater, der var udstationeret for at bevare freden i Den Centralafrikanske Republik, mistænkes for seksuelt misbrug af mindreårige;

| I. | der henviser til, at FN’s Sikkerhedsråd har givet tilladelse til en stigning i personalet til De Forenede Nationers multidimensionelle integrerede stabiliseringsmission i Den Centralafrikanske Republik (MINUSCA) og har besluttet at forlænge dens mandat indtil den 30. april 2016 og at fastsætte den tilladte styrke til 10  750 soldater, herunder 480 militærobservatører og officerer og 2  080 politifolk, herunder 400 politibetjente og 40 kriminalbetjente; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at FN’s Sikkerhedsråd har givet tilladelse til en stigning i personalet til De Forenede Nationers multidimensionelle integrerede stabiliseringsmission i Den Centralafrikanske Republik (MINUSCA) og har besluttet at forlænge dens mandat indtil den 30. april 2016 og at fastsætte den tilladte styrke til 10  750 soldater, herunder 480 militærobservatører og officerer og 2  080 politifolk, herunder 400 politibetjente og 40 kriminalbetjente;

| J. | der henviser til, at økonomisk støtte er afgørende, hvis sikkerheden og statens myndighed skal genoprettes; der henviser til, at denne støtte ikke kan være betinget af opnåelse af nulrisiko eller fuldstændig sikkerhed; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at økonomisk støtte er afgørende, hvis sikkerheden og statens myndighed skal genoprettes; der henviser til, at denne støtte ikke kan være betinget af opnåelse af nulrisiko eller fuldstændig sikkerhed;

| K. | der henviser til, at det er afgørende med et minimum af administrativ omorganisering af staten, hvis der skal afholdes valg, og overgangen efter valget skal tilrettelægges; der henviser til, at det vil være nødvendigt med yderligere 21,2 mio. USD meget hurtigt for at finansiere forberedelserne til valget, der efter planen skal afholdes i Den Centralafrikanske Republik inden udgangen af 2015; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det er afgørende med et minimum af administrativ omorganisering af staten, hvis der skal afholdes valg, og overgangen efter valget skal tilrettelægges; der henviser til, at det vil være nødvendigt med yderligere 21,2 mio. USD meget hurtigt for at finansiere forberedelserne til valget, der efter planen skal afholdes i Den Centralafrikanske Republik inden udgangen af 2015;

| L. | der henviser til, at Den Europæiske Union er Den Centralafrikanske Republiks vigtigste partner inden for humanitær bistand og udvikling; der henviser til, at EU den 15. juli 2014 lancerede sin første trustfond for Den Centralafrikanske Republik; der henviser til, at EU i 2013 og 2014 ydede 377 mio. EUR i humanitær bistand og allerede har mobiliseret yderligere 47 mio. EUR i 2015; der henviser til, at Kommissionen på den internationale konference, der blev afholdt i Bruxelles den 26. maj 2015, forhøjede den samlede bistand til Den Centralafrikanske Republik med 72 mio. EUR; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Den Europæiske Union er Den Centralafrikanske Republiks vigtigste partner inden for humanitær bistand og udvikling; der henviser til, at EU den 15. juli 2014 lancerede sin første trustfond for Den Centralafrikanske Republik; der henviser til, at EU i 2013 og 2014 ydede 377 mio. EUR i humanitær bistand og allerede har mobiliseret yderligere 47 mio. EUR i 2015; der henviser til, at Kommissionen på den internationale konference, der blev afholdt i Bruxelles den 26. maj 2015, forhøjede den samlede bistand til Den Centralafrikanske Republik med 72 mio. EUR;

| M. | der henviser til, at der den 27. maj 2015 kun var tilvejebragt 21 % af den nødvendige finansiering til den humanitære reaktionsplan (HRP) for Den Centralafrikanske Republik; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at der den 27. maj 2015 kun var tilvejebragt 21 % af den nødvendige finansiering til den humanitære reaktionsplan (HRP) for Den Centralafrikanske Republik;

| N. | der henviser til, at foranstaltninger til at håndhæve menneskerettigheder er et centralt element i Cotonouaftalen; der henviser til, at en lov om oprettelse af en særlig straffedomstol til at efterforske de mest alvorlige forbrydelser og retsforfølge gerningsmændene til krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden i Den Centralafrikanske Republik er blevet vedtaget af det nationale overgangsråd og offentliggjort af statschefen i tæt samarbejde med Den Internationale Straffedomstol; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at foranstaltninger til at håndhæve menneskerettigheder er et centralt element i Cotonouaftalen; der henviser til, at en lov om oprettelse af en særlig straffedomstol til at efterforske de mest alvorlige forbrydelser og retsforfølge gerningsmændene til krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden i Den Centralafrikanske Republik er blevet vedtaget af det nationale overgangsråd og offentliggjort af statschefen i tæt samarbejde med Den Internationale Straffedomstol;

| O. | der henviser til, at der i den endelige rapport fra den internationale undersøgelseskommission om Den Centralafrikanske Republik, der blev offentliggjort den 20. januar 2015, blev konkluderet, at regeringsstyrker under den tidligere præsident Bozizé og Séléka og anti-Balaka-militser alle har begået alvorlige krænkelser af den humanitære folkeret og menneskerettighederne; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at der i den endelige rapport fra den internationale undersøgelseskommission om Den Centralafrikanske Republik, der blev offentliggjort den 20. januar 2015, blev konkluderet, at regeringsstyrker under den tidligere præsident Bozizé og Séléka og anti-Balaka-militser alle har begået alvorlige krænkelser af den humanitære folkeret og menneskerettighederne;

| P. | der henviser til, at det nationale forum, der blev afholdt i Bangui, anbefalede, at valget afholdes inden udgangen af 2015, og at denne anbefaling er blevet bekræftet af CEEAC; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at det nationale forum, der blev afholdt i Bangui, anbefalede, at valget afholdes inden udgangen af 2015, og at denne anbefaling er blevet bekræftet af CEEAC;

| Q. | der henviser til, at Den Centralafrikanske Republiks geografiske placering er af strategisk betydning i bestræbelserne på at bekæmpe den tiltagende terrorisme i Centralafrika; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Den Centralafrikanske Republiks geografiske placering er af strategisk betydning i bestræbelserne på at bekæmpe den tiltagende terrorisme i Centralafrika;

| 1. | glæder sig over de fremskridt, der er gjort i Den Centralafrikanske Republik under de seneste aftaler, men er fortsat bekymret over den sikkerhedsmæssige, humanitære og økonomiske situation; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over de fremskridt, der er gjort i Den Centralafrikanske Republik under de seneste aftaler, men er fortsat bekymret over den sikkerhedsmæssige, humanitære og økonomiske situation;

| 2. | gentager sin støtte til Den Centralafrikanske Republiks uafhængighed, enhed og territoriale integritet; minder om betydningen af principperne om ikke-indblanding og regionalt samarbejde; |
| --- | --- |

2.

gentager sin støtte til Den Centralafrikanske Republiks uafhængighed, enhed og territoriale integritet; minder om betydningen af principperne om ikke-indblanding og regionalt samarbejde;

| 3. | bekræfter sin støtte til den indsats, der gøres af den midlertidige præsident, Catherine Samba-Panza, og den internationale kontaktgruppe om Den Centralafrikanske Republik, for at afslutte overgangsprocessen med henblik på at sikre stabilitet, sikkerhed og forsoning mellem de forskellige parter i konflikten; |
| --- | --- |

3.

bekræfter sin støtte til den indsats, der gøres af den midlertidige præsident, Catherine Samba-Panza, og den internationale kontaktgruppe om Den Centralafrikanske Republik, for at afslutte overgangsprocessen med henblik på at sikre stabilitet, sikkerhed og forsoning mellem de forskellige parter i konflikten;

| 4. | gentager sin støtte til Librevilleaftalen af 11. januar 2013 og N'Djamena-køreplanen af 18. april 2013 som instrumenter af afgørende betydning for genoprettelsen af den forfatningsmæssige orden; |
| --- | --- |

4.

gentager sin støtte til Librevilleaftalen af 11. januar 2013 og N'Djamena-køreplanen af 18. april 2013 som instrumenter af afgørende betydning for genoprettelsen af den forfatningsmæssige orden;

| 5. | glæder sig over afholdelsen af forsoningsforummet i Bangui og undertegnelsen af aftalen om afvæbning, demobilisering, reintegration og hjemsendelse (DDRR) af 10. maj 2015 og opfordrer til dens hurtige og effektive gennemførelse af alle parter og det internationale samfund til at stille de nødvendige midler til rådighed med henblik herpå; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over afholdelsen af forsoningsforummet i Bangui og undertegnelsen af aftalen om afvæbning, demobilisering, reintegration og hjemsendelse (DDRR) af 10. maj 2015 og opfordrer til dens hurtige og effektive gennemførelse af alle parter og det internationale samfund til at stille de nødvendige midler til rådighed med henblik herpå;

| 6. | støtter reformen af de væbnede styrker og sikkerhedsstyrkerne og videreførelsen af De Forenede Nationers multidimensionelle integrerede stabiliseringsmission i Den Centralafrikanske Republik; |
| --- | --- |

6.

støtter reformen af de væbnede styrker og sikkerhedsstyrkerne og videreførelsen af De Forenede Nationers multidimensionelle integrerede stabiliseringsmission i Den Centralafrikanske Republik;

| 7. | glæder sig over det effektive arbejde, som udføres af MISCA, EUFOR RCA og (de franske styrkers) Sangaris-mission; glæder sig over udstationeringen af Den Europæiske Unions rådgivende militærmission i Den Centralafrikanske Republik, men beklager manglen på bidrag fra mange medlemsstater; opfordrer det internationale samfund til at øge den militære kapacitet i landet og til at yde al den nødvendige støtte til styrkelse af de internationale sikkerhedsstyrker, som hovedsageligt er afrikanske; |
| --- | --- |

7.

glæder sig over det effektive arbejde, som udføres af MISCA, EUFOR RCA og (de franske styrkers) Sangaris-mission; glæder sig over udstationeringen af Den Europæiske Unions rådgivende militærmission i Den Centralafrikanske Republik, men beklager manglen på bidrag fra mange medlemsstater; opfordrer det internationale samfund til at øge den militære kapacitet i landet og til at yde al den nødvendige støtte til styrkelse af de internationale sikkerhedsstyrker, som hovedsageligt er afrikanske;

| 8. | støtter overgangsmyndighederne i deres bestræbelser på at genoprette tilliden blandt den samlede befolkning i Den Centralafrikanske Republik og at reagere på de forskellige udfordringer, som f.eks. hjemsendelse af flygtninge, genbosættelse internt fordrevne personer i landet, genopbygning af de lokale myndigheder, etablering af et retssystem og af en effektiv administrativ infrastruktur, kampen mod korruption og genetablering af grundlæggende tjenesteydelser navnlig inden for sundhed og uddannelse; |
| --- | --- |

8.

støtter overgangsmyndighederne i deres bestræbelser på at genoprette tilliden blandt den samlede befolkning i Den Centralafrikanske Republik og at reagere på de forskellige udfordringer, som f.eks. hjemsendelse af flygtninge, genbosættelse internt fordrevne personer i landet, genopbygning af de lokale myndigheder, etablering af et retssystem og af en effektiv administrativ infrastruktur, kampen mod korruption og genetablering af grundlæggende tjenesteydelser navnlig inden for sundhed og uddannelse;

| 9. | henleder opmærksomheden på betydningen af, at der inden udgangen af 2015 afholdes frie, retfærdige og gennemsigtige valg, der er tilgængelige for alle, herunder for personer, der vender tilbage til landet, og de fordrevne personer i landet; |
| --- | --- |

9.

henleder opmærksomheden på betydningen af, at der inden udgangen af 2015 afholdes frie, retfærdige og gennemsigtige valg, der er tilgængelige for alle, herunder for personer, der vender tilbage til landet, og de fordrevne personer i landet;

| 10. | opfordrer det internationale samfund til at gøre brug af alle de nødvendige ressourcer for at gøre det muligt afholde disse valg, navnlig ved hjælp af valgbistandsprogrammet; |
| --- | --- |

10.

opfordrer det internationale samfund til at gøre brug af alle de nødvendige ressourcer for at gøre det muligt afholde disse valg, navnlig ved hjælp af valgbistandsprogrammet;

| 11. | udtrykker sin bekymring over den humanitære situation og risikoen for alvorlig fødevaremangel i Den Centralafrikanske Republik; opfordrer det internationale samfund til at mobilisere alle de nødvendige midler og at forbedre koordinationen mellem de forskellige donorer. |
| --- | --- |

11.

udtrykker sin bekymring over den humanitære situation og risikoen for alvorlig fødevaremangel i Den Centralafrikanske Republik; opfordrer det internationale samfund til at mobilisere alle de nødvendige midler og at forbedre koordinationen mellem de forskellige donorer.

| 12. | glæder sig over den øgede støtte fra Den Europæiske Union som svar på den humanitære krise; udtrykker bekymring over den begrænsede adgang for humanitær bistand og fordømmer tilfældene af angreb mod humanitære hjælpearbejdere; glæder sig over Den Europæiske Unions beslutning om at sende midler til Tchad og Cameroun til at finansiere deres humanitære indsats for at hjælpe befolkningen i Den Centralafrikanske Republik; |
| --- | --- |

12.

glæder sig over den øgede støtte fra Den Europæiske Union som svar på den humanitære krise; udtrykker bekymring over den begrænsede adgang for humanitær bistand og fordømmer tilfældene af angreb mod humanitære hjælpearbejdere; glæder sig over Den Europæiske Unions beslutning om at sende midler til Tchad og Cameroun til at finansiere deres humanitære indsats for at hjælpe befolkningen i Den Centralafrikanske Republik;

| 13. | opfordrer det internationale samfund til at bistå myndighederne i landene i nærheden af Den Centralafrikanske Republik, som mærker konsekvenserne af denne konflikt, navnlig med hensyn til at modtage flygtninge; |
| --- | --- |

13.

opfordrer det internationale samfund til at bistå myndighederne i landene i nærheden af Den Centralafrikanske Republik, som mærker konsekvenserne af denne konflikt, navnlig med hensyn til at modtage flygtninge;

| 14. | opfordrer indtrængende myndighederne i Den Centralafrikanske Republik til at træffe praktiske foranstaltninger med støtte fra MINUSCA til at beskytte civilbefolkningen og garantere sikkerhed og enhed på dens område under fuld overholdelse af deres forpligtelser i henhold til den humanitære folkeret og den internationale lovgivning om flygtninge; |
| --- | --- |

14.

opfordrer indtrængende myndighederne i Den Centralafrikanske Republik til at træffe praktiske foranstaltninger med støtte fra MINUSCA til at beskytte civilbefolkningen og garantere sikkerhed og enhed på dens område under fuld overholdelse af deres forpligtelser i henhold til den humanitære folkeret og den internationale lovgivning om flygtninge;

| 15. | fordømmer på det kraftigste den vedvarende vold, som så mange mennesker er blevet ofre for, og som har tvunget mere end 8 50  000 mennesker på flugt, samt de krænkelser af den humanitære folkeret og menneskerettighederne, herunder udenretslige og summariske henrettelser, tvungne forsvindinger, vilkårlige fængslinger og tilbageholdelser, tortur og seksuel vold, og opfordrer til en større indsats for at hjælpe ofrene, navnlig gennem levering af seksuelle og reproduktive sundhedsplejeydelser; |
| --- | --- |

15.

fordømmer på det kraftigste den vedvarende vold, som så mange mennesker er blevet ofre for, og som har tvunget mere end 8 50  000 mennesker på flugt, samt de krænkelser af den humanitære folkeret og menneskerettighederne, herunder udenretslige og summariske henrettelser, tvungne forsvindinger, vilkårlige fængslinger og tilbageholdelser, tortur og seksuel vold, og opfordrer til en større indsats for at hjælpe ofrene, navnlig gennem levering af seksuelle og reproduktive sundhedsplejeydelser;

| 16. | opfordrer den centralafrikanske regering til at støtte Den Internationale Straffedomstols efterforskning af krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden og opfordrer myndighederne i Den Centralafrikanske Republik til at identificere, retsforfølge og straffe de skyldige; |
| --- | --- |

16.

opfordrer den centralafrikanske regering til at støtte Den Internationale Straffedomstols efterforskning af krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden og opfordrer myndighederne i Den Centralafrikanske Republik til at identificere, retsforfølge og straffe de skyldige;

| 17. | opfordrer til omgående gennemførelse af aftalen af 5. maj 2015 om at frigive børnesoldater; |
| --- | --- |

17.

opfordrer til omgående gennemførelse af aftalen af 5. maj 2015 om at frigive børnesoldater;

| 18. | opfordrer De Forenede Nationer til at samarbejde på en gennemsigtig måde med de franske myndigheder for at undersøge beskyldningerne om, at franske soldater har voldtaget børn; |
| --- | --- |

18.

opfordrer De Forenede Nationer til at samarbejde på en gennemsigtig måde med de franske myndigheder for at undersøge beskyldningerne om, at franske soldater har voldtaget børn;

| 19. | glæder sig over FN’s Sikkerhedsråds beslutning om at indføre en våbenembargo mod Den Centralafrikanske Republik; |
| --- | --- |

19.

glæder sig over FN’s Sikkerhedsråds beslutning om at indføre en våbenembargo mod Den Centralafrikanske Republik;

| 20. | opfordrer myndighederne i Den Centralafrikanske Republik til at udarbejde en national strategi til bekæmpelse af ulovlig udnyttelse af naturressourcer og netværk til smugling af dem, og anbefaler, at der vedtages en køreplan med klare indikatorer og en ekstern kontrolordning, som vil gøre det muligt for Den Centralafrikanske Republik på ny at tilslutte sig Kimberleyprocessen og gennemsigtighedsinitiativet for udvindingsindustrien; |
| --- | --- |

20.

opfordrer myndighederne i Den Centralafrikanske Republik til at udarbejde en national strategi til bekæmpelse af ulovlig udnyttelse af naturressourcer og netværk til smugling af dem, og anbefaler, at der vedtages en køreplan med klare indikatorer og en ekstern kontrolordning, som vil gøre det muligt for Den Centralafrikanske Republik på ny at tilslutte sig Kimberleyprocessen og gennemsigtighedsinitiativet for udvindingsindustrien;

| 21. | opfordrer til, at der hurtigt indføres bindende EU-lovgivning for at forhindre, at operatører, herunder dem uden for Europa, sælger mineraler, som finansierer konflikter, på de europæiske markeder; |
| --- | --- |

21.

opfordrer til, at der hurtigt indføres bindende EU-lovgivning for at forhindre, at operatører, herunder dem uden for Europa, sælger mineraler, som finansierer konflikter, på de europæiske markeder;

| 22. | foreslår, at FN under ledelse af MINUSCA bør oprette en enhed til bekæmpelse af smugling af diamanter, guld og elfenben og militariseret krybskytteri; |
| --- | --- |

22.

foreslår, at FN under ledelse af MINUSCA bør oprette en enhed til bekæmpelse af smugling af diamanter, guld og elfenben og militariseret krybskytteri;

| 23. | glæder sig over, at Den Europæiske Union har oprettet Bêkou-trustfonden, og at Frankrig, Tyskland, Nederlandene, Italien og Schweiz har bidraget til den, og opfordrer de andre EU- medlemsstater og andre donorer til at bidrage til den; |
| --- | --- |

23.

glæder sig over, at Den Europæiske Union har oprettet Bêkou-trustfonden, og at Frankrig, Tyskland, Nederlandene, Italien og Schweiz har bidraget til den, og opfordrer de andre EU- medlemsstater og andre donorer til at bidrage til den;

| 24. | minder om, at kvinders deltagelse og repræsentation og civilsamfundet i overgangsprocessen er afgørende for dens succes; |
| --- | --- |

24.

minder om, at kvinders deltagelse og repræsentation og civilsamfundet i overgangsprocessen er afgørende for dens succes;

| 25. | støtter de religiøse lederes indsats for at forebygge en sekterisk konflikt og bevare den traditionelle fredelige sameksistens; |
| --- | --- |

25.

støtter de religiøse lederes indsats for at forebygge en sekterisk konflikt og bevare den traditionelle fredelige sameksistens;

| 26. | pålægger sine formænd at sende denne beslutning til AVS-EU-Ministerrådet, Kommissionen, Unionens højtstående repræsentant/næstformanden for Kommissionen, overgangsmyndighederne i Den Centralafrikanske Republik, Den Afrikanske Unions institutioner, Det Centralafrikanske Økonomiske Fællesskab og De Forenede Nationers generalsekretær. |
| --- | --- |

26.

pålægger sine formænd at sende denne beslutning til AVS-EU-Ministerrådet, Kommissionen, Unionens højtstående repræsentant/næstformanden for Kommissionen, overgangsmyndighederne i Den Centralafrikanske Republik, Den Afrikanske Unions institutioner, Det Centralafrikanske Økonomiske Fællesskab og De Forenede Nationers generalsekretær.

---

(1)  Vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 17. juni 2015 i Suva (Fiji).

1

(2)  Vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 17. juni 2015 i Suva (Fiji).

2

(3)  EFT L 317 af 15.12.2000, s. 3.

3

(4)  EUT L 287 af 4.11.2010, s. 3.

4

(5)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0386.

5

(6)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/PDF/?uri=CELEX%3A52011DC0637&qid=1412922281378&from=DA

6

(7)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/69/700&Lang=E

7

(8)  http://www.un.org/esa/ffd/wp-content/uploads/2015/01/FfD_Elements-paper_drafting-session.pdf

8

(9)  Vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 17. juni 2015 i Suva (Fiji).

9

(10)  EFT L 317 af 15.12.2000, s. 3.

10

(11)  EUT L 287 af 28.10.2005, s. 4.

11

(12)  EUT L 287 af 4.11.2010, s. 3.

12

(13)  EUT C 72 E af 11.3.2014, s. 21.

13

(14)  Vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 17. juni 2015 i Suva (Fiji).

14

(15)  EUT C 15 E af 21.1.2010, s. 1.

15

(16)  EUT C 67 E af 18.3.2010, s. 44.

16

(17)  Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0086.

17

(18)  P 7_TA -PROV (2013) 0578.

18

(19)  Vedtagne tekster, P7_TA(2014)0094.

19

(20)  Vedtagne tekster, P8_TA(2014)0063.

20

(21)  Vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 17. juni 2015 i Suva (Fiji).

21

---