# Úradný vestník L 269/2015

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 269 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5815. októbra 2015 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 269

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5815. októbra 2015

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTIA |
| | * | Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/1824 z 23. júla 2014 o opatreniach, ktoré prijalo Nemecko, pokiaľ ide o letisko Niederrhein (Weeze) a spoločnosť Flughafen Niederrhein GmbH SA.19880 a SA.32576 (ex NN/2011, ex CP/2011)
  [oznámené pod číslom C(2014) 5084]

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/1825 z 31. júla 2014 o neoznámenej štátnej pomoci SA.34791 (2013/C) (ex 2012/NN) – Belgicko – Pomoc na záchranu podniku Val Saint-Lambert SA
  [oznámené pod číslom C(2014) 5402]

   (
  1
  ) | 47 |
| | * | Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/1826 z 15. októbra 2014 o štátnej pomoci SA.33797 (2013/C) (ex 2013/NN) (ex 2011/CP) poskytnutej Slovenskom podniku NCHZ
  [oznámené pod číslo C(2014) 7359]

   (
  1
  ) | 71 |
| | * | Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/1827 z 23. marca 2015 o štátnej pomoci SA 28876 (12/C) (ex CP 202/09) poskytnutej Gréckom spoločnostiam Piraeus Container Terminal S.A. a Cosco Pacific Limited
  [oznámené pod číslom C(2015) 66]

   (
  1
  ) | 93 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

ROZHODNUTIA

*

Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/1824 z 23. júla 2014 o opatreniach, ktoré prijalo Nemecko, pokiaľ ide o letisko Niederrhein (Weeze) a spoločnosť Flughafen Niederrhein GmbH SA.19880 a SA.32576 (ex NN/2011, ex CP/2011)
  [oznámené pod číslom C(2014) 5084]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2014) 5084]

1

1

*

Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/1825 z 31. júla 2014 o neoznámenej štátnej pomoci SA.34791 (2013/C) (ex 2012/NN) – Belgicko – Pomoc na záchranu podniku Val Saint-Lambert SA
  [oznámené pod číslom C(2014) 5402]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2014) 5402]

1

47

*

Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/1826 z 15. októbra 2014 o štátnej pomoci SA.33797 (2013/C) (ex 2013/NN) (ex 2011/CP) poskytnutej Slovenskom podniku NCHZ
  [oznámené pod číslo C(2014) 7359]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslo C(2014) 7359]

1

71

*

Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/1827 z 23. marca 2015 o štátnej pomoci SA 28876 (12/C) (ex CP 202/09) poskytnutej Gréckom spoločnostiam Piraeus Container Terminal S.A. a Cosco Pacific Limited
  [oznámené pod číslom C(2015) 66]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2015) 66]

1

93

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

ROZHODNUTIA

| 15.10.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 269/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 269/1

---

ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2015/1824

z 23. júla 2014

o opatreniach, ktoré prijalo Nemecko, pokiaľ ide o letisko Niederrhein (Weeze) a spoločnosť Flughafen Niederrhein GmbH SA.19880 a SA.32576 (ex NN/2011, ex CP/2011)

[oznámené pod číslom C(2014) 5084]

(Iba anglické znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek (1),

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (2), a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

1.   POSTUP

| (1) | V priebehu rokov 2003 až 2006 dostala Komisia viaceré sťažnosti, v ktorých sa tvrdilo, že regionálne orgány poskytli letisku Niederrhein-Weeze (ďalej len „letisko“) neoprávnenú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(1)

V priebehu rokov 2003 až 2006 dostala Komisia viaceré sťažnosti, v ktorých sa tvrdilo, že regionálne orgány poskytli letisku Niederrhein-Weeze (ďalej len „letisko“) neoprávnenú štátnu pomoc.

| (2) | Listami z 13. októbra 2005, 2. marca 2007, 3. augusta 2007, 19. októbra 2010 a 1. apríla 2011 si Komisia v súvislosti s týmito sťažnosťami vyžiadala od Nemecka príslušné informácie. |
| --- | --- |

(2)

Listami z 13. októbra 2005, 2. marca 2007, 3. augusta 2007, 19. októbra 2010 a 1. apríla 2011 si Komisia v súvislosti s týmito sťažnosťami vyžiadala od Nemecka príslušné informácie.

| (3) | Na žiadosť o informácie zo strany Komisie odpovedalo Nemecko listami z 21. decembra 2005, 2. februára 2006, 14. júna 2007, 18. októbra 2007, 11. novembra 2010 a 30. mája 2011. Odpoveď Nemecka z 30. mája 2011 však nebola úplná, pretože sa nezaoberala otázkami týkajúcimi sa záležitostí, ktoré súvisia s obdobiami pred júlom 2009. Nemecko uviedlo, že na tieto otázky odmieta odpovedať preto, lebo už boli predmetom vyšetrovania, ktoré Komisia údajne uzavrela v júli 2009. |
| --- | --- |

(3)

Na žiadosť o informácie zo strany Komisie odpovedalo Nemecko listami z 21. decembra 2005, 2. februára 2006, 14. júna 2007, 18. októbra 2007, 11. novembra 2010 a 30. mája 2011. Odpoveď Nemecka z 30. mája 2011 však nebola úplná, pretože sa nezaoberala otázkami týkajúcimi sa záležitostí, ktoré súvisia s obdobiami pred júlom 2009. Nemecko uviedlo, že na tieto otázky odmieta odpovedať preto, lebo už boli predmetom vyšetrovania, ktoré Komisia údajne uzavrela v júli 2009.

| (4) | Komisia 24. augusta 2011 zaslala Nemecku upomienku podľa článku 10 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (3) (ďalej len „procesné nariadenie“), pričom dala Nemecku možnosť poskytnúť informácie do 19. septembra 2011. Komisia dodala, že zváži vydanie príkazu na poskytnutie informácií, ak do uvedeného termínu nedostane odpoveď. |
| --- | --- |

(4)

Komisia 24. augusta 2011 zaslala Nemecku upomienku podľa článku 10 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (3) (ďalej len „procesné nariadenie“), pričom dala Nemecku možnosť poskytnúť informácie do 19. septembra 2011. Komisia dodala, že zváži vydanie príkazu na poskytnutie informácií, ak do uvedeného termínu nedostane odpoveď.

| (5) | E-mailom z 13. septembra 2011 požiadalo Nemecko o predĺženie tohto termínu do 19. októbra 2011. Komisia s požadovaným predĺžením termínu súhlasila. |
| --- | --- |

(5)

E-mailom z 13. septembra 2011 požiadalo Nemecko o predĺženie tohto termínu do 19. októbra 2011. Komisia s požadovaným predĺžením termínu súhlasila.

| (6) | Nemecko predložilo svoju odpoveď 19. októbra 2011. Ani táto odpoveď však nebola úplná, pretože Nemecko znovu odmietlo odpovedať na otázky týkajúce sa obdobia pred júlom 2009. |
| --- | --- |

(6)

Nemecko predložilo svoju odpoveď 19. októbra 2011. Ani táto odpoveď však nebola úplná, pretože Nemecko znovu odmietlo odpovedať na otázky týkajúce sa obdobia pred júlom 2009.

| (7) | Listom z 25. januára 2012 Komisia informovala Nemecko, že sa rozhodla začať konanie podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), pokiaľ ide o spomínanú neoprávnenú pomoc (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“). |
| --- | --- |

(7)

Listom z 25. januára 2012 Komisia informovala Nemecko, že sa rozhodla začať konanie podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), pokiaľ ide o spomínanú neoprávnenú pomoc (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“).

| (8) | E-mailom z 1. februára 2012 požiadalo Nemecko o predĺženie termínu na predloženie svojich pripomienok k rozhodnutiu o začatí konania. Toto predĺženie poskytli útvary Komisie e-mailom z 10. februára 2012. |
| --- | --- |

(8)

E-mailom z 1. februára 2012 požiadalo Nemecko o predĺženie termínu na predloženie svojich pripomienok k rozhodnutiu o začatí konania. Toto predĺženie poskytli útvary Komisie e-mailom z 10. februára 2012.

| (9) | Nemecko predložilo Komisii svoje pripomienky 13. marca 2012 a 4. marca 2013 ich doplnilo o ďalšie dokumenty. |
| --- | --- |

(9)

Nemecko predložilo Komisii svoje pripomienky 13. marca 2012 a 4. marca 2013 ich doplnilo o ďalšie dokumenty.

| (10) | Korigendum rozhodnutia o začatí konania bolo prijaté 13. júla 2012. |
| --- | --- |

(10)

Korigendum rozhodnutia o začatí konania bolo prijaté 13. júla 2012.

| (11) | Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie14. septembra 2012 (4). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby k predmetným opatreniam predložili svoje pripomienky v priebehu jedného mesiaca po tomto uverejnení. |
| --- | --- |

(11)

Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie14. septembra 2012 (4). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby k predmetným opatreniam predložili svoje pripomienky v priebehu jedného mesiaca po tomto uverejnení.

| (12) | Komisia dostala pripomienky od letiska Düsseldorf, od zástupcov okresu Kleve, od spoločnosti FN GmbH a niekoľkých ďalších zainteresovaných strán, najmä podnikov, ktorých činnosť závisí od existencie letiska Niederrhein-Weeze. Komisia poslala tieto pripomienky Nemecku 18. apríla 2013, 3. mája 2013 a 19. júna 2014. V listoch z 19. augusta 2013 a 3. júla 2014 zaslalo Nemecko svoje poznámky k pripomienkam zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

(12)

Komisia dostala pripomienky od letiska Düsseldorf, od zástupcov okresu Kleve, od spoločnosti FN GmbH a niekoľkých ďalších zainteresovaných strán, najmä podnikov, ktorých činnosť závisí od existencie letiska Niederrhein-Weeze. Komisia poslala tieto pripomienky Nemecku 18. apríla 2013, 3. mája 2013 a 19. júna 2014. V listoch z 19. augusta 2013 a 3. júla 2014 zaslalo Nemecko svoje poznámky k pripomienkam zainteresovaných strán.

| (13) | Listami z 18. apríla 2013, 29. októbra 2013, 17. marca 2014 a 16. mája 2014 požiadala Komisia o ďalšie informácie. Nemecko odpovedalo listami z 19. augusta 2013, 17. decembra 2013, 15. januára 2014, 16. apríla 2014, 8. mája 2014 a 25. mája 2014. |
| --- | --- |

(13)

Listami z 18. apríla 2013, 29. októbra 2013, 17. marca 2014 a 16. mája 2014 požiadala Komisia o ďalšie informácie. Nemecko odpovedalo listami z 19. augusta 2013, 17. decembra 2013, 15. januára 2014, 16. apríla 2014, 8. mája 2014 a 25. mája 2014.

| (14) | Listom z 18. júna 2014 Nemecko akceptovalo, že toto rozhodnutie bude prijaté v anglickom jazyku. Autentické je preto iba anglické znenie. |
| --- | --- |

(14)

Listom z 18. júna 2014 Nemecko akceptovalo, že toto rozhodnutie bude prijaté v anglickom jazyku. Autentické je preto iba anglické znenie.

2.   VŠEOBECNÝ KONTEXT

2.1.   Všeobecné údaje o letisku

| (15) | Predmetné letisko sa nachádza v nemeckej spolkovej krajine Severné Porýnie-Vestfálsko, v okrese Kleve, medzi obcami Weeze a Kevelaer ležiacimi neďaleko nemecko-holandskej hranice. Najväčším mestom na juh od letiska je Duisburg vzdialený asi 60 km. Na severe asi vo vzdialenosti 50 km od letiska leží holandské mesto Nijmegen. |
| --- | --- |

(15)

Predmetné letisko sa nachádza v nemeckej spolkovej krajine Severné Porýnie-Vestfálsko, v okrese Kleve, medzi obcami Weeze a Kevelaer ležiacimi neďaleko nemecko-holandskej hranice. Najväčším mestom na juh od letiska je Duisburg vzdialený asi 60 km. Na severe asi vo vzdialenosti 50 km od letiska leží holandské mesto Nijmegen.

| (16) | Desiatimi najbližšími letiskami sú:






  — | Düsseldorf (vzdialenosť 51 minút jazdy po ceste alebo 76 km), |
| --- | --- | --- |

(16)

Desiatimi najbližšími letiskami sú:

—

Düsseldorf (vzdialenosť 51 minút jazdy po ceste alebo 76 km),

| — | Eindhoven, Holandsko (1 hodina 12 minút, resp. 88 km), |
| --- | --- |

—

Eindhoven, Holandsko (1 hodina 12 minút, resp. 88 km),

| — | Maastricht, Holandsko (1 hodina 14 minút, resp. 98 km), |
| --- | --- |

—

Maastricht, Holandsko (1 hodina 14 minút, resp. 98 km),

| — | Köln – Bonn (1 hodina 23 minút alebo 133 km), |
| --- | --- |

—

Köln – Bonn (1 hodina 23 minút alebo 133 km),

| — | Dortmund (1 hodina 25 minút alebo 120 km), |
| --- | --- |

—

Dortmund (1 hodina 25 minút alebo 120 km),

| — | Liège, Belgicko (1 hodina 41 minút, resp. 152 km), |
| --- | --- |

—

Liège, Belgicko (1 hodina 41 minút, resp. 152 km),

| — | Antverpy, Belgicko (1 hodina 54 minút, resp. 153 km), |
| --- | --- |

—

Antverpy, Belgicko (1 hodina 54 minút, resp. 153 km),

| — | Rotterdam, Holandsko (1 hodina 44 minút, resp. 172 km), |
| --- | --- |

—

Rotterdam, Holandsko (1 hodina 44 minút, resp. 172 km),

| — | Münster – Osnabrück (1 hodina 46 minút alebo 175 km), |
| --- | --- |

—

Münster – Osnabrück (1 hodina 46 minút alebo 175 km),

| — | Brusel, Belgicko (2 hodiny 10 minút, resp. 200 km). |
| --- | --- |

—

Brusel, Belgicko (2 hodiny 10 minút, resp. 200 km).

| (17) | V priebehu rokov1954 až 1999 využívalo toto letisko Kráľovské vojenské letectvo Spojeného kráľovstva ako vojenské letisko. Po jeho prebudovaní na civilné letisko sa v roku 2003 začala letecká preprava cestujúcich. |
| --- | --- |

(17)

V priebehu rokov1954 až 1999 využívalo toto letisko Kráľovské vojenské letectvo Spojeného kráľovstva ako vojenské letisko. Po jeho prebudovaní na civilné letisko sa v roku 2003 začala letecká preprava cestujúcich.

| (18) | Letisko má vzletovú a pristávaciu dráhu s dĺžkou 2 440 metrov. Jeho terminál má kapacitu 3,5 milióna cestujúcich. Počty cestujúcich sa vyvíjali takto:

  Tabuľka 1


  Prevádzka na letisku Niederrhein-Weeze v rokoch 2003 až 2012








  Rok | Počet cestujúcich (spolu) | Index rastu |
| --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 207 992 | 100 |
| 2004 | 796 745 | 383 |
| 2005 | 591 744 | 285 |
| 2006 | 585 403 | 281 |
| 2007 | 848 852 | 408 |
| 2008 | 1 524 955 | 733 |
| 2009 | 2 403 115 | 1 155 |
| 2010 | 2 896 999 | 1 392 |
| 2011 | 2 421 720 | 1 164 |
| 2012 | 2 200 000 | 1 058 |
| Zdroj: Pripomienky Nemecka k rozhodnutiu o začatí konania za roky 2003 – 2011 a http://unternehmen.airport-weeze.com/de/historie.html za rok 2012. |

(18)

Letisko má vzletovú a pristávaciu dráhu s dĺžkou 2 440 metrov. Jeho terminál má kapacitu 3,5 milióna cestujúcich. Počty cestujúcich sa vyvíjali takto:

Tabuľka 1

Prevádzka na letisku Niederrhein-Weeze v rokoch 2003 až 2012

Rok

Počet cestujúcich (spolu)

Index rastu

2003

207 992

100

2004

796 745

383

2005

591 744

285

2006

585 403

281

2007

848 852

408

2008

1 524 955

733

2009

2 403 115

1 155

2010

2 896 999

1 392

2011

2 421 720

1 164

2012

2 200 000

1 058

Zdroj: Pripomienky Nemecka k rozhodnutiu o začatí konania za roky 2003 – 2011 a http://unternehmen.airport-weeze.com/de/historie.html za rok 2012.

| (19) | V súčasnosti z letiska lietajú lietadlá spoločností Ryanair a Transavia (5). Uvedení leteckí dopravcovia pokrývajú vyše 50 medzinárodných destinácií. Cestujúcimi na uvedenom letisku sú v súčasnosti len cestujúci nízkonákladových dopravcov. Podiel cestujúcich spoločnosti Ryanair na celkovom počte cestujúcich na tomto letisku predstavuje [80 – 99] (6) %. Ryanair pôsobí na tomto letisku od jeho otvorenia a v uvedenom období zriadil na tomto letisku jednu zo svojich nemeckých základní, na ktorej trvalo umiestnil deväť lietadiel (od leta 2013). |
| --- | --- |

(19)

V súčasnosti z letiska lietajú lietadlá spoločností Ryanair a Transavia (5). Uvedení leteckí dopravcovia pokrývajú vyše 50 medzinárodných destinácií. Cestujúcimi na uvedenom letisku sú v súčasnosti len cestujúci nízkonákladových dopravcov. Podiel cestujúcich spoločnosti Ryanair na celkovom počte cestujúcich na tomto letisku predstavuje [80 – 99] (6) %. Ryanair pôsobí na tomto letisku od jeho otvorenia a v uvedenom období zriadil na tomto letisku jednu zo svojich nemeckých základní, na ktorej trvalo umiestnil deväť lietadiel (od leta 2013).

| (20) | Do roku 2010 tvorili viac ako 50 % z celkového počtu cestujúcich letiska cestujúci z Holandska, zvyšok pochádzal najmä z okolitých nemeckých a čiastočne aj belgických regiónov. Podľa najnovších zverejnených informácií (7) klesol podiel holandských cestujúcich približne na 40 %. |
| --- | --- |

(20)

Do roku 2010 tvorili viac ako 50 % z celkového počtu cestujúcich letiska cestujúci z Holandska, zvyšok pochádzal najmä z okolitých nemeckých a čiastočne aj belgických regiónov. Podľa najnovších zverejnených informácií (7) klesol podiel holandských cestujúcich približne na 40 %.

2.2.   Vývoj letiska

2.2.1.   Vývoj vlastníckej štruktúry letiska

| (21) | Letisko založilo v roku 1954 britské kráľovské letectvo na vojenské účely. Začiatkom 90-tych rokov minulého storočia oznámilo britské kráľovské letectvo zámer stiahnuť sa z letiska do roku 1999. Vlastníctvo letiska malo byť prevedené na nemeckú spolkovú vládu. Vzhľadom na očakávanú stratu približne 400 civilných pracovných miest si zástupcovia okresu Kleve a obce Weeze v roku 1993 naplánovali, že z bývalého vojenského letiska vytvoria civilné letisko (Euroregionales Zentrum für Luftverkehr, Logistik und Gewerbe, „EuZZLG“). Na tento účel založili spoločnosť Flughafen Niederrhein GmbH (ďalej len „FN GmbH“), ktorá mala riadiť prebudovanie bývalého vojenského letiska na následné civilné použitie. |
| --- | --- |

(21)

Letisko založilo v roku 1954 britské kráľovské letectvo na vojenské účely. Začiatkom 90-tych rokov minulého storočia oznámilo britské kráľovské letectvo zámer stiahnuť sa z letiska do roku 1999. Vlastníctvo letiska malo byť prevedené na nemeckú spolkovú vládu. Vzhľadom na očakávanú stratu približne 400 civilných pracovných miest si zástupcovia okresu Kleve a obce Weeze v roku 1993 naplánovali, že z bývalého vojenského letiska vytvoria civilné letisko (Euroregionales Zentrum für Luftverkehr, Logistik und Gewerbe, „EuZZLG“). Na tento účel založili spoločnosť Flughafen Niederrhein GmbH (ďalej len „FN GmbH“), ktorá mala riadiť prebudovanie bývalého vojenského letiska na následné civilné použitie.

| (22) | FN GmbH bola zaregistrovaná v roku 1993 ako spoločnosť s ručením obmedzeným s vlastným kapitálom vo výške 50 000 DM (= 25 564 EUR). Zakladajúcimi spoločníkmi boli okres Kleve (52 %) a obec Weeze (48 %). |
| --- | --- |

(22)

FN GmbH bola zaregistrovaná v roku 1993 ako spoločnosť s ručením obmedzeným s vlastným kapitálom vo výške 50 000 DM (= 25 564 EUR). Zakladajúcimi spoločníkmi boli okres Kleve (52 %) a obec Weeze (48 %).

| (23) | Táto obec aj okres Kleve od samého začiatku predpokladali, že letisko bude prevádzkovať súkromná spoločnosť. Na podporu tohto cieľa sa určili štyri kroky:






  a) | nájdenie súkromného investora, ktorý by mal byť zodpovedný za prípravu a prevádzku letiska; |
| --- | --- | --- |

(23)

Táto obec aj okres Kleve od samého začiatku predpokladali, že letisko bude prevádzkovať súkromná spoločnosť. Na podporu tohto cieľa sa určili štyri kroky:

a)

nájdenie súkromného investora, ktorý by mal byť zodpovedný za prípravu a prevádzku letiska;

| b) | získanie potrebných povolení na prebudovanie vojenského letiska na civilné letisko; |
| --- | --- |

b)

získanie potrebných povolení na prebudovanie vojenského letiska na civilné letisko;

| c) | uzatvorenie zmluvy s Holandskom o využívaní jeho vzdušného priestoru; |
| --- | --- |

c)

uzatvorenie zmluvy s Holandskom o využívaní jeho vzdušného priestoru;

| d) | odkúpenie uvedenej oblasti od spolkovej vlády. |
| --- | --- |

d)

odkúpenie uvedenej oblasti od spolkovej vlády.

| (24) | Britské vojenské letectvo previedlo 30. novembra 1999 vlastníctvo letiska na nemeckú spolkovú vládu. |
| --- | --- |

(24)

Britské vojenské letectvo previedlo 30. novembra 1999 vlastníctvo letiska na nemeckú spolkovú vládu.

| (25) | Okres Kleve a obec Weeze zapojili 16. decembra 1999 do projektu ďalšiu spoločnosť, Entwicklungs- und Erschließungsgesellschaft Laarbruch GmbH (ďalej len „EEL GmbH“). Okres Kleve vlastní 52 % podiel v spoločnosti EEL GmbH, obec Weeze vlastní 48 %. |
| --- | --- |

(25)

Okres Kleve a obec Weeze zapojili 16. decembra 1999 do projektu ďalšiu spoločnosť, Entwicklungs- und Erschließungsgesellschaft Laarbruch GmbH (ďalej len „EEL GmbH“). Okres Kleve vlastní 52 % podiel v spoločnosti EEL GmbH, obec Weeze vlastní 48 %.

| (26) | Vtedajšie úlohy spoločnosti EEL GmbH sa líšili od úloh spoločnosti FN GmbH. Spoločnosť FN GmbH bola vytvorená na riadenie prebudovania bývalého vojenského letiska, zatiaľ čo spoločnosť EEL GmbH bola poverená najmä starostlivosťou o zariadenia v období medzi zatvorením vojenského letiska v roku 1999 a jeho odkúpením súkromným investorom. |
| --- | --- |

(26)

Vtedajšie úlohy spoločnosti EEL GmbH sa líšili od úloh spoločnosti FN GmbH. Spoločnosť FN GmbH bola vytvorená na riadenie prebudovania bývalého vojenského letiska, zatiaľ čo spoločnosť EEL GmbH bola poverená najmä starostlivosťou o zariadenia v období medzi zatvorením vojenského letiska v roku 1999 a jeho odkúpením súkromným investorom.

| (27) | V tejto súvislosti musela EEL GmbH zbúrať infraštruktúru a zariadenia bývalého vojenského letiska na účely jeho následného komerčného využitia. |
| --- | --- |

(27)

V tejto súvislosti musela EEL GmbH zbúrať infraštruktúru a zariadenia bývalého vojenského letiska na účely jeho následného komerčného využitia.

| (28) | Po tom, čo plán prebudovania tohto vojenského letiska predložený okresom Kleve a obcou Weeze schválila 23. augusta 2000 spolková krajina Severné Porýnie-Vestfálsko, a po tom, čo okresný vládny úrad (Bezirksregierung) Düsseldorf udelil 20. júna 2001 spoločnosti FN GmbH licenciu na prevádzkovanie civilného letiska (8), uskutočnila sa privatizácia prevádzky letiska a jeho nehnuteľného majetku v dvoch krokoch:






  a) | Krok 1: Dňa 1. júla 2001 okres Kleve a obec Weeze vystúpili zo spoločnosti FN GmbH, pričom predali 99,261 %-ný podiel v uvedenej spoločnosti za [0,5 – 3] milióny EUR súkromnému investorovi, spoločnosti Airport Niederrhein Holding GmbH (ďalej len „ANH GmbH“). ANH GmbH je 100 % dcérskou spoločnosťou holandskej spoločnosti Airport Network B. V. Do 31. decembra 2011 vlastnil okres Kleve 0,0459 %-ný a obec Weeze 0,0279 %-ný podiel v spoločnosti. V čase, keď uvedené verejné orgány predávali spoločnosť FN GmbH spoločnosti ANH GmbH, nemala spoločnosť FN GmbH prakticky žiaden hmotný majetok [...]. |
| --- | --- | --- |

(28)

Po tom, čo plán prebudovania tohto vojenského letiska predložený okresom Kleve a obcou Weeze schválila 23. augusta 2000 spolková krajina Severné Porýnie-Vestfálsko, a po tom, čo okresný vládny úrad (Bezirksregierung) Düsseldorf udelil 20. júna 2001 spoločnosti FN GmbH licenciu na prevádzkovanie civilného letiska (8), uskutočnila sa privatizácia prevádzky letiska a jeho nehnuteľného majetku v dvoch krokoch:

a)

Krok 1: Dňa 1. júla 2001 okres Kleve a obec Weeze vystúpili zo spoločnosti FN GmbH, pričom predali 99,261 %-ný podiel v uvedenej spoločnosti za [0,5 – 3] milióny EUR súkromnému investorovi, spoločnosti Airport Niederrhein Holding GmbH (ďalej len „ANH GmbH“). ANH GmbH je 100 % dcérskou spoločnosťou holandskej spoločnosti Airport Network B. V. Do 31. decembra 2011 vlastnil okres Kleve 0,0459 %-ný a obec Weeze 0,0279 %-ný podiel v spoločnosti. V čase, keď uvedené verejné orgány predávali spoločnosť FN GmbH spoločnosti ANH GmbH, nemala spoločnosť FN GmbH prakticky žiaden hmotný majetok [...].

| b) | Krok 2: Dňa 14. marca 2002 predala nemecká spolková vláda nehnuteľný majetok, na ktorom bolo postavené letisko, za [5 – 15] miliónov EUR spoločnosti FN GmbH. Pred predajom tohto nehnuteľného majetku spoločnosti FN GmbH kontaktovala nemecká spolková vláda na neformálnom základe aj iných potenciálnych kupcov. Záujem dal najavo iba jeden ďalší investor, ktorý ponúkol cenu vo výške [...] miliónov EUR a k tomu ďalších [...] miliónov EUR, ak by sa do roku 2009 podarilo dosiahnuť niektoré ciele v oblasti zisku. |
| --- | --- |

b)

Krok 2: Dňa 14. marca 2002 predala nemecká spolková vláda nehnuteľný majetok, na ktorom bolo postavené letisko, za [5 – 15] miliónov EUR spoločnosti FN GmbH. Pred predajom tohto nehnuteľného majetku spoločnosti FN GmbH kontaktovala nemecká spolková vláda na neformálnom základe aj iných potenciálnych kupcov. Záujem dal najavo iba jeden ďalší investor, ktorý ponúkol cenu vo výške [...] miliónov EUR a k tomu ďalších [...] miliónov EUR, ak by sa do roku 2009 podarilo dosiahnuť niektoré ciele v oblasti zisku.

| (29) | Nemecká spolková vláda určila cenu nehnuteľného majetku, na ktorom bolo postavené letisko, v súlade s článkom 63 ods. 3 spolkového zákona o štátnom rozpočte (Bundeshaushaltsordnung) a vyhlášky o stanovení hodnoty (Wertermittlungsverordnung). Toto ustanovenie zaväzuje spolkovú vládu, aby predávala majetok v jeho aktuálnej hodnote, t. j. trhovej cene stanovenej nezávislým znalcom podľa pravidiel stanovených vo vyhláške o stanovení hodnoty (Wertermittlungsverordnung). V tomto prípade bola nehnuteľnosť ocenená nezávislým znalcom na [11 – 20] miliónov EUR a budovy na nej na [4 – 10] miliónov EUR na základe predpokladaného rozvoja a koncepcie využitia uvedenej nehnuteľnosti. Z týchto hodnôt odpočítal znalec sumu [4 – 10] miliónov EUR predstavujúcu náklady na demoláciu kasární, ktorá tvorí súčasť prác na prebudovaní letiska, a ďalších [2 – 5] miliónov EUR predstavujúcich náklady na prijatie opatrení požadovaných uplatniteľnými právnymi predpismi v oblasti územného plánovania a životného prostredia. Od roku 2001 sa realizovali prvé stavebné opatrenia (demolácia bunkrov, infraštruktúra pre čistiace stanice atď.) s cieľom pripraviť letisko na civilné využívanie. |
| --- | --- |

(29)

Nemecká spolková vláda určila cenu nehnuteľného majetku, na ktorom bolo postavené letisko, v súlade s článkom 63 ods. 3 spolkového zákona o štátnom rozpočte (Bundeshaushaltsordnung) a vyhlášky o stanovení hodnoty (Wertermittlungsverordnung). Toto ustanovenie zaväzuje spolkovú vládu, aby predávala majetok v jeho aktuálnej hodnote, t. j. trhovej cene stanovenej nezávislým znalcom podľa pravidiel stanovených vo vyhláške o stanovení hodnoty (Wertermittlungsverordnung). V tomto prípade bola nehnuteľnosť ocenená nezávislým znalcom na [11 – 20] miliónov EUR a budovy na nej na [4 – 10] miliónov EUR na základe predpokladaného rozvoja a koncepcie využitia uvedenej nehnuteľnosti. Z týchto hodnôt odpočítal znalec sumu [4 – 10] miliónov EUR predstavujúcu náklady na demoláciu kasární, ktorá tvorí súčasť prác na prebudovaní letiska, a ďalších [2 – 5] miliónov EUR predstavujúcich náklady na prijatie opatrení požadovaných uplatniteľnými právnymi predpismi v oblasti územného plánovania a životného prostredia. Od roku 2001 sa realizovali prvé stavebné opatrenia (demolácia bunkrov, infraštruktúra pre čistiace stanice atď.) s cieľom pripraviť letisko na civilné využívanie.

2.2.2.   Hospodársky vývoj spoločností EEL GmbH a FN GmbH

| (30) | Bezprostredne po svojom zriadení v roku 1999 prevzala spoločnosť EEL GmbH správu nad nehnuteľným majetkom letiska prostredníctvom nájomnej zmluvy. Prvé opatrenia týkajúce sa rozvoja a prvé stavebné opatrenia sa realizovali v rokoch 2000 a 2001. |
| --- | --- |

(30)

Bezprostredne po svojom zriadení v roku 1999 prevzala spoločnosť EEL GmbH správu nad nehnuteľným majetkom letiska prostredníctvom nájomnej zmluvy. Prvé opatrenia týkajúce sa rozvoja a prvé stavebné opatrenia sa realizovali v rokoch 2000 a 2001.

| (31) | Po tom, čo okresný vládny úrad (Bezirksregierung) Düsseldorf udelil spoločnosti FN GmbH licenciu na prevádzku civilného letiska podľa nemeckého zákona o letectve, a pri dokončení kúpy FN GmbH súkromným investorom, skupinou ANH, 1. júla 2001, uhradila skupina ANH spoločnosti EEL GmbH náklady, ktoré jej vznikli v súvislosti so spravovaním letiskovej infraštruktúry vrátane niektorých prác na prebudovaní letiska. |
| --- | --- |

(31)

Po tom, čo okresný vládny úrad (Bezirksregierung) Düsseldorf udelil spoločnosti FN GmbH licenciu na prevádzku civilného letiska podľa nemeckého zákona o letectve, a pri dokončení kúpy FN GmbH súkromným investorom, skupinou ANH, 1. júla 2001, uhradila skupina ANH spoločnosti EEL GmbH náklady, ktoré jej vznikli v súvislosti so spravovaním letiskovej infraštruktúry vrátane niektorých prác na prebudovaní letiska.

| (32) | V priebehu roku 2002 odovzdala spoločnosť EEL GmbH spravovanie infraštruktúry letiska spoločnosti FN GmbH. V roku 2002 vyrobila spoločnosť FN GmbH stratu vo výške 0,3 milióna EUR. Od roku 2003 už spoločnosť EEL GmbH nevykonáva úlohy týkajúce sa spravovania nehnuteľného majetku letiska. Napriek tomu však okres Kleve a obec Weeze v roku 2003 spoločnosť EEL GmbH nezrušili. |
| --- | --- |

(32)

V priebehu roku 2002 odovzdala spoločnosť EEL GmbH spravovanie infraštruktúry letiska spoločnosti FN GmbH. V roku 2002 vyrobila spoločnosť FN GmbH stratu vo výške 0,3 milióna EUR. Od roku 2003 už spoločnosť EEL GmbH nevykonáva úlohy týkajúce sa spravovania nehnuteľného majetku letiska. Napriek tomu však okres Kleve a obec Weeze v roku 2003 spoločnosť EEL GmbH nezrušili.

| (33) | Pred tým, než začala byť spoločnosť FN GmbH zisková, hromadila najprv finančné straty, ako vidieť aj v nasledujúcej tabuľke:

  Tabuľka 2


  Ročné výsledky a EBITDA v období rokov 2003 – 2011














  (v tisícoch EUR) |
| --- | --- |
| Rok | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| Ročný zisk | – 6 960 | – 8 336 | – 7 914 | – 4 822 | 663 | 707 | 426 | 34 |
| Zisk pred úrokmi, zdanením, odpismi a amortizáciou (EBITDA) | – 4 805 | – 4 718 | – 4 399 | – 1 172 | 4 372 | 5 508 | 6 108 | 6 286 |
| Zdroj: Nemecko |

(33)

Pred tým, než začala byť spoločnosť FN GmbH zisková, hromadila najprv finančné straty, ako vidieť aj v nasledujúcej tabuľke:

Tabuľka 2

Ročné výsledky a EBITDA v období rokov 2003 – 2011

(v tisícoch EUR)

Rok

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Ročný zisk

– 6 960

– 8 336

– 7 914

– 4 822

663

707

426

34

Zisk pred úrokmi, zdanením, odpismi a amortizáciou (EBITDA)

– 4 805

– 4 718

– 4 399

– 1 172

4 372

5 508

6 108

6 286

Zdroj: Nemecko

3.   OPIS POSUDZOVANÝCH OPATRENÍ A ICH KONTEXT

3.1.   Opatrenie č. 1: Pôžičky od EEL GmbH určené spoločnosti FN GmbH

| (34) | Na začiatku roka 2003 sa v spoločnosti FN GmbH vyskytli finančné ťažkosti, ktoré ohrozili spustenie komerčných letov (očakávaných 1. mája 2003), a tým aj celý projekt prebudovania a rozvoja letiska. Štátni vlastníci EEL GmbH sa preto rozhodli pokračovať v činnostiach svojej spoločnosti. Dňa 11. apríla 2003 poskytla spoločnosť EEL GmbH spoločnosti FN GmbH prvú pôžičku („pôžička č. 1“) vo výške [11 – 20] miliónov EUR s úrokovou sadzbou presahujúcou základnú sadzbu o [1 – 5] %. Podľa Nemecka zodpovedala základná úroková sadzba tejto pôžičky bežnej sadzbe uvedenej v článku 247 nemeckého občianskeho zákonníka (Bürgerliches Gesetzbuch alebo„BGB“), ktorá bola v predmetný deň na úrovni 1,97 % (9). Splatnosť pôžičky bola stanovená na 30. jún 2005. Ako kolaterál sa na pozemky a budovy letiska uvalilo vecné bremeno (Grundschuld) v prospech EEL GmbH v hodnote pôžičky, a to vo výške [11 – 20] miliónov EUR. K tejto sume sa mal každoročne pridať úrok vo výške [15 – 23] %, ak by sa v prípade neplatenia použil kolaterál. Okrem toho [...] poskytol osobnú záruku za pôžičku (selbstschuldnerische Bürgschaft) na maximálnu sumu [5 – 15] miliónov EUR. Nemecko neposkytlo podrobnejšie údaje týkajúce sa hodnoty tejto osobnej záruky. Táto osobná záruka bola 8. júna 2003 nahradená osobnou zárukou zo strany [...] vo výške [5 – 15] miliónov EUR. Okrem toho zaviedli súkromní spoločníci spoločnosti FN GmbH záložné právo na podiely spoločnosti ANH GmbH na základnom imaní spoločnosti FN GmbH (ocenenom na [20 – 30] miliónov EUR) a na podiely spoločnosti Airport Network BV na základnom imaní spoločnosti ANH GmbH. Nemecko neposkytlo podrobnejšie údaje týkajúce sa hodnoty poskytnutého kolaterálu. |
| --- | --- |

(34)

Na začiatku roka 2003 sa v spoločnosti FN GmbH vyskytli finančné ťažkosti, ktoré ohrozili spustenie komerčných letov (očakávaných 1. mája 2003), a tým aj celý projekt prebudovania a rozvoja letiska. Štátni vlastníci EEL GmbH sa preto rozhodli pokračovať v činnostiach svojej spoločnosti. Dňa 11. apríla 2003 poskytla spoločnosť EEL GmbH spoločnosti FN GmbH prvú pôžičku („pôžička č. 1“) vo výške [11 – 20] miliónov EUR s úrokovou sadzbou presahujúcou základnú sadzbu o [1 – 5] %. Podľa Nemecka zodpovedala základná úroková sadzba tejto pôžičky bežnej sadzbe uvedenej v článku 247 nemeckého občianskeho zákonníka (Bürgerliches Gesetzbuch alebo„BGB“), ktorá bola v predmetný deň na úrovni 1,97 % (9). Splatnosť pôžičky bola stanovená na 30. jún 2005. Ako kolaterál sa na pozemky a budovy letiska uvalilo vecné bremeno (Grundschuld) v prospech EEL GmbH v hodnote pôžičky, a to vo výške [11 – 20] miliónov EUR. K tejto sume sa mal každoročne pridať úrok vo výške [15 – 23] %, ak by sa v prípade neplatenia použil kolaterál. Okrem toho [...] poskytol osobnú záruku za pôžičku (selbstschuldnerische Bürgschaft) na maximálnu sumu [5 – 15] miliónov EUR. Nemecko neposkytlo podrobnejšie údaje týkajúce sa hodnoty tejto osobnej záruky. Táto osobná záruka bola 8. júna 2003 nahradená osobnou zárukou zo strany [...] vo výške [5 – 15] miliónov EUR. Okrem toho zaviedli súkromní spoločníci spoločnosti FN GmbH záložné právo na podiely spoločnosti ANH GmbH na základnom imaní spoločnosti FN GmbH (ocenenom na [20 – 30] miliónov EUR) a na podiely spoločnosti Airport Network BV na základnom imaní spoločnosti ANH GmbH. Nemecko neposkytlo podrobnejšie údaje týkajúce sa hodnoty poskytnutého kolaterálu.

| (35) | Podľa Nemecka chceli štátni vlastníci spoločnosti EEL GmbH touto pôžičkou poskytnúť spoločnosti FN GmbH preklenovacie financovanie na vykrytie nedostatočnej operačnej likvidity s cieľom umožniť úplné nadobudnutie a inštaláciu aktív potrebných na včasné začatie prevádzky letiska. |
| --- | --- |

(35)

Podľa Nemecka chceli štátni vlastníci spoločnosti EEL GmbH touto pôžičkou poskytnúť spoločnosti FN GmbH preklenovacie financovanie na vykrytie nedostatočnej operačnej likvidity s cieľom umožniť úplné nadobudnutie a inštaláciu aktív potrebných na včasné začatie prevádzky letiska.

| (36) | V roku 2003 sa prevádzka letiska začala a FN GmbH vykázala stratu vo výške 7 miliónov EUR. Len jeden rok po tom, čo sa na letisku začala komerčná letecká prevádzka, t. j. v roku 2004, ukončila svoju činnosť najdôležitejšia letecká spoločnosť na letisku, holandská spoločnosť V-Bird, z dôvodu platobnej neschopnosti. Vzhľadom na následné pokračujúce finančné problémy spoločnosti FN GmbH poskytovala spoločnosť EEL GmbH spoločnosti FN GmbH pôžičky aj v priebehu roku 2004:






  a) | Dňa 17. júna 2004 poskytla spoločnosť EEL GmbH spoločnosti FN GmbH druhú pôžičku („pôžička č. 2“) vo výške [2 – 5] miliónov EUR s rovnakým dátumom splatnosti ako v prípade prvej pôžičky poskytnutej v roku 2003 (t. j. do 30. júna 2005). Úroková sadzba bola stanovená na úrovni o [1 – 5] % vyššej ako platná základná úroková sadzba. Podľa Nemecka zodpovedala základná úroková sadzba tejto pôžičky sadzbe stanovenej v článku 247 nemeckého občianskeho zákonníka v príslušný deň, t. j. 1,14 %. Ako kolaterál sa na pozemky a budovy letiska uvalilo vecné bremeno (Grundschuld) v prospech EEL GmbH v hodnote pôžičky vo výške [2 – 5] miliónov EUR. K tejto sume sa mal každoročne pridať úrok vo výške [15 – 23] %, ak by sa v prípade neplatenia použil kolaterál. Okrem toho sa zaviedlo záložné právo na podiely spoločnosti Airport Network BV na základnom imaní spoločnosti ANH GmbH a záložné právo na podiely spoločnosti ANH GmbH na základnom imaní spoločnosti FN GmbH. Nemecko neposkytlo podrobnejšie údaje týkajúce sa hodnoty poskytnutého kolaterálu. |
| --- | --- | --- |

(36)

V roku 2003 sa prevádzka letiska začala a FN GmbH vykázala stratu vo výške 7 miliónov EUR. Len jeden rok po tom, čo sa na letisku začala komerčná letecká prevádzka, t. j. v roku 2004, ukončila svoju činnosť najdôležitejšia letecká spoločnosť na letisku, holandská spoločnosť V-Bird, z dôvodu platobnej neschopnosti. Vzhľadom na následné pokračujúce finančné problémy spoločnosti FN GmbH poskytovala spoločnosť EEL GmbH spoločnosti FN GmbH pôžičky aj v priebehu roku 2004:

a)

Dňa 17. júna 2004 poskytla spoločnosť EEL GmbH spoločnosti FN GmbH druhú pôžičku („pôžička č. 2“) vo výške [2 – 5] miliónov EUR s rovnakým dátumom splatnosti ako v prípade prvej pôžičky poskytnutej v roku 2003 (t. j. do 30. júna 2005). Úroková sadzba bola stanovená na úrovni o [1 – 5] % vyššej ako platná základná úroková sadzba. Podľa Nemecka zodpovedala základná úroková sadzba tejto pôžičky sadzbe stanovenej v článku 247 nemeckého občianskeho zákonníka v príslušný deň, t. j. 1,14 %. Ako kolaterál sa na pozemky a budovy letiska uvalilo vecné bremeno (Grundschuld) v prospech EEL GmbH v hodnote pôžičky vo výške [2 – 5] miliónov EUR. K tejto sume sa mal každoročne pridať úrok vo výške [15 – 23] %, ak by sa v prípade neplatenia použil kolaterál. Okrem toho sa zaviedlo záložné právo na podiely spoločnosti Airport Network BV na základnom imaní spoločnosti ANH GmbH a záložné právo na podiely spoločnosti ANH GmbH na základnom imaní spoločnosti FN GmbH. Nemecko neposkytlo podrobnejšie údaje týkajúce sa hodnoty poskytnutého kolaterálu.

| b) | O mesiac neskôr, 28. júla 2004, poskytla spoločnosť EEL GmbH spoločnosti FN GmbH tretiu pôžičku („pôžička č. 3“) vo výške [2 – 5] miliónov EUR. Splatnosť tretej pôžičky bola stanovená na 31. decembra 2007 a zaviedla sa úroková sadzba presahujúca platnú základnú úrokovú sadzbu o [3 – 8] %. Podľa Nemecka zodpovedala základná úroková sadzba tejto pôžičky sadzbe stanovenej v článku 247 nemeckého občianskeho zákonníka v príslušný deň, t. j. 1,13 %. Ako kolaterál sa na pozemky a budovy letiska uvalilo vecné bremeno (Grundschuld) v prospech EEL GmbH v hodnote pôžičky vo výške [2 – 5] miliónov EUR. K tejto sume sa mal každoročne pridať úrok vo výške [15 – 23] %, ak by sa v prípade neplatenia použil kolaterál (10). Okrem toho sa zaviedlo záložné právo na podiely spoločnosti Airport Network BV na základnom imaní spoločnosti ANH GmbH a na podiely spoločnosti ANH GmbH na základnom imaní spoločnosti FN GmbH. Okrem toho sa zaviedlo aj záložné právo na spoločnosť FN GmbH. Nemecko neposkytlo podrobnejšie údaje týkajúce sa hodnoty poskytnutého kolaterálu. |
| --- | --- |

b)

O mesiac neskôr, 28. júla 2004, poskytla spoločnosť EEL GmbH spoločnosti FN GmbH tretiu pôžičku („pôžička č. 3“) vo výške [2 – 5] miliónov EUR. Splatnosť tretej pôžičky bola stanovená na 31. decembra 2007 a zaviedla sa úroková sadzba presahujúca platnú základnú úrokovú sadzbu o [3 – 8] %. Podľa Nemecka zodpovedala základná úroková sadzba tejto pôžičky sadzbe stanovenej v článku 247 nemeckého občianskeho zákonníka v príslušný deň, t. j. 1,13 %. Ako kolaterál sa na pozemky a budovy letiska uvalilo vecné bremeno (Grundschuld) v prospech EEL GmbH v hodnote pôžičky vo výške [2 – 5] miliónov EUR. K tejto sume sa mal každoročne pridať úrok vo výške [15 – 23] %, ak by sa v prípade neplatenia použil kolaterál (10). Okrem toho sa zaviedlo záložné právo na podiely spoločnosti Airport Network BV na základnom imaní spoločnosti ANH GmbH a na podiely spoločnosti ANH GmbH na základnom imaní spoločnosti FN GmbH. Okrem toho sa zaviedlo aj záložné právo na spoločnosť FN GmbH. Nemecko neposkytlo podrobnejšie údaje týkajúce sa hodnoty poskytnutého kolaterálu.

| (37) | Celkovo dostala FN GmbH len v roku 2004 od spoločnosti EEL GmbH pôžičky v hodnote [4 – 10] miliónov EUR (popri druhej sérii opatrení, ktoré sú predmetom vyšetrovania, poskytnutých priamo okresom Kleve – pozri oddiel 3.2). Podľa Nemecka boli tieto pôžičky poskytnuté na rozvoj a prebudovanie bývalého letiska využívaného na vojenské účely, nie na prevádzkové výdavky. |
| --- | --- |

(37)

Celkovo dostala FN GmbH len v roku 2004 od spoločnosti EEL GmbH pôžičky v hodnote [4 – 10] miliónov EUR (popri druhej sérii opatrení, ktoré sú predmetom vyšetrovania, poskytnutých priamo okresom Kleve – pozri oddiel 3.2). Podľa Nemecka boli tieto pôžičky poskytnuté na rozvoj a prebudovanie bývalého letiska využívaného na vojenské účely, nie na prevádzkové výdavky.

| (38) | Ku koncu roka 2004 vykázala spoločnosť FN GmbH opäť straty, tentoraz vo výške 8,3 milióna EUR. Spoločnosť FN GmbH podľa všetkého opäť potrebovala ďalšiu likviditu. Pôžička č. 1 a pôžička č. 2 (spolu vo výške [10 – 20] miliónov EUR), ktoré poskytla EEL GmbH, boli splatné do 30. júna 2005. V tom čase mala spoločnosť FN GmbH čiastočne uhradené úroky z predchádzajúcich pôžičiek. Podľa Nemecka však straty, ktoré vznikli spoločnosti FN GmbH v období rokov 2002 až 2006, znášali jej súkromní vlastníci. |
| --- | --- |

(38)

Ku koncu roka 2004 vykázala spoločnosť FN GmbH opäť straty, tentoraz vo výške 8,3 milióna EUR. Spoločnosť FN GmbH podľa všetkého opäť potrebovala ďalšiu likviditu. Pôžička č. 1 a pôžička č. 2 (spolu vo výške [10 – 20] miliónov EUR), ktoré poskytla EEL GmbH, boli splatné do 30. júna 2005. V tom čase mala spoločnosť FN GmbH čiastočne uhradené úroky z predchádzajúcich pôžičiek. Podľa Nemecka však straty, ktoré vznikli spoločnosti FN GmbH v období rokov 2002 až 2006, znášali jej súkromní vlastníci.

| (39) | V tejto súvislosti poskytla spoločnosť EEL GmbH 1. júla 2005 spoločnosti FN GmbH štvrtú pôžičku („pôžička č. 4“), tento krát vo výške [4 – 10] miliónov EUR so splatnosťou 31. decembra 2010. V odseku 1 bode 2 dohody o poskytnutí pôžičky sa uvádza, že pôžička bola určená len na investície. Okrem toho sa v odseku 2 od spoločnosti FN GmbH požaduje (a aj od spoločnosti EEL GmbH, ak o to požiada), aby skontrolovala, či boli faktúry prísne naviazané na dokončenie prebudovania letiska a či spoločnosť EEL GmbH (a nie FN GmbH) hradila faktúry z pôžičky. Okrem toho boli splátky pôžičiek č. 1, 2 a 3 v celkovej výške [15 – 30] miliónov EUR (bez úrokov) odložené („predĺženie č. 1“). Splatnosť týchto pôžičiek bola harmonizovaná a predĺžená do 31. decembra 2010. Pre všetky tieto pôžičky sa stanovila pevná úroková sadzba [1 – 5] % s platnosťou od 1. júla 2005. Úroková sadzba pre pôžičky č. 1, 2 a 3 sa teda znížila. Ako kolaterál sa na pozemky a budovy letiska uvalilo vecné bremeno (Grundschuld) v prospech EEL GmbH v hodnote štvrtej pôžičky ([4 – 10] miliónov EUR) spolu s predĺžením predchádzajúcich záložných práv za pôžičky č. 1, 2 a 3 (k tejto sume sa mal každoročne pridať úrok vo výške [15 – 23] %, ak by sa v prípade neplatenia použil kolaterál). Okrem toho bola na zabezpečenie všetkých pohľadávok spoločnosti EEL GmbH zo všetkých pôžičiek poskytnutá 1. júla 2005 osobná záruka (selbstschuldnerische Bürgschaft) od [...] na maximálnu sumu [20 – 30] miliónov EUR (plus úroky a zložené úroky). Táto záruka predĺžila predchádzajúcu záruku poskytnutú 8. júna 2003 subjektom [...] vo vzťahu k pôžičke č. 1. A napokon sa zaviedlo záložné právo na podiely spoločnosti Airport Network BV na základnom imaní spoločnosti ANH GmbH a záložné právo na podiely spoločnosti ANH GmbH na základnom imaní spoločnosti FN GmbH. Nemecko neposkytlo podrobnejšie údaje týkajúce sa hodnoty poskytnutého kolaterálu. |
| --- | --- |

(39)

V tejto súvislosti poskytla spoločnosť EEL GmbH 1. júla 2005 spoločnosti FN GmbH štvrtú pôžičku („pôžička č. 4“), tento krát vo výške [4 – 10] miliónov EUR so splatnosťou 31. decembra 2010. V odseku 1 bode 2 dohody o poskytnutí pôžičky sa uvádza, že pôžička bola určená len na investície. Okrem toho sa v odseku 2 od spoločnosti FN GmbH požaduje (a aj od spoločnosti EEL GmbH, ak o to požiada), aby skontrolovala, či boli faktúry prísne naviazané na dokončenie prebudovania letiska a či spoločnosť EEL GmbH (a nie FN GmbH) hradila faktúry z pôžičky. Okrem toho boli splátky pôžičiek č. 1, 2 a 3 v celkovej výške [15 – 30] miliónov EUR (bez úrokov) odložené („predĺženie č. 1“). Splatnosť týchto pôžičiek bola harmonizovaná a predĺžená do 31. decembra 2010. Pre všetky tieto pôžičky sa stanovila pevná úroková sadzba [1 – 5] % s platnosťou od 1. júla 2005. Úroková sadzba pre pôžičky č. 1, 2 a 3 sa teda znížila. Ako kolaterál sa na pozemky a budovy letiska uvalilo vecné bremeno (Grundschuld) v prospech EEL GmbH v hodnote štvrtej pôžičky ([4 – 10] miliónov EUR) spolu s predĺžením predchádzajúcich záložných práv za pôžičky č. 1, 2 a 3 (k tejto sume sa mal každoročne pridať úrok vo výške [15 – 23] %, ak by sa v prípade neplatenia použil kolaterál). Okrem toho bola na zabezpečenie všetkých pohľadávok spoločnosti EEL GmbH zo všetkých pôžičiek poskytnutá 1. júla 2005 osobná záruka (selbstschuldnerische Bürgschaft) od [...] na maximálnu sumu [20 – 30] miliónov EUR (plus úroky a zložené úroky). Táto záruka predĺžila predchádzajúcu záruku poskytnutú 8. júna 2003 subjektom [...] vo vzťahu k pôžičke č. 1. A napokon sa zaviedlo záložné právo na podiely spoločnosti Airport Network BV na základnom imaní spoločnosti ANH GmbH a záložné právo na podiely spoločnosti ANH GmbH na základnom imaní spoločnosti FN GmbH. Nemecko neposkytlo podrobnejšie údaje týkajúce sa hodnoty poskytnutého kolaterálu.

| (40) | Okrem toho sa spoločnosti EEL GmbH a FN GmbH dohodli, že FN GmbH musí vyplatiť úrok k dátumu splatnosti, t. j. najneskôr 31. decembra 2010, a že v prípade, keby FN GmbH dosiahla hranicu rentability a stala sa ziskovou pred týmto dátumom, bola by povinná začať platiť úrok od dátumu, ku ktorému prestala byť stratová. Pokiaľ ide o úrokové sadzby platné v prípade prvých troch pôžičiek až do ich harmonizácie dohodou o poskytnutí pôžičky z 1. júla 2005, v dohode o odklade splatnosti pôžičky (Darlehensverlängerungsvertrag) z 29. novembra 2010 sa v § 5 ods. 5.4 uvádza, že každá zo štyroch pôžičiek má v prípade nezaplatenia ročný úrok vo výške [15 – 23] % (11). |
| --- | --- |

(40)

Okrem toho sa spoločnosti EEL GmbH a FN GmbH dohodli, že FN GmbH musí vyplatiť úrok k dátumu splatnosti, t. j. najneskôr 31. decembra 2010, a že v prípade, keby FN GmbH dosiahla hranicu rentability a stala sa ziskovou pred týmto dátumom, bola by povinná začať platiť úrok od dátumu, ku ktorému prestala byť stratová. Pokiaľ ide o úrokové sadzby platné v prípade prvých troch pôžičiek až do ich harmonizácie dohodou o poskytnutí pôžičky z 1. júla 2005, v dohode o odklade splatnosti pôžičky (Darlehensverlängerungsvertrag) z 29. novembra 2010 sa v § 5 ods. 5.4 uvádza, že každá zo štyroch pôžičiek má v prípade nezaplatenia ročný úrok vo výške [15 – 23] % (11).

| (41) | Nemecko uviedlo, že spoločnosť EEL GmbH súhlasila s podriadením svojej pohľadávky (Rangrücktritterklärung), pokiaľ ide o prístup ku kolaterálu vo forme vecného bremena v období od marca 2009 do 31. decembra 2010, s cieľom umožniť spoločnosti FN GmbH získať krátkodobú pôžičku z [banky] (pozri odôvodnenie 73). |
| --- | --- |

(41)

Nemecko uviedlo, že spoločnosť EEL GmbH súhlasila s podriadením svojej pohľadávky (Rangrücktritterklärung), pokiaľ ide o prístup ku kolaterálu vo forme vecného bremena v období od marca 2009 do 31. decembra 2010, s cieľom umožniť spoločnosti FN GmbH získať krátkodobú pôžičku z [banky] (pozri odôvodnenie 73).

| (42) | FN GmbH začala byť zisková v roku 2007. Napriek tomu a v rozpore z predchádzajúcimi zmluvnými dohodami spoločnosť FN GmbH nezačala uhrádzať ani pôžičky ani úroky. Od 31. decembra 2010, čo bol dátum splatnosti, na ktorom sa dohodli zmluvné strany, dlhovala spoločnosť FN GmbH spoločnosti EEL GmbH [20 – 30] miliónov EUR v pôžičkách a [7 – 10] miliónov EUR na úrokoch, t. j. spolu [24 – 40] miliónov EUR. Spoločnosť EEL GmbH po druhýkrát súhlasila s odkladom splatnosti všetkých štyroch pôžičiek a kumulovaných platieb úrokov (druhé predĺženie). Dňa 29. novembra 2010 podpísali spoločnosti FN GmbH a EEL GmbH dohodu o poskytnutí piatej pôžičky, čím sa splatnosť všetkých pôžičiek predĺžila do 31. decembra 2016. |
| --- | --- |

(42)

FN GmbH začala byť zisková v roku 2007. Napriek tomu a v rozpore z predchádzajúcimi zmluvnými dohodami spoločnosť FN GmbH nezačala uhrádzať ani pôžičky ani úroky. Od 31. decembra 2010, čo bol dátum splatnosti, na ktorom sa dohodli zmluvné strany, dlhovala spoločnosť FN GmbH spoločnosti EEL GmbH [20 – 30] miliónov EUR v pôžičkách a [7 – 10] miliónov EUR na úrokoch, t. j. spolu [24 – 40] miliónov EUR. Spoločnosť EEL GmbH po druhýkrát súhlasila s odkladom splatnosti všetkých štyroch pôžičiek a kumulovaných platieb úrokov (druhé predĺženie). Dňa 29. novembra 2010 podpísali spoločnosti FN GmbH a EEL GmbH dohodu o poskytnutí piatej pôžičky, čím sa splatnosť všetkých pôžičiek predĺžila do 31. decembra 2016.

| (43) | Úroková sadzba pre toto druhé predĺženie bola stanovená na [1 – 5] % ročne. Nemecko uviedlo, že úroková sadzba v prípade dohody o poskytnutí pôžičky z 29. novembra 2010 bola stanovená pripočítaním [...] bázických bodov k referenčnej sadzbe 1,24 % (12). Spoločnosti EEL GmbH a FN GmbH sa dohodli, že úroky s dobou splatnosti do 31. decembra 2010 sa pridajú k istine pôžičky, čím sa pôžička zvyšuje na [24 – 40] miliónov EUR. Okrem toho bola spoločnosť FN GmbH povinná platiť úroky na štvrťročnom základe s tým, že prvá platba úrokov bude splatná do konca prvého štvrťroka 2011. |
| --- | --- |

(43)

Úroková sadzba pre toto druhé predĺženie bola stanovená na [1 – 5] % ročne. Nemecko uviedlo, že úroková sadzba v prípade dohody o poskytnutí pôžičky z 29. novembra 2010 bola stanovená pripočítaním [...] bázických bodov k referenčnej sadzbe 1,24 % (12). Spoločnosti EEL GmbH a FN GmbH sa dohodli, že úroky s dobou splatnosti do 31. decembra 2010 sa pridajú k istine pôžičky, čím sa pôžička zvyšuje na [24 – 40] miliónov EUR. Okrem toho bola spoločnosť FN GmbH povinná platiť úroky na štvrťročnom základe s tým, že prvá platba úrokov bude splatná do konca prvého štvrťroka 2011.

| (44) | V nasledujúcej tabuľke sú zhrnuté hlavné charakteristiky 5 dohôd o poskytnutí pôžičiek, ktoré boli predmetom posudzovania:

  Tabuľka 3


  Prehľad podporných opatrení z verejných zdrojov poskytnutých spoločnosťou EEL GmbH v prospech spoločnosti FN GmbH











  Objem (v mil. EUR) | Dátum dohody o poskytnutí pôžičky | Úroková sadzba | Splatnosť/odklad splatnosti pôžičky | Kolaterál | Spôsob financovania (EEL) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [11 – 20] | 11.4.2003 | [1 – 5] % nad základnou úrokovou sadzbou (1,97 %). | Prvá splatnosť: 30.6.2005, odložená prvýkrát na 31.12.2010, odložená druhýkrát na 31.12.2016 | — | Vecné bremeno na pozemky a budovy (Grundschulden) |

(44)

V nasledujúcej tabuľke sú zhrnuté hlavné charakteristiky 5 dohôd o poskytnutí pôžičiek, ktoré boli predmetom posudzovania:

Tabuľka 3

Prehľad podporných opatrení z verejných zdrojov poskytnutých spoločnosťou EEL GmbH v prospech spoločnosti FN GmbH

Objem (v mil. EUR)

Dátum dohody o poskytnutí pôžičky

Úroková sadzba

Splatnosť/odklad splatnosti pôžičky

Kolaterál

Spôsob financovania (EEL)

[11 – 20]

11.4.2003

[1 – 5] % nad základnou úrokovou sadzbou (1,97 %).

Prvá splatnosť: 30.6.2005, odložená prvýkrát na 31.12.2010, odložená druhýkrát na 31.12.2016

—

Vecné bremeno na pozemky a budovy (Grundschulden)

| — | Osobná záruka od [...] (selbstschuldnerische Bürgschaft) |
| --- | --- |

—

Osobná záruka od [...] (selbstschuldnerische Bürgschaft)

| — | Záložné právo na podiely spoločností ANH GmbH a FN GmbH |
| --- | --- |

—

Záložné právo na podiely spoločností ANH GmbH a FN GmbH

Pôžička poskytnutá okresom Kleve: ([5 – 15] miliónov EUR s úrokom [1 – 5] %); pôžička [2 – 5] miliónov EUR poskytnutá [bankou], (verejný ručiteľ: obec Weeze). Pôžička vo výške [2 – 5] miliónov EUR konvertovaná 30.6.2005 a novým veriteľom je [banka].

[2 – 5]

17.6.2004

[1 – 5] % nad základnou úrokovou sadzbou (1,14 %).

Prvá splatnosť 30.6.2005, odložená prvýkrát na 31.12.2010, odložená druhýkrát na 31.12.2016

| — | Vecné bremeno na pozemky a budovy (Grundschulden) |
| --- | --- |

—

Vecné bremeno na pozemky a budovy (Grundschulden)

| — | Podiely spoločností ANH GmbH a FN GmbH |
| --- | --- |

—

Podiely spoločností ANH GmbH a FN GmbH

Pôžička spoločnosti EEL GmbH poskytnutá okresom Kleve („Kassenkredite“)

[2 – 5]

28.7.2004

[3 – 8] % nad základnou úrokovou sadzbou (1,13 %).

Prvá splatnosť 31.12.2007, odložená prvýkrát na 31.12.2010, odložená druhýkrát na 31.12.2016

| — | Vecné bremeno na pozemky a budovy (Grundschulden) |
| --- | --- |

—

Vecné bremeno na pozemky a budovy (Grundschulden)

| — | Záložné právo na podiely spoločností ANH GmbH a FN GmbH |
| --- | --- |

—

Záložné právo na podiely spoločností ANH GmbH a FN GmbH

| — | Záložné právo na spoločnosť FN GmbH |
| --- | --- |

—

Záložné právo na spoločnosť FN GmbH

Pôžička spoločnosti EEL GmbH poskytnutá okresom Kleve („Kassenkredite“) Okres Kleve a obec Weeze vložili do spoločnosti EEL GmbH kapitál vo výške [0,4 – 1] milióna EUR.

[4 – 10]

1.7.2005

[1 – 5] %

Prvá splatnosť 31.12.2010, odložená na 31.12.2016

| — | Vecné bremeno na pozemky a budovy (Grundschulden) |
| --- | --- |

—

Vecné bremeno na pozemky a budovy (Grundschulden)

| — | Osobná záruka od [...] (selbstschuldnerische Bürgschaft). Záložné právo na podiely spoločností ANH GmbH a FN GmbH |
| --- | --- |

—

Osobná záruka od [...] (selbstschuldnerische Bürgschaft). Záložné právo na podiely spoločností ANH GmbH a FN GmbH

Okres Kleve a obec Weeze vložili do spoločnosti EEL GmbH kapitál vo výške [0,4 – 1] milióna EUR.

[24 – 40] (= [20 – 30] (súčet všetkých štyroch pôžičiek) plus vzniknutý úrok vo výške (= [4 – 10])

29.11.2010

[1 – 5] %

31.12.2016

| — | Vecné bremeno na pozemky a budovy (Grundschulden) |
| --- | --- |

—

Vecné bremeno na pozemky a budovy (Grundschulden)

| — | Osobná záruka od [...] (selbstschuldnerische Bürgschaft) |
| --- | --- |

—

Osobná záruka od [...] (selbstschuldnerische Bürgschaft)

| — | Záložné právo na podiely spoločností ANH GmbH a FN GmbH |
| --- | --- |

—

Záložné právo na podiely spoločností ANH GmbH a FN GmbH

Predĺženie všetkých predošlých pôžičiek spoločnosti EEL, ktoré poskytol okres Kleve („Kassenkredite“) a pôžičky poskytnutej [bankou] s možnou pokračujúcou verejnou zárukou zo strany obce Weeze.

| (45) | Spoločnosť FN GmbH opäť nebola na konci prvého štvrťroka 2011 schopná uhradiť prvú platbu úrokov, ako sa dohodlo v dohodách o predĺžení pôžičiek (Darlehensverlängerungsvetrag) z 29. novembra 2010. Okres Kleve prijal ponuku spoločníka spoločnosti FN GmbH získať podiely spoločnosti FN GmbH v marci 2011 ako konverziu dlhu na kapitál kvôli pokračujúcemu odkladu platieb úrokov a istiny (13). Táto konverzia dlhu na kapitál však bola právoplatne podpísaná až koncom roka 2012. Okres Kleve v súčasnosti vlastní 1,88 % základného imania spoločnosti FN GmbH (14). |
| --- | --- |

(45)

Spoločnosť FN GmbH opäť nebola na konci prvého štvrťroka 2011 schopná uhradiť prvú platbu úrokov, ako sa dohodlo v dohodách o predĺžení pôžičiek (Darlehensverlängerungsvetrag) z 29. novembra 2010. Okres Kleve prijal ponuku spoločníka spoločnosti FN GmbH získať podiely spoločnosti FN GmbH v marci 2011 ako konverziu dlhu na kapitál kvôli pokračujúcemu odkladu platieb úrokov a istiny (13). Táto konverzia dlhu na kapitál však bola právoplatne podpísaná až koncom roka 2012. Okres Kleve v súčasnosti vlastní 1,88 % základného imania spoločnosti FN GmbH (14).

3.2.   Opatrenie č. 2: Podpora od spolkovej krajiny Severné Porýnie-Vestfálsko

| (46) | Dňa 15. októbra 2002 poskytla spolková krajina Severné Porýnie-Vestfálsko spoločnosti FN GmbH podporu z verejných zdrojov vo výške 3,525 milióna EUR na financovanie 50 % týchto nákladov: odbavovacia plocha, priestor na čerpanie palív, rozšírenie rolovacích dráh a renovácia existujúcich odbavovacích priestorov, spresnenie približovacej svetelnej sústavy, postranné svetelné návestidlá, štartovacie svetelné návestidlá a svetelné návestidlá vzletovej a pristávacej dráhy. |
| --- | --- |

(46)

Dňa 15. októbra 2002 poskytla spolková krajina Severné Porýnie-Vestfálsko spoločnosti FN GmbH podporu z verejných zdrojov vo výške 3,525 milióna EUR na financovanie 50 % týchto nákladov: odbavovacia plocha, priestor na čerpanie palív, rozšírenie rolovacích dráh a renovácia existujúcich odbavovacích priestorov, spresnenie približovacej svetelnej sústavy, postranné svetelné návestidlá, štartovacie svetelné návestidlá a svetelné návestidlá vzletovej a pristávacej dráhy.

| (47) | Právnym základom tejto podpory bola vyhláška ministerstva dopravy, energetiky a územného plánovania spolkovej krajiny Severné Porýnie-Vestfálsko týkajúca sa podpory z verejných zdrojov na opatrenia súvisiace s výstavbou a obnovou (investície do infraštruktúry) letísk v spolkovej krajine Severné Porýnie-Vestfálsko (Richtlinien über die Gewährung von Zuwendungen für Ausbau- und Erneuerungsmaßnahmen auf Flugplätzen RdErl. – MBl.NRW.1993 S. 617) (ďalej len „vyhláška z roku 1993“). Tieto usmernenia boli následne nahradené usmerneniami so značkou (VA 5 – 10 – 60/195- v. 25. November 2002) (15), ktoré boli v platnosti v období medzi 1. januárom 2003 a 1. januárom 2008. |
| --- | --- |

(47)

Právnym základom tejto podpory bola vyhláška ministerstva dopravy, energetiky a územného plánovania spolkovej krajiny Severné Porýnie-Vestfálsko týkajúca sa podpory z verejných zdrojov na opatrenia súvisiace s výstavbou a obnovou (investície do infraštruktúry) letísk v spolkovej krajine Severné Porýnie-Vestfálsko (Richtlinien über die Gewährung von Zuwendungen für Ausbau- und Erneuerungsmaßnahmen auf Flugplätzen RdErl. – MBl.NRW.1993 S. 617) (ďalej len „vyhláška z roku 1993“). Tieto usmernenia boli následne nahradené usmerneniami so značkou (VA 5 – 10 – 60/195- v. 25. November 2002) (15), ktoré boli v platnosti v období medzi 1. januárom 2003 a 1. januárom 2008.

| (48) | Vyhláškou z roku 1993 sa upravuje udeľovanie finančnej podpory na pokrytie investičných nákladov na určité druhy infraštruktúry letísk, napríklad vzletové a pristávacie dráhy, rolovacie dráhy, odbavovacie plochy, ochranné pásma, infraštruktúra riadenia letovej prevádzky (veže, radar, optické výstražné systémy), navigačné svetlá, optické prístroje na podporu pristávania, vysoké budovy (terminály hangáre atď.), parkoviská, oplotenie, infraštruktúra pre bezpečnosť letu, zásobovanie a likvidácia, ochrana proti hluku, protipožiarna ochrana, zimné a záchranné služby, ako aj investičné náklady na kompenzačné opatrenia na ochranu krajiny a ochranu životného prostredia. Na základe vyhlášky z roku 1993 poskytla spolková krajina Severné Porýnie-Vestfálsko na vyššie uvedené typy infraštruktúry letiska pomoc až do výšky 40 % oprávnených nákladov. Medzinárodné letiská a regionálne letiská by mohli dostávať pomoc až do výšky 65 % oprávnených nákladov. Na parkoviská, oplotenie a infraštruktúru letovej bezpečnosti možno na základe žiadosti letiska poskytnúť pomoc až do výšky 80 % oprávnených nákladov. |
| --- | --- |

(48)

Vyhláškou z roku 1993 sa upravuje udeľovanie finančnej podpory na pokrytie investičných nákladov na určité druhy infraštruktúry letísk, napríklad vzletové a pristávacie dráhy, rolovacie dráhy, odbavovacie plochy, ochranné pásma, infraštruktúra riadenia letovej prevádzky (veže, radar, optické výstražné systémy), navigačné svetlá, optické prístroje na podporu pristávania, vysoké budovy (terminály hangáre atď.), parkoviská, oplotenie, infraštruktúra pre bezpečnosť letu, zásobovanie a likvidácia, ochrana proti hluku, protipožiarna ochrana, zimné a záchranné služby, ako aj investičné náklady na kompenzačné opatrenia na ochranu krajiny a ochranu životného prostredia. Na základe vyhlášky z roku 1993 poskytla spolková krajina Severné Porýnie-Vestfálsko na vyššie uvedené typy infraštruktúry letiska pomoc až do výšky 40 % oprávnených nákladov. Medzinárodné letiská a regionálne letiská by mohli dostávať pomoc až do výšky 65 % oprávnených nákladov. Na parkoviská, oplotenie a infraštruktúru letovej bezpečnosti možno na základe žiadosti letiska poskytnúť pomoc až do výšky 80 % oprávnených nákladov.

3.3.   Opatrenie č. 3: Pomoc, ktorú poskytol okres Kleve priamo spoločnosti FN GmbH v súvislosti s nadobudnutím nehnuteľného majetku letiska

| (49) | Ako sa uvádza v odôvodnení 28, nemecká spolková vláda predala 14. marca 2002 nehnuteľný majetok letiska za [5 – 15] miliónov EUR spoločnosti FN GmbH. V ten istý deň uzavrel okres Kleve so spoločnosťou FB GmbH dohodu o poskytnutí preklenovacieho financovania časti nadobúdacích nákladov nehnuteľného majetku letiska. Preklenovacie financovanie bolo udelené vo forme bezúročnej pôžičky plne zabezpečenej kolaterálom v podobe nehnuteľného majetku letiska (teda majetkom v hodnote [5 – 15] miliónov EUR ku dňu poskytnutia pôžičky). Dohodlo sa, že sumu vo výške [4 – 10] mil. EUR z celkovej sumy [5 – 15] miliónov EUR bude predbežne financovať okres Kleve. Airport Network B. V., materská spoločnosť spoločnosti ANH GmbH, mala vyplatiť prvú tranžu tejto bezúročnej pôžičky vo výške [2 – 5] miliónov EUR okresu Kleve do 30. decembra 2003 (čo aj urobila). Druhá tranža vo výške [2 – 5] miliónov EUR bola splatná päť rokov po dátume spustenia letovej prevádzky na letisku, najneskôr 31. decembra 2007, ak medzitým nebola splnená doložka dohody medzi okresom Kleve a spoločnosťou FN GmbH týkajúca sa vytvorenia pracovných miest (350 pracovných miest). |
| --- | --- |

(49)

Ako sa uvádza v odôvodnení 28, nemecká spolková vláda predala 14. marca 2002 nehnuteľný majetok letiska za [5 – 15] miliónov EUR spoločnosti FN GmbH. V ten istý deň uzavrel okres Kleve so spoločnosťou FB GmbH dohodu o poskytnutí preklenovacieho financovania časti nadobúdacích nákladov nehnuteľného majetku letiska. Preklenovacie financovanie bolo udelené vo forme bezúročnej pôžičky plne zabezpečenej kolaterálom v podobe nehnuteľného majetku letiska (teda majetkom v hodnote [5 – 15] miliónov EUR ku dňu poskytnutia pôžičky). Dohodlo sa, že sumu vo výške [4 – 10] mil. EUR z celkovej sumy [5 – 15] miliónov EUR bude predbežne financovať okres Kleve. Airport Network B. V., materská spoločnosť spoločnosti ANH GmbH, mala vyplatiť prvú tranžu tejto bezúročnej pôžičky vo výške [2 – 5] miliónov EUR okresu Kleve do 30. decembra 2003 (čo aj urobila). Druhá tranža vo výške [2 – 5] miliónov EUR bola splatná päť rokov po dátume spustenia letovej prevádzky na letisku, najneskôr 31. decembra 2007, ak medzitým nebola splnená doložka dohody medzi okresom Kleve a spoločnosťou FN GmbH týkajúca sa vytvorenia pracovných miest (350 pracovných miest).

| (50) | Dňa 8. júla 2004 okres Kleve rozhodol, že spoločnosť FN GmbH nemusí vyplatiť druhú tranžu vo výške [2 – 5] miliónov EUR, keďže sa už vytvorilo viac ako 350 pracovných miest. |
| --- | --- |

(50)

Dňa 8. júla 2004 okres Kleve rozhodol, že spoločnosť FN GmbH nemusí vyplatiť druhú tranžu vo výške [2 – 5] miliónov EUR, keďže sa už vytvorilo viac ako 350 pracovných miest.

3.4.   Opatrenie č. 4: Podpora z verejných zdrojov spoločnosti EEL GmbH

| (51) | Na to, aby bola spoločnosť EEL GmbH schopná poskytnúť spoločnosti FN GmbH pôžičky, potrebovala sama refinancovanie. EEL GmbH sa refinancovala prostredníctvom týchto pôžičiek:






  a) | [5 – 15] miliónov EUR a [2 – 5] miliónov EUR s úrokovou sadzbou [1 – 5] % ročne so stanovenou dobou splatnosti na 30. júna 2005. Tieto dve pôžičky poskytol okres Kleve 11. apríla 2003 a 16. júna 2004. |
| --- | --- | --- |

(51)

Na to, aby bola spoločnosť EEL GmbH schopná poskytnúť spoločnosti FN GmbH pôžičky, potrebovala sama refinancovanie. EEL GmbH sa refinancovala prostredníctvom týchto pôžičiek:

a)

[5 – 15] miliónov EUR a [2 – 5] miliónov EUR s úrokovou sadzbou [1 – 5] % ročne so stanovenou dobou splatnosti na 30. júna 2005. Tieto dve pôžičky poskytol okres Kleve 11. apríla 2003 a 16. júna 2004.

| b) | [1 – 5] miliónov EUR s úrokovou sadzbou [2 – 5] % ročne so stanovenou dobou splatnosti na 30. decembra 2007. Túto pôžičku poskytol okres Kleve 28. júla 2004 (16). |
| --- | --- |

b)

[1 – 5] miliónov EUR s úrokovou sadzbou [2 – 5] % ročne so stanovenou dobou splatnosti na 30. decembra 2007. Túto pôžičku poskytol okres Kleve 28. júla 2004 (16).

| (52) | V júli 2005 bola kapitálová štruktúra spoločnosti EEL GmbH zmenená jej spoločníkmi, ktorí sa rozhodli pre kapitálový vklad vo výške [5 – 15] miliónov EUR a pre konverziu dlhu na kapitál vo výške [1 – 4] miliónov EUR, čím sa znížil dlh prvej pôžičky na sumu [3 – 13] miliónov EUR. EEL GmbH uhradila druhú pôžičku vo výške [2 – 5] miliónov EUR. Zostávajúce dohody o poskytnutí pôžičky vo výške [3 – 13] miliónov EUR a [2 – 5] miliónov EUR sa predĺžili do 31. decembra 2010. Úroková sadzba bola 1. júla 2005 stanovená na [3 – 8] % a od 1. novembra 2005 na [3 – 8] %. Dňa 29. novembra 2010 boli tieto dve pôžičky opäť predĺžené do 31. decembra 2016 s úrokovou sadzbou [3 – 8] %. |
| --- | --- |

(52)

V júli 2005 bola kapitálová štruktúra spoločnosti EEL GmbH zmenená jej spoločníkmi, ktorí sa rozhodli pre kapitálový vklad vo výške [5 – 15] miliónov EUR a pre konverziu dlhu na kapitál vo výške [1 – 4] miliónov EUR, čím sa znížil dlh prvej pôžičky na sumu [3 – 13] miliónov EUR. EEL GmbH uhradila druhú pôžičku vo výške [2 – 5] miliónov EUR. Zostávajúce dohody o poskytnutí pôžičky vo výške [3 – 13] miliónov EUR a [2 – 5] miliónov EUR sa predĺžili do 31. decembra 2010. Úroková sadzba bola 1. júla 2005 stanovená na [3 – 8] % a od 1. novembra 2005 na [3 – 8] %. Dňa 29. novembra 2010 boli tieto dve pôžičky opäť predĺžené do 31. decembra 2016 s úrokovou sadzbou [3 – 8] %.

| (53) | Okres Kleve vložil do spoločnosti EEL GmbH ďalší kapitál: [1 – 5] miliónov EUR v roku 2006 a [2 – 6] miliónov EUR v roku 2007. Tieto sumy boli zaúčtované ako kapitálová rezerva v spoločnosti a sú splatné spolu so splátkami pôžičiek koncom roku 2016. Celkovo poskytli títo dvaja verejní spoločníci spoločnosti EEL GmbH [24 – 40] miliónov EUR ([15 – 25] miliónov EUR v kapitálových vkladoch vrátane konverzie dlhu na kapitál a [10 – 20] miliónov EUR v pôžičkách). |
| --- | --- |

(53)

Okres Kleve vložil do spoločnosti EEL GmbH ďalší kapitál: [1 – 5] miliónov EUR v roku 2006 a [2 – 6] miliónov EUR v roku 2007. Tieto sumy boli zaúčtované ako kapitálová rezerva v spoločnosti a sú splatné spolu so splátkami pôžičiek koncom roku 2016. Celkovo poskytli títo dvaja verejní spoločníci spoločnosti EEL GmbH [24 – 40] miliónov EUR ([15 – 25] miliónov EUR v kapitálových vkladoch vrátane konverzie dlhu na kapitál a [10 – 20] miliónov EUR v pôžičkách).

| (54) | Súbežne s tým dostala spoločnosť EEL GmbH 2. mája 2003 od súkromnej [banky] pôžičku vo výške [2 – 5] miliónov EUR. Uvedená pôžička mala dátum splatnosti stanovený na 30. júna 2005 a úrokovú sadzbu [1 – 5] %. Obec Weeze poskytla spoločnosti EEL GmbH a [banke] v prípade tejto pôžičky verejnú záruku vo výške 100 %. Dňa 30. júna 2005 bola táto pôžička konvertovaná a namiesto [banky] sa veriteľom stala [banka] vo verejnom vlastníctve (dcérska spoločnosť [banky]). Splatnosť bola po prvýkrát predĺžená do 30. decembra 2010, s úrokovou sadzbou stanovenou na [1 – 5] %, a druhýkrát v roku 2010 do 31. decembra 2016, s úrokovou sadzbou [1 – 5] %. |
| --- | --- |

(54)

Súbežne s tým dostala spoločnosť EEL GmbH 2. mája 2003 od súkromnej [banky] pôžičku vo výške [2 – 5] miliónov EUR. Uvedená pôžička mala dátum splatnosti stanovený na 30. júna 2005 a úrokovú sadzbu [1 – 5] %. Obec Weeze poskytla spoločnosti EEL GmbH a [banke] v prípade tejto pôžičky verejnú záruku vo výške 100 %. Dňa 30. júna 2005 bola táto pôžička konvertovaná a namiesto [banky] sa veriteľom stala [banka] vo verejnom vlastníctve (dcérska spoločnosť [banky]). Splatnosť bola po prvýkrát predĺžená do 30. decembra 2010, s úrokovou sadzbou stanovenou na [1 – 5] %, a druhýkrát v roku 2010 do 31. decembra 2016, s úrokovou sadzbou [1 – 5] %.

4.   DÔVODY ZAČATIA FORMÁLNEHO VYŠETROVACIEHO KONANIA

4.1.   Opatrenie č. 1: Pôžičky, ktoré spoločnosť EEL GmbH poskytla spoločnosti FN GmbH

| (55) | V rozhodnutí o začatí konania vyjadrila Komisia pochybnosti o tom, či pôžičky, ktoré spoločnosť EEL GmbH poskytla spoločnosti FN GmbH, boli poskytnuté a ich splatnosť odložená za trhových podmienok. Komisia najprv konštatovala, že Nemecko nepredložilo informácie o úverovej bonite ani o úverovom ratingu prijímateľa pôžičky. Okrem toho Komisia nemohla vylúčiť, že spoločnosť FN GmbH bola spoločnosťou vo finančných ťažkostiach. Komisia okrem toho uviedla, že Nemecko nepredložilo žiadne vysvetlenie týkajúce sa úrokových sadzieb vzťahujúcich sa na jednotlivé pôžičky alebo kolaterálu za ne prijatého. Komisii navyše nebolo poskytnuté žiadne vysvetlenie, prečo poskytovateľ pôžičiek, ktorým je subjekt vo verejnom vlastníctve, opakovane súhlasil s odkladom splatnosti predmetných pôžičiek, stále predlžoval ich lehotu splatnosti a prečo sa dosiaľ nežiadala úhrada istiny a splatných úrokov. |
| --- | --- |

(55)

V rozhodnutí o začatí konania vyjadrila Komisia pochybnosti o tom, či pôžičky, ktoré spoločnosť EEL GmbH poskytla spoločnosti FN GmbH, boli poskytnuté a ich splatnosť odložená za trhových podmienok. Komisia najprv konštatovala, že Nemecko nepredložilo informácie o úverovej bonite ani o úverovom ratingu prijímateľa pôžičky. Okrem toho Komisia nemohla vylúčiť, že spoločnosť FN GmbH bola spoločnosťou vo finančných ťažkostiach. Komisia okrem toho uviedla, že Nemecko nepredložilo žiadne vysvetlenie týkajúce sa úrokových sadzieb vzťahujúcich sa na jednotlivé pôžičky alebo kolaterálu za ne prijatého. Komisii navyše nebolo poskytnuté žiadne vysvetlenie, prečo poskytovateľ pôžičiek, ktorým je subjekt vo verejnom vlastníctve, opakovane súhlasil s odkladom splatnosti predmetných pôžičiek, stále predlžoval ich lehotu splatnosti a prečo sa dosiaľ nežiadala úhrada istiny a splatných úrokov.

| (56) | Na základe týchto skutočností Komisia zastávala predbežné stanovisko, že spoločnosť EEL GmbH pri poskytovaní pôžičiek spoločnosti FN GmbH a odkladoch ich splatnosti nekonala ako súkromný investor v trhovom hospodárstve ani ako súkromný veriteľ v trhovom hospodárstve. Vzhľadom na to, že spoločnosť FN GmbH bola podľa všetkého spoločnosťou v ťažkostiach počas celého obdobia, ktorá nebola schopná získať financovanie z komerčných bánk minimálne do konca roku 2010, zastávala Komisia predbežné stanovisko, že celá suma pôžičiek vrátane úrokov by sa mala kvalifikovať ako štátna pomoc. |
| --- | --- |

(56)

Na základe týchto skutočností Komisia zastávala predbežné stanovisko, že spoločnosť EEL GmbH pri poskytovaní pôžičiek spoločnosti FN GmbH a odkladoch ich splatnosti nekonala ako súkromný investor v trhovom hospodárstve ani ako súkromný veriteľ v trhovom hospodárstve. Vzhľadom na to, že spoločnosť FN GmbH bola podľa všetkého spoločnosťou v ťažkostiach počas celého obdobia, ktorá nebola schopná získať financovanie z komerčných bánk minimálne do konca roku 2010, zastávala Komisia predbežné stanovisko, že celá suma pôžičiek vrátane úrokov by sa mala kvalifikovať ako štátna pomoc.

| (57) | Keďže tieto opatrenia boli vykonané bez toho, aby boli oznámené Komisii, dospela Komisia k predbežnému záveru, že predstavujú neoprávnenú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(57)

Keďže tieto opatrenia boli vykonané bez toho, aby boli oznámené Komisii, dospela Komisia k predbežnému záveru, že predstavujú neoprávnenú štátnu pomoc.

| (58) | Komisia napokon vyjadrila pochybnosti o právnej zlučiteľnosti predmetných dohôd s pravidlami vnútorného trhu v prípade, že sa budú posudzovať ako štátna pomoc, a to najmä vzhľadom na pravidlá stanovené v usmerneniach na záchranu a reštrukturalizáciu (17). |
| --- | --- |

(58)

Komisia napokon vyjadrila pochybnosti o právnej zlučiteľnosti predmetných dohôd s pravidlami vnútorného trhu v prípade, že sa budú posudzovať ako štátna pomoc, a to najmä vzhľadom na pravidlá stanovené v usmerneniach na záchranu a reštrukturalizáciu (17).

4.2.   Opatrenie č. 2: Podpora, ktorú spoločnosť FN GmbH získala od spolkovej krajiny Severné Porýnie-Vestfálsko

| (59) | V rozhodnutí o začatí konania Komisia poznamenala, že pomoc spolkovej krajiny Severné Porýnie-Vestfálsko poskytnutá spoločnosti FN GmbH bola selektívnym opatrením, keďže táto pomoc nebola dostupná všetkým letiskám v tejto spolkovej krajine. Vzhľadom na to, že základ tejto podpory je vo verejných zdrojoch a keďže jej poskytnutím získalo letisko výhodu vo forme investičnej podpory, nemožno vylúčiť, že šlo o štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(59)

V rozhodnutí o začatí konania Komisia poznamenala, že pomoc spolkovej krajiny Severné Porýnie-Vestfálsko poskytnutá spoločnosti FN GmbH bola selektívnym opatrením, keďže táto pomoc nebola dostupná všetkým letiskám v tejto spolkovej krajine. Vzhľadom na to, že základ tejto podpory je vo verejných zdrojoch a keďže jej poskytnutím získalo letisko výhodu vo forme investičnej podpory, nemožno vylúčiť, že šlo o štátnu pomoc.

| (60) | Keďže tieto opatrenia boli vykonané bez toho, aby boli oznámené Komisii, dospela Komisia k predbežnému záveru, že predstavujú neoprávnenú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(60)

Keďže tieto opatrenia boli vykonané bez toho, aby boli oznámené Komisii, dospela Komisia k predbežnému záveru, že predstavujú neoprávnenú štátnu pomoc.

| (61) | Komisia napokon vyjadrila pochybnosti o právnej zlučiteľnosti predmetného opatrenia s pravidlami vnútorného trhu v prípade, že sa bude posudzovať ako štátna pomoc, a to najmä vzhľadom na pravidlá stanovené v usmerneniach na záchranu a reštrukturalizáciu (18). |
| --- | --- |

(61)

Komisia napokon vyjadrila pochybnosti o právnej zlučiteľnosti predmetného opatrenia s pravidlami vnútorného trhu v prípade, že sa bude posudzovať ako štátna pomoc, a to najmä vzhľadom na pravidlá stanovené v usmerneniach na záchranu a reštrukturalizáciu (18).

4.3.   Opatrenie č. 3: Priama pomoc okresu Kleve spoločnosti FN GmbH

| (62) | Pokiaľ ide o priamu pomoc od okresu Kleve spoločnosti FN GmbH, Komisia zastávala predbežné stanovisko, že žiadny trhový investor by ju neposkytol bezodplatne. Komisia ďalej vyjadrila pochybnosti o tom, že by bol súkromný investor v trhovom hospodárstve ochotný odpustiť splácanie časti nesplatenej istiny z dôvodu tvorby pracovných miest v danom regióne. |
| --- | --- |

(62)

Pokiaľ ide o priamu pomoc od okresu Kleve spoločnosti FN GmbH, Komisia zastávala predbežné stanovisko, že žiadny trhový investor by ju neposkytol bezodplatne. Komisia ďalej vyjadrila pochybnosti o tom, že by bol súkromný investor v trhovom hospodárstve ochotný odpustiť splácanie časti nesplatenej istiny z dôvodu tvorby pracovných miest v danom regióne.

| (63) | Keďže tieto opatrenia boli vykonané bez toho, aby boli oznámené Komisii, dospela Komisia k predbežnému záveru, že predstavujú neoprávnenú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(63)

Keďže tieto opatrenia boli vykonané bez toho, aby boli oznámené Komisii, dospela Komisia k predbežnému záveru, že predstavujú neoprávnenú štátnu pomoc.

| (64) | Komisia napokon vyjadrila pochybnosti o právnej zlučiteľnosti predmetného opatrenia s pravidlami vnútorného trhu v prípade, že sa bude posudzovať ako štátna pomoc, a to najmä vzhľadom na pravidlá stanovené v usmerneniach na záchranu a reštrukturalizáciu (18). |
| --- | --- |

(64)

Komisia napokon vyjadrila pochybnosti o právnej zlučiteľnosti predmetného opatrenia s pravidlami vnútorného trhu v prípade, že sa bude posudzovať ako štátna pomoc, a to najmä vzhľadom na pravidlá stanovené v usmerneniach na záchranu a reštrukturalizáciu (18).

4.4.   Opatrenie č. 4: Kapitálové vklady a pôžičky v prospech spoločnosti EEL GmbH

| (65) | V rozhodnutí o začatí konania vyjadrila Komisia pochybnosti o tom, či financovanie, ktoré spoločnosti EEL GmbH poskytli jej verejní spoločníci, bolo poskytnuté a jeho splatnosť odložená za trhových podmienok. |
| --- | --- |

(65)

V rozhodnutí o začatí konania vyjadrila Komisia pochybnosti o tom, či financovanie, ktoré spoločnosti EEL GmbH poskytli jej verejní spoločníci, bolo poskytnuté a jeho splatnosť odložená za trhových podmienok.

| (66) | Keďže tieto opatrenia boli vykonané bez toho, aby boli oznámené Komisii, dospela Komisia k predbežnému záveru, že predstavujú neoprávnenú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(66)

Keďže tieto opatrenia boli vykonané bez toho, aby boli oznámené Komisii, dospela Komisia k predbežnému záveru, že predstavujú neoprávnenú štátnu pomoc.

| (67) | Komisia napokon vyjadrila pochybnosti o právnej zlučiteľnosti predmetných opatrení s pravidlami vnútorného trhu v prípade, že sa budú posudzovať ako štátna pomoc. |
| --- | --- |

(67)

Komisia napokon vyjadrila pochybnosti o právnej zlučiteľnosti predmetných opatrení s pravidlami vnútorného trhu v prípade, že sa budú posudzovať ako štátna pomoc.

5.   PRIPOMIENKY NEMECKA

5.1.   Všeobecné poznámky

5.1.1.   Kontext projektu

| (68) | Nemecko pripomína kontext projektu opísaný v oddiele 2.1 a 2.2. Základom projektu „Euroregionales Zentrum für Luftverkehr, Logistik und Gewerbe“ bol rozvoj civilného letiska v súkromnom vlastníctve prevádzkovaného súkromným subjektom, ktoré vzniklo z bývalého vojenského letiska. |
| --- | --- |

(68)

Nemecko pripomína kontext projektu opísaný v oddiele 2.1 a 2.2. Základom projektu „Euroregionales Zentrum für Luftverkehr, Logistik und Gewerbe“ bol rozvoj civilného letiska v súkromnom vlastníctve prevádzkovaného súkromným subjektom, ktoré vzniklo z bývalého vojenského letiska.

| (69) | Nemecko tvrdí, že rast prevádzky bol obmedzený v dôsledku vonkajších faktorov. Po prvé, úpadok spoločnosti V-bird v októbri 2004, ktorá mala na letisku Niederrhein-Weeze svoju hlavnú prevádzkovú základňu, spôsobil značné prevádzkové straty, ktoré sa letmi spoločností Ryanair a Hapagfly nedokázali plne nahradiť až do roku 2008, keď prevádzka dosiahla svoju úroveň z roku 2004. Po druhé, viaceré súdne konania na vnútroštátnych súdoch opakovane vytvárali pre aerolínie právnu neistotu (19) a pre spoločnosť FN GmbH predstavovali nepredvídateľné dodatočné náklady. Až do roku 2009, keď dostala spoločnosť FN GmbH konečnú prevádzkovú licenciu, nemohla v dôsledku prebiehajúcich právnych sporov realizovať svoju stratégiu a rozhodla sa pre mimosúdne urovnania. V prípade úspešného výsledku však musela spoločnosť FN GmbH zaplatiť kompenzácie účastníkom týchto konaní vo výške [5 – 10] miliónov EUR. Po tretie, prevádzka letiska utrpela v roku 2010 narušením, ktoré vyvolal výbuch islandskej sopky Eyjafjallajökull. Po štvrté, Nemecko konštatuje, že v septembri 2010 zaviedlo daň za cestujúcich, ktorá narušila konkurencieschopnosť letiska Niederrhein-Weeze voči ostatným európskym letiskám, ktoré tejto dani nepodliehajú. Podľa Nemecka následkom toho spoločnosť Ryanair znížila svoju prevádzku na letisku Niederrhein-Weeze a v rokoch 2011 a 2012 evidovalo toto letisko znížený počet cestujúcich. |
| --- | --- |

(69)

Nemecko tvrdí, že rast prevádzky bol obmedzený v dôsledku vonkajších faktorov. Po prvé, úpadok spoločnosti V-bird v októbri 2004, ktorá mala na letisku Niederrhein-Weeze svoju hlavnú prevádzkovú základňu, spôsobil značné prevádzkové straty, ktoré sa letmi spoločností Ryanair a Hapagfly nedokázali plne nahradiť až do roku 2008, keď prevádzka dosiahla svoju úroveň z roku 2004. Po druhé, viaceré súdne konania na vnútroštátnych súdoch opakovane vytvárali pre aerolínie právnu neistotu (19) a pre spoločnosť FN GmbH predstavovali nepredvídateľné dodatočné náklady. Až do roku 2009, keď dostala spoločnosť FN GmbH konečnú prevádzkovú licenciu, nemohla v dôsledku prebiehajúcich právnych sporov realizovať svoju stratégiu a rozhodla sa pre mimosúdne urovnania. V prípade úspešného výsledku však musela spoločnosť FN GmbH zaplatiť kompenzácie účastníkom týchto konaní vo výške [5 – 10] miliónov EUR. Po tretie, prevádzka letiska utrpela v roku 2010 narušením, ktoré vyvolal výbuch islandskej sopky Eyjafjallajökull. Po štvrté, Nemecko konštatuje, že v septembri 2010 zaviedlo daň za cestujúcich, ktorá narušila konkurencieschopnosť letiska Niederrhein-Weeze voči ostatným európskym letiskám, ktoré tejto dani nepodliehajú. Podľa Nemecka následkom toho spoločnosť Ryanair znížila svoju prevádzku na letisku Niederrhein-Weeze a v rokoch 2011 a 2012 evidovalo toto letisko znížený počet cestujúcich.

| (70) | Nemecko tvrdí, že napriek týmto nežiaducim udalostiam, ktoré boli mimo kontroly spoločností FN GmbH, EEL GmbH alebo ich spoločníkov, úspech celého projektu dokazuje sústavne narastajúca prevádzka počas vyšetrovaného obdobia (pozri odôvodnenie 18), ktorá splnila či dokonca prekročila prognózu prevádzky uvedenú v rôznych odborných štúdiách (okrem roku 2011). Okrem toho Nemecko poukazuje na skutočnosť, že spoločnosť FN GmbH dokázala zvýšiť aj príjmy z neleteckých činností a postupne zvýšiť svoju ziskovosť. |
| --- | --- |

(70)

Nemecko tvrdí, že napriek týmto nežiaducim udalostiam, ktoré boli mimo kontroly spoločností FN GmbH, EEL GmbH alebo ich spoločníkov, úspech celého projektu dokazuje sústavne narastajúca prevádzka počas vyšetrovaného obdobia (pozri odôvodnenie 18), ktorá splnila či dokonca prekročila prognózu prevádzky uvedenú v rôznych odborných štúdiách (okrem roku 2011). Okrem toho Nemecko poukazuje na skutočnosť, že spoločnosť FN GmbH dokázala zvýšiť aj príjmy z neleteckých činností a postupne zvýšiť svoju ziskovosť.

5.1.2.   Dôvody na súkromné financovanie letiska

| (71) | Nemecko poukazuje na to, že letisko Niederrhein-Weeze je príkladom úspešného letiska, pretože je teraz nielen tretím najväčším letiskom v spolkovej krajine Severné Porýnie-Vestfálsko, ale aj jedinečným príkladom privatizovanej infraštruktúry predanej za trhovú cenu. Nemecko dodáva, že investície do letiska boli vždy udržiavané na veľmi vysokej úrovni. V období rokov 2002 až 2011dosiahli celkové investície spoločnosti FN GmbH výšku [60 – 90] miliónov EUR, z čoho [20 – 30] miliónov EUR sa použilo na rozvoj komerčných budov, [10 – 20] miliónov EUR na zariadenia letovej prevádzky a odbavovacej plochy a [5 – 10] miliónov EUR na začínajúce projekty a na projekty rozširovania. Nemecko tvrdí, že spoločnosť FN GmbH sa od svojej privatizácie mohla stále spoliehať na súkromné zdroje financovania týchto významných investícií, a to: i) pôžičky a kapitálové vklady spoločníkov, ii) pôžičky komerčných bánk a iii) vlastný prevádzkový zisk spoločnosti FN GmbH. |
| --- | --- |

(71)

Nemecko poukazuje na to, že letisko Niederrhein-Weeze je príkladom úspešného letiska, pretože je teraz nielen tretím najväčším letiskom v spolkovej krajine Severné Porýnie-Vestfálsko, ale aj jedinečným príkladom privatizovanej infraštruktúry predanej za trhovú cenu. Nemecko dodáva, že investície do letiska boli vždy udržiavané na veľmi vysokej úrovni. V období rokov 2002 až 2011dosiahli celkové investície spoločnosti FN GmbH výšku [60 – 90] miliónov EUR, z čoho [20 – 30] miliónov EUR sa použilo na rozvoj komerčných budov, [10 – 20] miliónov EUR na zariadenia letovej prevádzky a odbavovacej plochy a [5 – 10] miliónov EUR na začínajúce projekty a na projekty rozširovania. Nemecko tvrdí, že spoločnosť FN GmbH sa od svojej privatizácie mohla stále spoliehať na súkromné zdroje financovania týchto významných investícií, a to: i) pôžičky a kapitálové vklady spoločníkov, ii) pôžičky komerčných bánk a iii) vlastný prevádzkový zisk spoločnosti FN GmbH.

| (72) | Pokiaľ ide a podporu väčšinového spoločníka, Nemecko sa domnieva, že spoločnosť ANH GmbH a jej vlastní spoločníci opakovane podporili svoju podriadenú spoločnosť FN GmbH v záujme pokrytia jej počiatočných prevádzkových strát, ako aj jej investícií do infraštruktúry letiska. Táto podpora mala podobu kapitálových vkladov a pôžičiek, pre ktoré väčšinový spoločník súhlasil s podriadením svojej pohľadávky (Rangrücktritterklärung). Tým väčšinový spoločník premenil pohľadávky na kapitál, ktorý už nemohol byť časťou konkurznej podstaty. Nemecko však uvádza, že samotní súkromní spoločníci nemohli udržať celkové finančné bremeno takejto nákladnej investície a potrebovali dodatočné finančné zdroje, ktoré mohli za trhových podmienok poskytnúť len verejné orgány. Táto externá podpora už bola zohľadnená v podnikateľskom pláne na rok 2003 (pozri odôvodnenie 95). |
| --- | --- |

(72)

Pokiaľ ide a podporu väčšinového spoločníka, Nemecko sa domnieva, že spoločnosť ANH GmbH a jej vlastní spoločníci opakovane podporili svoju podriadenú spoločnosť FN GmbH v záujme pokrytia jej počiatočných prevádzkových strát, ako aj jej investícií do infraštruktúry letiska. Táto podpora mala podobu kapitálových vkladov a pôžičiek, pre ktoré väčšinový spoločník súhlasil s podriadením svojej pohľadávky (Rangrücktritterklärung). Tým väčšinový spoločník premenil pohľadávky na kapitál, ktorý už nemohol byť časťou konkurznej podstaty. Nemecko však uvádza, že samotní súkromní spoločníci nemohli udržať celkové finančné bremeno takejto nákladnej investície a potrebovali dodatočné finančné zdroje, ktoré mohli za trhových podmienok poskytnúť len verejné orgány. Táto externá podpora už bola zohľadnená v podnikateľskom pláne na rok 2003 (pozri odôvodnenie 95).

| (73) | Pokiaľ ide o pôžičky komerčných bánk, Nemecko tvrdí, že spoločnosť FN GmbH by vďaka svojmu komerčnému úspechu mohla získať úver od komerčných bánk veľmi rýchlo. Podľa Nemecka by sa prístupom k bankám dokázala udržateľnosť obchodného modelu využívajúceho súkromné financovanie. V prvej polovici roka 2009 mohla spoločnosť FN GmbH podpísať s [bankou] dohodu o poskytnutí investičnej pôžičky vo výške [0 – 10] mil. EUR. Úroková sadzba tejto pôžičky predstavovala [2 – 6] %, ale podmienkou bolo podriadenie nárokov spoločnosti EEL GmbH súvisiacich s pôžičkami, ktoré spoločnosť EEL GmbH poskytla spoločnosti FN GmbH (odtiaľ teda vznikla potreba, aby spoločnosť EEL GmbH podriadila svoju pohľadávku). Splatnosť pôžičky bola stanovená na 31. decembra 2010. Podľa Nemecka boli preto podmienky kolateralizácie a úrokové sadzby uvedených dohôd pre spoločnosť FN GmbH komparatívne priaznivé. Spoločnosť FN GmbH splatila pôžičku od [banky] v plnej výške do dátumu splatnosti. Nemecko dodáva, že [banka] ponúkla spoločnosti FN GmbH dve kreditné facility ([8 – 15] miliónov EUR a [1 – 5] miliónov EUR) s orientačnou úrokovou sadzbou [1 – 5] % (20), spolu s tým, a že spoločnosť by mohla s [bankou] podpísať lízingové financovanie vo výške približne [0 – 3] miliónov EUR. |
| --- | --- |

(73)

Pokiaľ ide o pôžičky komerčných bánk, Nemecko tvrdí, že spoločnosť FN GmbH by vďaka svojmu komerčnému úspechu mohla získať úver od komerčných bánk veľmi rýchlo. Podľa Nemecka by sa prístupom k bankám dokázala udržateľnosť obchodného modelu využívajúceho súkromné financovanie. V prvej polovici roka 2009 mohla spoločnosť FN GmbH podpísať s [bankou] dohodu o poskytnutí investičnej pôžičky vo výške [0 – 10] mil. EUR. Úroková sadzba tejto pôžičky predstavovala [2 – 6] %, ale podmienkou bolo podriadenie nárokov spoločnosti EEL GmbH súvisiacich s pôžičkami, ktoré spoločnosť EEL GmbH poskytla spoločnosti FN GmbH (odtiaľ teda vznikla potreba, aby spoločnosť EEL GmbH podriadila svoju pohľadávku). Splatnosť pôžičky bola stanovená na 31. decembra 2010. Podľa Nemecka boli preto podmienky kolateralizácie a úrokové sadzby uvedených dohôd pre spoločnosť FN GmbH komparatívne priaznivé. Spoločnosť FN GmbH splatila pôžičku od [banky] v plnej výške do dátumu splatnosti. Nemecko dodáva, že [banka] ponúkla spoločnosti FN GmbH dve kreditné facility ([8 – 15] miliónov EUR a [1 – 5] miliónov EUR) s orientačnou úrokovou sadzbou [1 – 5] % (20), spolu s tým, a že spoločnosť by mohla s [bankou] podpísať lízingové financovanie vo výške približne [0 – 3] miliónov EUR.

| (74) | Pokiaľ ide samofinancovanie, Nemecko zdôrazňuje, že spoločnosť FN GmbH by mohla postupne financovať svoje vlastné investície prostredníctvom kladných peňažných tokov z prevádzkovej činnosti. Prvý pozitívny EBITDA (zisk pred odpočítaním úrokov, daní, odpisov a amortizácie) bol zaznamenaný v roku 2006 a prvý čistý zisk v roku 2007, teda len niekoľko rokov po tom, ako sa začala prevádzka. Nemecko okrem toho vyčíta Komisii, že v rozhodnutí o začatí konania uvádzala údaje o obrate a nákladoch spoločnosti FN GmbH nesprávnym a zavádzajúcim spôsobom. Nemecko preto predložilo nasledujúce informácie, pokiaľ ide o porovnávaný vývoj obratu a nákladov v období rokov 2003 – 2010:

  Tabuľka 4


  Príjmy a náklady spoločnosti FN GmbH v období rokov 2003 – 2010














  (v tisícoch EUR) |
| --- | --- |
| Rok | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| Obrat (Umsatz) | 2 225 | 7 968 | 7 364 | 7 136 | 8 281 | 13 338 | 19 900 | 23 759 |
| Ďalšie prevádzkové príjmy (Sonstige betriebliche Erträge) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| — | vrátane transakcií s pozemkami súvisiacich s daňami (Grundstückstransaktion) |

(74)

Pokiaľ ide samofinancovanie, Nemecko zdôrazňuje, že spoločnosť FN GmbH by mohla postupne financovať svoje vlastné investície prostredníctvom kladných peňažných tokov z prevádzkovej činnosti. Prvý pozitívny EBITDA (zisk pred odpočítaním úrokov, daní, odpisov a amortizácie) bol zaznamenaný v roku 2006 a prvý čistý zisk v roku 2007, teda len niekoľko rokov po tom, ako sa začala prevádzka. Nemecko okrem toho vyčíta Komisii, že v rozhodnutí o začatí konania uvádzala údaje o obrate a nákladoch spoločnosti FN GmbH nesprávnym a zavádzajúcim spôsobom. Nemecko preto predložilo nasledujúce informácie, pokiaľ ide o porovnávaný vývoj obratu a nákladov v období rokov 2003 – 2010:

Tabuľka 4

Príjmy a náklady spoločnosti FN GmbH v období rokov 2003 – 2010

(v tisícoch EUR)

Rok

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Obrat (Umsatz)

2 225

7 968

7 364

7 136

8 281

13 338

19 900

23 759

Ďalšie prevádzkové príjmy (Sonstige betriebliche Erträge)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

vrátane transakcií s pozemkami súvisiacich s daňami (Grundstückstransaktion)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nákupy (Materialaufwand)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Personálne náklady (Personalaufwand)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ďalšie prevádzkové náklady (Sonstiger betrieblicher Aufwand)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (75) | Nemecko argumentuje, že Komisia konkrétne nezohľadnila všetky náklady súvisiace s verejným záujmom (náklady na nehospodárske činnosti), ktoré nemožno pripísať každodennej prevádzke letiska, čím sa umelo znižuje prevádzkový zisk. Nemecko sa domnieva, že nasledujúca tabuľka odráža skutočnú prevádzkovú ziskovosť spoločnosti FN GmbH:

  Tabuľka 5


  Upravená štruktúra nákladov spoločnosti FN GmbH (očistená o náklady súvisiace s verejným záujmom)















  (v tisícoch EUR) |
| --- | --- |
| Rok | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| Zisk podľa výročnej správy | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Verejný záujem | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| a) | Bezpečnosť a ochrana, z toho: |

(75)

Nemecko argumentuje, že Komisia konkrétne nezohľadnila všetky náklady súvisiace s verejným záujmom (náklady na nehospodárske činnosti), ktoré nemožno pripísať každodennej prevádzke letiska, čím sa umelo znižuje prevádzkový zisk. Nemecko sa domnieva, že nasledujúca tabuľka odráža skutočnú prevádzkovú ziskovosť spoločnosti FN GmbH:

Tabuľka 5

Upravená štruktúra nákladov spoločnosti FN GmbH (očistená o náklady súvisiace s verejným záujmom)

(v tisícoch EUR)

Rok

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Zisk podľa výročnej správy

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Verejný záujem

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

a)

Bezpečnosť a ochrana, z toho:

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| — | Protipožiarna ochrana (personál) |
| --- | --- |

—

Protipožiarna ochrana (personál)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| — | Amortizácia investičných nákladov (požiarna ochrana) |
| --- | --- |

—

Amortizácia investičných nákladov (požiarna ochrana)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| — | Amortizačné náklady (videomonitorovanie) |
| --- | --- |

—

Amortizačné náklady (videomonitorovanie)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| — | Hliadkovanie |
| --- | --- |

—

Hliadkovanie

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| — | Zamestnanci služby bezpečnostnej ochrany |
| --- | --- |

—

Zamestnanci služby bezpečnostnej ochrany

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| b) | Ochrana cestujúcich a lietadiel |
| --- | --- |

b)

Ochrana cestujúcich a lietadiel

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| — | Kontrolné zariadenia (osoby a predmety) |
| --- | --- |

—

Kontrolné zariadenia (osoby a predmety)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| — | Letová bezpečnosť DFS TTC |
| --- | --- |

—

Letová bezpečnosť DFS TTC

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| — | Amortizácia (riadiaca veža) |
| --- | --- |

—

Amortizácia (riadiaca veža)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Upravený ročný zisk

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Upravený EBITDA

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

5.1.3.   Pojem štátnej pomoci – výstavba letiska vnímaná ako činnosť nehospodárskej povahy

| (76) | Nemecko sa domnievalo, že výstavba letiska nie je hospodárskou činnosťou, ktorú by boli súkromní investori ochotní vykonať samostatne, a že v Európe takýto príklad neexistuje (pozri nasledujúci oddiel). Podľa Nemecka by mali súkromní investori oveľa väčší záujem o prevádzku letiskovej infraštruktúry, ktorá už existuje, pretože riziká z tejto činnosti sú nižšie a zvládnuteľné. |
| --- | --- |

(76)

Nemecko sa domnievalo, že výstavba letiska nie je hospodárskou činnosťou, ktorú by boli súkromní investori ochotní vykonať samostatne, a že v Európe takýto príklad neexistuje (pozri nasledujúci oddiel). Podľa Nemecka by mali súkromní investori oveľa väčší záujem o prevádzku letiskovej infraštruktúry, ktorá už existuje, pretože riziká z tejto činnosti sú nižšie a zvládnuteľné.

| (77) | Nemecko navrhuje, aby výstavba letiskovej infraštruktúry už nebola v rozsahu pôsobnosti kontroly štátnej pomoci, čím sa vyrieši nedostatok súkromných investícií v tejto oblasti. Nemecko tvrdí, že výstavba takejto infraštruktúry je nástrojom, pomocou ktorého môže štát nasmerovať hospodársky rozvoj a štruktúrovať územné plánovanie prostredníctvom dopravnej politiky. |
| --- | --- |

(77)

Nemecko navrhuje, aby výstavba letiskovej infraštruktúry už nebola v rozsahu pôsobnosti kontroly štátnej pomoci, čím sa vyrieši nedostatok súkromných investícií v tejto oblasti. Nemecko tvrdí, že výstavba takejto infraštruktúry je nástrojom, pomocou ktorého môže štát nasmerovať hospodársky rozvoj a štruktúrovať územné plánovanie prostredníctvom dopravnej politiky.

| (78) | Nemecko sa okrem toho domnieva, že podpora z verejných zdrojov v danom prípade sa zameriavala najmä na činnosti súvisiace s verejným záujmom, ktoré nespadajú do pôsobnosti kontroly štátnej pomoci zo strany Komisie. Z [20 – 30] miliónov sa [20 – 30] investovalo do systémov požiarnej ochrany a bezpečnosti. Nemecko dodalo, že zostávajúcich [2 – 5] miliónov EUR sa kompletne využilo na financovanie iných činností v roku 2011. |
| --- | --- |

(78)

Nemecko sa okrem toho domnieva, že podpora z verejných zdrojov v danom prípade sa zameriavala najmä na činnosti súvisiace s verejným záujmom, ktoré nespadajú do pôsobnosti kontroly štátnej pomoci zo strany Komisie. Z [20 – 30] miliónov sa [20 – 30] investovalo do systémov požiarnej ochrany a bezpečnosti. Nemecko dodalo, že zostávajúcich [2 – 5] miliónov EUR sa kompletne využilo na financovanie iných činností v roku 2011.

5.1.4.   Pojem štátnej pomoci – neexistencia hypotetického referenčného investora

| (79) | Nemecko zastáva názor, že na financovanie infraštruktúry regionálnych letísk v súkromnom vlastníctve v Európe neexistuje trh. Podľa Nemecka je v Európe len málo úplne sprivatizovaných letísk. Príkladmi takýchto letísk sú letiská Glasgow – Prestwick alebo Luton. Hoci sa nezačalo žiadne vyšetrovanie štátnej pomoci týkajúce sa týchto čisto súkromných letísk, Nemecko pochybuje o tom, že tieto letiská nedostali podporu z verejných zdrojov. Nemecko zdôraznilo, že aj v prípade letiska Lübeck – Blankensee sa mesto Lübeck stalo v roku 2009 opäť vlastníkom tejto platformy. Tento nedostatok súkromného vlastníctva súvisel s vysokými fixnými nákladmi, ktoré by nevyhnutne predstavovala výstavba letiskovej infraštruktúry, čo Komisia uznala v návrhu usmernení o leteckej doprave z roku 2014, ktoré boli v štádiu prípravy v čase, keď sa začalo formálne vyšetrovacie konanie (21). Okrem toho Nemecko uviedlo, že právna neistota vytvorená procesom povinnej certifikácie letiska súbežne s vyhlásením rozsudku vo veci Aéroports de Paris a podpísaním medzinárodnej zmluvy medzi Nemeckom a Holandskom odradili súkromných investorov od vstupu do tohto druhu projektu. Podľa Nemecka Komisia v počiatočnom posudzovaní v rozhodnutí o začatí konania nesprávne prehliadla skutočnosť, že komerčné banky sa podľa očakávania postavili proti financovaniu výstavby súkromných letísk a že v tejto oblasti neexistuje fungujúci trh. |
| --- | --- |

(79)

Nemecko zastáva názor, že na financovanie infraštruktúry regionálnych letísk v súkromnom vlastníctve v Európe neexistuje trh. Podľa Nemecka je v Európe len málo úplne sprivatizovaných letísk. Príkladmi takýchto letísk sú letiská Glasgow – Prestwick alebo Luton. Hoci sa nezačalo žiadne vyšetrovanie štátnej pomoci týkajúce sa týchto čisto súkromných letísk, Nemecko pochybuje o tom, že tieto letiská nedostali podporu z verejných zdrojov. Nemecko zdôraznilo, že aj v prípade letiska Lübeck – Blankensee sa mesto Lübeck stalo v roku 2009 opäť vlastníkom tejto platformy. Tento nedostatok súkromného vlastníctva súvisel s vysokými fixnými nákladmi, ktoré by nevyhnutne predstavovala výstavba letiskovej infraštruktúry, čo Komisia uznala v návrhu usmernení o leteckej doprave z roku 2014, ktoré boli v štádiu prípravy v čase, keď sa začalo formálne vyšetrovacie konanie (21). Okrem toho Nemecko uviedlo, že právna neistota vytvorená procesom povinnej certifikácie letiska súbežne s vyhlásením rozsudku vo veci Aéroports de Paris a podpísaním medzinárodnej zmluvy medzi Nemeckom a Holandskom odradili súkromných investorov od vstupu do tohto druhu projektu. Podľa Nemecka Komisia v počiatočnom posudzovaní v rozhodnutí o začatí konania nesprávne prehliadla skutočnosť, že komerčné banky sa podľa očakávania postavili proti financovaniu výstavby súkromných letísk a že v tejto oblasti neexistuje fungujúci trh.

| (80) | Nemecko zastáva názor, že predbežné posudzovanie Komisie nevychádzalo z jasných kritérií na posúdenie súladu predmetných opatrení s trhom. Podľa Nemecka by mala Komisia naopak vychádzať z ustálenej judikatúry (22) v rámci univerzálnych poštových služieb, čím by sa potvrdilo, že vytvorenie a udržiavanie siete nie je v súlade s čisto komerčným prístupom. Nemecko takisto navrhuje vychádzať z existujúcej praxe Komisie v prípadoch, kde už Komisia podobné podporné opatrenia údajne schválila. Na podporu týchto názorov použilo Nemecko príklad financovania infraštruktúry letiska Kassel – Calden. |
| --- | --- |

(80)

Nemecko zastáva názor, že predbežné posudzovanie Komisie nevychádzalo z jasných kritérií na posúdenie súladu predmetných opatrení s trhom. Podľa Nemecka by mala Komisia naopak vychádzať z ustálenej judikatúry (22) v rámci univerzálnych poštových služieb, čím by sa potvrdilo, že vytvorenie a udržiavanie siete nie je v súlade s čisto komerčným prístupom. Nemecko takisto navrhuje vychádzať z existujúcej praxe Komisie v prípadoch, kde už Komisia podobné podporné opatrenia údajne schválila. Na podporu týchto názorov použilo Nemecko príklad financovania infraštruktúry letiska Kassel – Calden.

| (81) | Nemecko dospelo k záveru, že vzhľadom na úspešný rozvoj letiska Niederrhein-Weeze by do tohto letiska investoval každý súkromný investor tak, ako to urobilo Nemecko. |
| --- | --- |

(81)

Nemecko dospelo k záveru, že vzhľadom na úspešný rozvoj letiska Niederrhein-Weeze by do tohto letiska investoval každý súkromný investor tak, ako to urobilo Nemecko.

5.1.5.   Spoločnosť FN GmbH nemožno považovať za firmu v ťažkostiach

| (82) | Nemecko odmieta predbežný záver Komisie, že spoločnosť FN GmbH možno považovať za firmu v ťažkostiach v zmysle usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (ďalej len „usmernenia o záchrane a reštrukturalizácii“) (23). |
| --- | --- |

(82)

Nemecko odmieta predbežný záver Komisie, že spoločnosť FN GmbH možno považovať za firmu v ťažkostiach v zmysle usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (ďalej len „usmernenia o záchrane a reštrukturalizácii“) (23).

| (83) | Nemecko zakladá toto tvrdenie na piatich dôvodoch. Po prvé, spoločnosť FN GmbH dosiahla zisky už po veľmi krátkej úvodnej fáze (prvý pozitívny EBITDA v roku 2006 – po vylúčení nákladov súvisiacich s verejným záujmom – a prvý čistý zisk v roku 2007). Nemecko poukazuje na to, že pri posudzovaní opatrení financovania v prospech regionálnych letísk Komisia nikdy nepovažovala stratového príjemcu v počiatočnej fáze za firmu v ťažkostiach. Keby podľa Nemecka Komisia na tomto odôvodnení trvala, nebolo by možné financovať už žiadnu letiskovú infraštruktúru. |
| --- | --- |

(83)

Nemecko zakladá toto tvrdenie na piatich dôvodoch. Po prvé, spoločnosť FN GmbH dosiahla zisky už po veľmi krátkej úvodnej fáze (prvý pozitívny EBITDA v roku 2006 – po vylúčení nákladov súvisiacich s verejným záujmom – a prvý čistý zisk v roku 2007). Nemecko poukazuje na to, že pri posudzovaní opatrení financovania v prospech regionálnych letísk Komisia nikdy nepovažovala stratového príjemcu v počiatočnej fáze za firmu v ťažkostiach. Keby podľa Nemecka Komisia na tomto odôvodnení trvala, nebolo by možné financovať už žiadnu letiskovú infraštruktúru.

| (84) | Po druhé, Nemecko tvrdí, že „tvrdé“ kritériá firmy v ťažkostiach neboli splnené v žiadnom okamihu. Nemecko vyslovuje námietku proti pripomienkam uvedeným v rozhodnutí o začatí konania, pokiaľ ide o záporný vlastný kapitál, a dodáva, že väčšinový spoločník udržiaval spoločnosť finančne nad vodou – prostredníctvom pôžičky, nového kapitálového vkladu a dohody o podriadení svojej pohľadávky (Rangrücktritterklärung). Nemecko okrem toho spochybňuje výklad Komisie týkajúci sa rozsudku Všeobecného súdu vo veciach T-102/07 a T-120/07 Slobodný štát Sasko/Komisia, pretože automaticky predpokladá súvis medzi záporným vlastným kapitálom a označením za firmu v ťažkostiach. Podľa Nemecka je kritérium záporného vlastného kapitálu len jedným z viacerých kritérií, ktoré uvádza Všeobecný súd pri určovaní, či je firma v ťažkostiach. |
| --- | --- |

(84)

Po druhé, Nemecko tvrdí, že „tvrdé“ kritériá firmy v ťažkostiach neboli splnené v žiadnom okamihu. Nemecko vyslovuje námietku proti pripomienkam uvedeným v rozhodnutí o začatí konania, pokiaľ ide o záporný vlastný kapitál, a dodáva, že väčšinový spoločník udržiaval spoločnosť finančne nad vodou – prostredníctvom pôžičky, nového kapitálového vkladu a dohody o podriadení svojej pohľadávky (Rangrücktritterklärung). Nemecko okrem toho spochybňuje výklad Komisie týkajúci sa rozsudku Všeobecného súdu vo veciach T-102/07 a T-120/07 Slobodný štát Sasko/Komisia, pretože automaticky predpokladá súvis medzi záporným vlastným kapitálom a označením za firmu v ťažkostiach. Podľa Nemecka je kritérium záporného vlastného kapitálu len jedným z viacerých kritérií, ktoré uvádza Všeobecný súd pri určovaní, či je firma v ťažkostiach.

| (85) | Po tretie, Nemecko uvádza, že spoločnosť FN GmbH nevykazuje žiadne príznaky naznačujúce, že by bola v ťažkostiach, keďže rozvoj podnikania tejto spoločnosti bol pozitívny od jej vzniku. Ide najmä o skutočnosť, že zvýšené úrokové sadzby spoločnosti FN GmbH neodhaľujú finančné ťažkosti, napríklad nadmernú zadĺženosť, ale skôr odrážajú opakované investície hlavného spoločníka do spoločnosti FN GmbH. |
| --- | --- |

(85)

Po tretie, Nemecko uvádza, že spoločnosť FN GmbH nevykazuje žiadne príznaky naznačujúce, že by bola v ťažkostiach, keďže rozvoj podnikania tejto spoločnosti bol pozitívny od jej vzniku. Ide najmä o skutočnosť, že zvýšené úrokové sadzby spoločnosti FN GmbH neodhaľujú finančné ťažkosti, napríklad nadmernú zadĺženosť, ale skôr odrážajú opakované investície hlavného spoločníka do spoločnosti FN GmbH.

| (86) | Po štvrté, Nemecko tvrdí, že spoločnosť FN GmbH mohla svoje finančné problémy vyriešiť vďaka vlastným prevádzkovým ziskom, pôžičkám od komerčných bánk, ako aj pôžičkám a finančným prostriedkom prijatým od svojho väčšinového spoločníka. |
| --- | --- |

(86)

Po štvrté, Nemecko tvrdí, že spoločnosť FN GmbH mohla svoje finančné problémy vyriešiť vďaka vlastným prevádzkovým ziskom, pôžičkám od komerčných bánk, ako aj pôžičkám a finančným prostriedkom prijatým od svojho väčšinového spoločníka.

| (87) | Napokon Nemecko tvrdí, že spoločnosť FN GmbH nemožno považovať za firmu v ťažkostiach ani podľa usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu, pretože v súlade s usmerneniami sa toto označenie vylučuje v prípade spoločností vytvorených menej ako tri roky po ich vytvorení (ako napríklad FN GmbH). |
| --- | --- |

(87)

Napokon Nemecko tvrdí, že spoločnosť FN GmbH nemožno považovať za firmu v ťažkostiach ani podľa usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu, pretože v súlade s usmerneniami sa toto označenie vylučuje v prípade spoločností vytvorených menej ako tri roky po ich vytvorení (ako napríklad FN GmbH).

5.1.6.   Narušenie hospodárskej súťaže

| (88) | Nemecko uvádza, že v rozhodnutí o začatí konania Komisia nepreukázala účinky podporných opatrení na hospodársku súťaž na relevantnom trhu, ktorý nevymedzila. |
| --- | --- |

(88)

Nemecko uvádza, že v rozhodnutí o začatí konania Komisia nepreukázala účinky podporných opatrení na hospodársku súťaž na relevantnom trhu, ktorý nevymedzila.

| (89) | Po vznesení týchto všeobecných pripomienok prijalo Nemecko stanoviská k viacerým posudzovaným opatreniam: |
| --- | --- |

(89)

Po vznesení týchto všeobecných pripomienok prijalo Nemecko stanoviská k viacerým posudzovaným opatreniam:

5.2.   Opatrenie č.1: Podpora, ktorú spoločnosť EEL GmbH poskytla spoločnosti FN GmbH

5.2.1.   Kontrola spoločnosti EEL GmbH nad spoločnosťou FN GmbH

| (90) | Nemecko tvrdí, že všetky platby financované z pôžičiek, ktoré spoločnosť EEL GmbH poskytla spoločnosti FN GmbH, boli prísne kontrolované spoločnosťou EEL GmbH, ktorá dohliadala na ich priamy prevod veriteľom v mene (treuhänderisch) spoločnosti FN GmbH. |
| --- | --- |

(90)

Nemecko tvrdí, že všetky platby financované z pôžičiek, ktoré spoločnosť EEL GmbH poskytla spoločnosti FN GmbH, boli prísne kontrolované spoločnosťou EEL GmbH, ktorá dohliadala na ich priamy prevod veriteľom v mene (treuhänderisch) spoločnosti FN GmbH.

| (91) | Podľa Nemecka tým spoločnosť EEL GmbH zabezpečila, aby jej prostriedky boli pridelené výhradne na investície, a nie na každodenné operácie. |
| --- | --- |

(91)

Podľa Nemecka tým spoločnosť EEL GmbH zabezpečila, aby jej prostriedky boli pridelené výhradne na investície, a nie na každodenné operácie.

| (92) | Nemecko okrem toho uvádza, že okresu Kleve a obci Weeze ako spoločníkom spoločnosti EEL GmbH bolo v zakladajúcom akte spoločnosti FN GmbH (Geschäftsvertrag) poskytnutých niekoľko výlučných práv, napríklad právomoc vymenovať generálneho riaditeľa spoločnosti FN GmbH (použili ju v roku 2004) a niekoľko práv veta týkajúcich sa jednotlivých riadiacich opatrení, ako aj úprav alebo predaja kapitálu spoločnosti FN GmbH. Tieto práva budú platiť dovtedy, kým spoločnosť FN GmbH nesplatí týmto dvom spoločníkom všetky svoje dlhy. |
| --- | --- |

(92)

Nemecko okrem toho uvádza, že okresu Kleve a obci Weeze ako spoločníkom spoločnosti EEL GmbH bolo v zakladajúcom akte spoločnosti FN GmbH (Geschäftsvertrag) poskytnutých niekoľko výlučných práv, napríklad právomoc vymenovať generálneho riaditeľa spoločnosti FN GmbH (použili ju v roku 2004) a niekoľko práv veta týkajúcich sa jednotlivých riadiacich opatrení, ako aj úprav alebo predaja kapitálu spoločnosti FN GmbH. Tieto práva budú platiť dovtedy, kým spoločnosť FN GmbH nesplatí týmto dvom spoločníkom všetky svoje dlhy.

5.2.2.   Predbežné posúdenie podmienok na trhu a potrebných investícií

| (93) | Nemecko tvrdilo, že v priebehu vyšetrovaného obdobia boli všetky investičné rozhodnutia podporené štúdiami trhu, ktorých závery systematicky poukazovali na nevyhnutnosť investícií. |
| --- | --- |

(93)

Nemecko tvrdilo, že v priebehu vyšetrovaného obdobia boli všetky investičné rozhodnutia podporené štúdiami trhu, ktorých závery systematicky poukazovali na nevyhnutnosť investícií.

| (94) | V tejto súvislosti Nemecko uvádza prvú štúdiu z roku 1998 (realizovanú spoločnosťou [...]), podľa ktorej sa projekt Niederrhein-Weeze zdal byť ekonomicky zdravý a udržateľný. Nemecko uviedlo aj ďalšie štúdie vypracované krátko potom, ktoré odporučili špecializáciu novej letiskovej infraštruktúry na segment nízkonákladových dopravcov, ktorý bol vtedy, koncom 90. rokov minulého storočia, označený za najsľubnejší zdroj rastu. Budovanie infraštruktúry výslovne určenej na prepravu nízkonákladových dopravcov, zemepisná poloha letiska (zasahujúca približne 35 miliónov obyvateľov), nasýtenie blízkych letísk Amsterdam a Düsseldorf boli vtedy prezentované ako konkurenčné výhody. |
| --- | --- |

(94)

V tejto súvislosti Nemecko uvádza prvú štúdiu z roku 1998 (realizovanú spoločnosťou [...]), podľa ktorej sa projekt Niederrhein-Weeze zdal byť ekonomicky zdravý a udržateľný. Nemecko uviedlo aj ďalšie štúdie vypracované krátko potom, ktoré odporučili špecializáciu novej letiskovej infraštruktúry na segment nízkonákladových dopravcov, ktorý bol vtedy, koncom 90. rokov minulého storočia, označený za najsľubnejší zdroj rastu. Budovanie infraštruktúry výslovne určenej na prepravu nízkonákladových dopravcov, zemepisná poloha letiska (zasahujúca približne 35 miliónov obyvateľov), nasýtenie blízkych letísk Amsterdam a Düsseldorf boli vtedy prezentované ako konkurenčné výhody.

| (95) | Nemecko ďalej odkazuje na ďalšie podnikateľské plány, ktoré pri predvídaní finančného úspechu letiska vychádzali z očakávaného rastu objemu prepravy nízkonákladových dopravcov, nasýtenia platforiem susedných letísk a podpísania dohody so spoločnosťou Ryanair. Vzhľadom na potrebu presadiť pravidlá ochrany životného prostredia zadala súbežne FN GmbH vypracovanie prognóz letovej prevádzky od [...] (ďalej len „analýza od [...]“), v ktorej sa na rok 2010 predpokladala preprava 2,88 milióna cestujúcich a na rok 2020 sa preprava odhadovala v rozpätí od 3,1 do 4,85 milióna cestujúcich. Nemecko uvádza, že podľa záznamov o prevádzke sa podnikateľský plán plne dodržiaval až do roku 2010, a to aj napriek nepriaznivým udalostiam opísaným vyššie. |
| --- | --- |

(95)

Nemecko ďalej odkazuje na ďalšie podnikateľské plány, ktoré pri predvídaní finančného úspechu letiska vychádzali z očakávaného rastu objemu prepravy nízkonákladových dopravcov, nasýtenia platforiem susedných letísk a podpísania dohody so spoločnosťou Ryanair. Vzhľadom na potrebu presadiť pravidlá ochrany životného prostredia zadala súbežne FN GmbH vypracovanie prognóz letovej prevádzky od [...] (ďalej len „analýza od [...]“), v ktorej sa na rok 2010 predpokladala preprava 2,88 milióna cestujúcich a na rok 2020 sa preprava odhadovala v rozpätí od 3,1 do 4,85 milióna cestujúcich. Nemecko uvádza, že podľa záznamov o prevádzke sa podnikateľský plán plne dodržiaval až do roku 2010, a to aj napriek nepriaznivým udalostiam opísaným vyššie.

| (96) | Nemecko ďalej vysvetľuje, že vzhľadom na rozšírený rozsah činností spoločnosti Ryanair na letisku zadala spoločnosť FN GmbH v roku 2009 vypracovanie ďalšieho podnikateľského plánu pokrývajúceho roky 2009 – 2020 („podnikateľský plán z roku 2009“). Tento podnikateľský plán bol zaslaný [banke], ktorá mohla túto expertnú štúdiu zohľadniť pri prijímaní rozhodnutia o udelení komerčnej pôžičky spoločnosti FN GmbH. |
| --- | --- |

(96)

Nemecko ďalej vysvetľuje, že vzhľadom na rozšírený rozsah činností spoločnosti Ryanair na letisku zadala spoločnosť FN GmbH v roku 2009 vypracovanie ďalšieho podnikateľského plánu pokrývajúceho roky 2009 – 2020 („podnikateľský plán z roku 2009“). Tento podnikateľský plán bol zaslaný [banke], ktorá mohla túto expertnú štúdiu zohľadniť pri prijímaní rozhodnutia o udelení komerčnej pôžičky spoločnosti FN GmbH.

| (97) | Vzhľadom na tieto skutočnosti Nemecko spochybnilo predbežné stanoviská Komisie, že obchodný model spoločnosti FN GmbH bol neudržateľný a že proces privatizácie sa realizoval z politických pohnútok a nie v čisto komerčných podmienkach. |
| --- | --- |

(97)

Vzhľadom na tieto skutočnosti Nemecko spochybnilo predbežné stanoviská Komisie, že obchodný model spoločnosti FN GmbH bol neudržateľný a že proces privatizácie sa realizoval z politických pohnútok a nie v čisto komerčných podmienkach.

5.2.3.   Súlad pôžičiek, ktoré spoločnosť EEL GmbH poskytla spoločnosti FN GmbH, s trhom

| (98) | Nemecko konštatovalo, že v rozhodnutí o začatí konania sa na posúdenie súladu úrokových sadzieb na pôžičky poskytnuté spoločnosťou EEL GmbH s trhom používa nesprávny právny základ. Podľa Nemecka použila Komisia pri posudzovaní Oznámenie Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb z roku 2008 (ďalej len „oznámenie o referenčných sadzbách z roku 2008“) (24). Nemecko tvrdí, že vzhľadom na skutočnosť, že väčšina skúmaných opatrení bola udelená v období rokov 2003 až 2005, mala Komisia použiť svoje oznámenie o spôsobe stanovenia referenčných a diskontných sadzieb z roku 1997 (ďalej len „oznámenie o referenčných sadzbách z roku 1997“) (25). |
| --- | --- |

(98)

Nemecko konštatovalo, že v rozhodnutí o začatí konania sa na posúdenie súladu úrokových sadzieb na pôžičky poskytnuté spoločnosťou EEL GmbH s trhom používa nesprávny právny základ. Podľa Nemecka použila Komisia pri posudzovaní Oznámenie Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb z roku 2008 (ďalej len „oznámenie o referenčných sadzbách z roku 2008“) (24). Nemecko tvrdí, že vzhľadom na skutočnosť, že väčšina skúmaných opatrení bola udelená v období rokov 2003 až 2005, mala Komisia použiť svoje oznámenie o spôsobe stanovenia referenčných a diskontných sadzieb z roku 1997 (ďalej len „oznámenie o referenčných sadzbách z roku 1997“) (25).

| (99) | Okrem toho, bez ohľadu na to, ktoré z týchto dvoch oznámení by sa uplatnilo ratione temporis, vyjadrilo Nemecko pochybnosti nad uplatniteľnosťou ktorejkoľvek referenčnej sadzby Komisie na tento prípad, z dôvodu, že v oblasti výstavby letiskovej infraštruktúry údajne neexistuje žiaden fungujúci finančný trh. |
| --- | --- |

(99)

Okrem toho, bez ohľadu na to, ktoré z týchto dvoch oznámení by sa uplatnilo ratione temporis, vyjadrilo Nemecko pochybnosti nad uplatniteľnosťou ktorejkoľvek referenčnej sadzby Komisie na tento prípad, z dôvodu, že v oblasti výstavby letiskovej infraštruktúry údajne neexistuje žiaden fungujúci finančný trh.

| (100) | Nemecko doplnilo, že pôžičky, ktoré poskytli verejné orgány, boli plne v súlade s trhom, a to z týchto dôvodov:






  a) | vo všetkých dohodách o poskytnutí pôžičky sa stanovilo splácanie istiny s úrokmi, ktoré boli v súlade s trhom a/alebo právne uplatniteľné; |
| --- | --- | --- |

(100)

Nemecko doplnilo, že pôžičky, ktoré poskytli verejné orgány, boli plne v súlade s trhom, a to z týchto dôvodov:

a)

vo všetkých dohodách o poskytnutí pôžičky sa stanovilo splácanie istiny s úrokmi, ktoré boli v súlade s trhom a/alebo právne uplatniteľné;

| b) | všetky pôžičky udelené spoločnosti FN GmbH boli plne a nepretržite zabezpečené i) vecným bremenom na pozemky prvého stupňa (Grundschuld auf sämtliche Grundstücke), ii) podielmi spoločnosti Airport Network B. V. na základnom imaní spoločnosti ANH GmbH a iii) podielmi spoločnosti ANH GmbH na základnom imaní spoločnosti FN GmbH; |
| --- | --- |

b)

všetky pôžičky udelené spoločnosti FN GmbH boli plne a nepretržite zabezpečené i) vecným bremenom na pozemky prvého stupňa (Grundschuld auf sämtliche Grundstücke), ii) podielmi spoločnosti Airport Network B. V. na základnom imaní spoločnosti ANH GmbH a iii) podielmi spoločnosti ANH GmbH na základnom imaní spoločnosti FN GmbH;

| c) | úrokové sadzby pôžičiek poskytnutých spoločnosti FN GmbH, ktoré sa pohybovali v rozpätí [1 – 8] %, boli vždy v súlade s trhom vzhľadom na významný počiatočný príspevok súkromných kapitálových vkladov (približne [20 – 50] %) na celkové financovanie projektov a vysokú úroveň kolateralizácie; |
| --- | --- |

c)

úrokové sadzby pôžičiek poskytnutých spoločnosti FN GmbH, ktoré sa pohybovali v rozpätí [1 – 8] %, boli vždy v súlade s trhom vzhľadom na významný počiatočný príspevok súkromných kapitálových vkladov (približne [20 – 50] %) na celkové financovanie projektov a vysokú úroveň kolateralizácie;

| d) | tieto úrokové sadzby sú rovnocenné so sadzbami platnými pre pôžičky s 10-ročnou splatnosťou, ktoré sú na 80 % zabezpečené nehnuteľnosťami. |
| --- | --- |

d)

tieto úrokové sadzby sú rovnocenné so sadzbami platnými pre pôžičky s 10-ročnou splatnosťou, ktoré sú na 80 % zabezpečené nehnuteľnosťami.

| (101) | Pokiaľ ide o kritérium súkromného investora, Nemecko sa odvoláva na judikatúru vo veci Talianska republika/Komisia
   (26), kde Súdny dvor konštatoval, že „s cieľom určiť, či majú takéto opatrenia povahu štátnej pomoci, je potrebné posúdiť, či by za podobných okolností súkromný investor, ktorý má veľkosť porovnateľnú s veľkosťou orgánov spravujúcich verejný sektor, mohol poskytnúť kapitál v tejto výške.“ Nemecko tvrdilo, že súkromný investor by na mieste spoločnosti EEL zohľadnil povinnosť právneho súladu a uznal, že finančná ziskovosť investície by sa mohla oneskoriť vzhľadom na náklady na dosiahnutie súladu, ako už Komisia uznala v predchádzajúcom prípade individuálnej pomoci Einzelbeihilfe für Wasserwerke
   (27). Nemecko zároveň dodalo, že súkromný investor môže pri úprave svojich prognóz ziskovosti zohľadniť aj strategickú povahu/cieľ obchodného modelu. Podľa bodu 3.2 ods. v) oznámenia Komisie o kapitálových podieloch verejných orgánov v spoločnosti zo 14. septembra 1984 (28)„strategická povaha investície vzhľadom na trhy alebo dodávky je taká, že nadobudnutie podielu v spoločnosti možno považovať za normálne správanie poskytovateľa kapitálu, hoci ziskovosť sa oneskorí“. Nemecko dospelo k záveru, že toto ustanovenie vylučuje existenciu hospodárskej výhody, ktorá zahŕňa štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(101)

Pokiaľ ide o kritérium súkromného investora, Nemecko sa odvoláva na judikatúru vo veci Talianska republika/Komisia
   (26), kde Súdny dvor konštatoval, že „s cieľom určiť, či majú takéto opatrenia povahu štátnej pomoci, je potrebné posúdiť, či by za podobných okolností súkromný investor, ktorý má veľkosť porovnateľnú s veľkosťou orgánov spravujúcich verejný sektor, mohol poskytnúť kapitál v tejto výške.“ Nemecko tvrdilo, že súkromný investor by na mieste spoločnosti EEL zohľadnil povinnosť právneho súladu a uznal, že finančná ziskovosť investície by sa mohla oneskoriť vzhľadom na náklady na dosiahnutie súladu, ako už Komisia uznala v predchádzajúcom prípade individuálnej pomoci Einzelbeihilfe für Wasserwerke
   (27). Nemecko zároveň dodalo, že súkromný investor môže pri úprave svojich prognóz ziskovosti zohľadniť aj strategickú povahu/cieľ obchodného modelu. Podľa bodu 3.2 ods. v) oznámenia Komisie o kapitálových podieloch verejných orgánov v spoločnosti zo 14. septembra 1984 (28)„strategická povaha investície vzhľadom na trhy alebo dodávky je taká, že nadobudnutie podielu v spoločnosti možno považovať za normálne správanie poskytovateľa kapitálu, hoci ziskovosť sa oneskorí“. Nemecko dospelo k záveru, že toto ustanovenie vylučuje existenciu hospodárskej výhody, ktorá zahŕňa štátnu pomoc.

5.3.   Opatrenie č. 2: Podporné opatrenie spolkovej krajiny Severné Porýnie-Vestfálsko v prospech spoločnosti FN GmbH

| (102) | Podľa Nemecka podporné opatrenie vo výške 3,525 milióna EUR udelené spoločnosti FN GmbH rozhodnutím spolkovej krajiny Severné Porýnie-Vestfálsko 15. októbra 2002 v skutočnosti nepredstavuje pomoc alebo aspoň existujúcu pomoc v zmysle procesného nariadenia. Nemecko uviedlo, že toto opatrenie bolo schválené na základe vyhlášky z roku 1993. Podľa Nemecka bola táto vyhláška prijatá pred oznámením Komisie o uplatňovaní článkov 92 a 93 Zmluvy o ES a článku 61 Dohody o EHP na štátnu pomoc v sektore letectva (ďalej len „usmernenia o leteckej doprave z roku 1994“) (29). |
| --- | --- |

(102)

Podľa Nemecka podporné opatrenie vo výške 3,525 milióna EUR udelené spoločnosti FN GmbH rozhodnutím spolkovej krajiny Severné Porýnie-Vestfálsko 15. októbra 2002 v skutočnosti nepredstavuje pomoc alebo aspoň existujúcu pomoc v zmysle procesného nariadenia. Nemecko uviedlo, že toto opatrenie bolo schválené na základe vyhlášky z roku 1993. Podľa Nemecka bola táto vyhláška prijatá pred oznámením Komisie o uplatňovaní článkov 92 a 93 Zmluvy o ES a článku 61 Dohody o EHP na štátnu pomoc v sektore letectva (ďalej len „usmernenia o leteckej doprave z roku 1994“) (29).

| (103) | Nemecko dodalo, že financovanie infraštruktúry letiska sa mohlo považovať za štátnu pomoc a stať sa predmetom kontroly zo strany Komisie len v neskoršom štádiu, a to potom, ako: a) Komisia v roku 2005 prijala usmernenia Spoločenstva týkajúce sa financovania letísk a štátnej pomoci na začatie činnosti pre letecké spoločnosti s odletom z regionálnych letísk (ďalej len „usmernenia o leteckej doprave z roku 2005“) a b) Všeobecný súd a Súdny dvor Európskej únie prijal historicky významné rozhodnutia v tomto sektore (30). |
| --- | --- |

(103)

Nemecko dodalo, že financovanie infraštruktúry letiska sa mohlo považovať za štátnu pomoc a stať sa predmetom kontroly zo strany Komisie len v neskoršom štádiu, a to potom, ako: a) Komisia v roku 2005 prijala usmernenia Spoločenstva týkajúce sa financovania letísk a štátnej pomoci na začatie činnosti pre letecké spoločnosti s odletom z regionálnych letísk (ďalej len „usmernenia o leteckej doprave z roku 2005“) a b) Všeobecný súd a Súdny dvor Európskej únie prijal historicky významné rozhodnutia v tomto sektore (30).

| (104) | V tejto súvislosti Nemecko ďalej uviedlo, že Komisia použila v rozhodnutí o začatí konania na predbežné posúdenie opatrenia č. 2 nesprávny právny základ. Rozhodnutie o začatí konania (31) bolo v skutočnosti založené na novom znení vyhlášky z roku 1993, ktoré nadobudlo účinnosť 1. januára 2003, po poskytnutí daného opatrenia. |
| --- | --- |

(104)

V tejto súvislosti Nemecko ďalej uviedlo, že Komisia použila v rozhodnutí o začatí konania na predbežné posúdenie opatrenia č. 2 nesprávny právny základ. Rozhodnutie o začatí konania (31) bolo v skutočnosti založené na novom znení vyhlášky z roku 1993, ktoré nadobudlo účinnosť 1. januára 2003, po poskytnutí daného opatrenia.

| (105) | Nemecko napokon tvrdí, že vzhľadom na skutočnosť, že vyhláška z roku 1993, na základe ktorej sa predmetné opatrenie pomoci prijalo, bola zrušená, nie je potrebné, aby Komisia používala ustanovenia procesného nariadenia vzťahujúce sa na existujúcu pomoc. |
| --- | --- |

(105)

Nemecko napokon tvrdí, že vzhľadom na skutočnosť, že vyhláška z roku 1993, na základe ktorej sa predmetné opatrenie pomoci prijalo, bola zrušená, nie je potrebné, aby Komisia používala ustanovenia procesného nariadenia vzťahujúce sa na existujúcu pomoc.

5.4.   Opatrenie č. 3: Priama pomoc okresu Kleve spoločnosti FN GmbH

| (106) | Nemecko sa domnieva, že na doplnenie súkromných investícií do letiska vo fáze spúšťania bolo potrebné poskytnúť aj preklenovacie financovanie. Pokiaľ ide o oslobodenie spoločnosti FN GmbH od povinnosti vrátiť druhú tranžu pôžičky, Nemecko zastáva názor, že okres Kleve sa tak rozhodol zámerne, keďže spoločnosť FN GmbH splnila zákonnú povinnosť vytvoriť najmenej 350 pracovných miest. |
| --- | --- |

(106)

Nemecko sa domnieva, že na doplnenie súkromných investícií do letiska vo fáze spúšťania bolo potrebné poskytnúť aj preklenovacie financovanie. Pokiaľ ide o oslobodenie spoločnosti FN GmbH od povinnosti vrátiť druhú tranžu pôžičky, Nemecko zastáva názor, že okres Kleve sa tak rozhodol zámerne, keďže spoločnosť FN GmbH splnila zákonnú povinnosť vytvoriť najmenej 350 pracovných miest.

5.5.   Opatrenie č. 4: Refinancovanie spoločnosti EEL GmbH z verejných zdrojov

| (107) | Nemecko popiera, že by refinancovanie spoločnosti EEL GmbH predstavovalo činnosť, na ktorej sa podieľa štát, keďže ide len o kapitálový vklad realizovaný spoločníkmi spoločnosti EEL GmbH. Nemecko poukazuje na to, že refinancovanie spoločnosti EEL GmbH zrealizovali verejní spoločníci a súkromné banky. |
| --- | --- |

(107)

Nemecko popiera, že by refinancovanie spoločnosti EEL GmbH predstavovalo činnosť, na ktorej sa podieľa štát, keďže ide len o kapitálový vklad realizovaný spoločníkmi spoločnosti EEL GmbH. Nemecko poukazuje na to, že refinancovanie spoločnosti EEL GmbH zrealizovali verejní spoločníci a súkromné banky.

| (108) | Nemecko tvrdí, že v rozhodnutí o začatí konania sa údajná štátna pomoc započítava dvakrát (refinancovanie spoločnosti FN GmbH spoločnosťou EEL GmbH a refinancovanie spoločnosti EEL GmbH jej verejnými spoločníkmi), hoci tvorí len jedno jediné opatrenie. Nemecko pripomína, že Komisia upustila od dvojitého posudzovania v podobnej veci Leipzig/Halle
   (32). |
| --- | --- |

(108)

Nemecko tvrdí, že v rozhodnutí o začatí konania sa údajná štátna pomoc započítava dvakrát (refinancovanie spoločnosti FN GmbH spoločnosťou EEL GmbH a refinancovanie spoločnosti EEL GmbH jej verejnými spoločníkmi), hoci tvorí len jedno jediné opatrenie. Nemecko pripomína, že Komisia upustila od dvojitého posudzovania v podobnej veci Leipzig/Halle
   (32).

| (109) | Nemecko popiera, že by bola spoločnosť EEL GmbH zapojená do akejkoľvek hospodárskej činnosti a tvrdí, že spoločnosť EEL GmbH by sa mala považovať skôr za dočasný účelovo vytvorený subjekt (ďalej len „SPV“) s cieľom riadiť a rozvíjať infraštruktúru letiska. Nemecko zastáva názor, že spoločnosť EEL GmbH bola zriadená na to, aby bola pri riadení projektu efektívnejšia než jej dvaja samostatní spoločníci (okres Kleve a obec Weeze) a na to, aby nasmerovala podporu na začatie podnikateľskej činnosti poskytnutú spoločníkmi transparentnejším spôsobom. Podľa Nemecka by žiaden súkromný investor nevykonával činnosti, aké vykonávala spoločnosť EEL GmbH. |
| --- | --- |

(109)

Nemecko popiera, že by bola spoločnosť EEL GmbH zapojená do akejkoľvek hospodárskej činnosti a tvrdí, že spoločnosť EEL GmbH by sa mala považovať skôr za dočasný účelovo vytvorený subjekt (ďalej len „SPV“) s cieľom riadiť a rozvíjať infraštruktúru letiska. Nemecko zastáva názor, že spoločnosť EEL GmbH bola zriadená na to, aby bola pri riadení projektu efektívnejšia než jej dvaja samostatní spoločníci (okres Kleve a obec Weeze) a na to, aby nasmerovala podporu na začatie podnikateľskej činnosti poskytnutú spoločníkmi transparentnejším spôsobom. Podľa Nemecka by žiaden súkromný investor nevykonával činnosti, aké vykonávala spoločnosť EEL GmbH.

| (110) | Nemecko napokon dodalo, že spoločnosť EEL GmbH vykazovala ziskové rozpätie vďaka rozdielu medzi úrokovými sadzbami pôžičiek prijatých od svojich spoločníkov a sadzbami z pôžičiek poskytnutých spoločnosti FN GmbH. |
| --- | --- |

(110)

Nemecko napokon dodalo, že spoločnosť EEL GmbH vykazovala ziskové rozpätie vďaka rozdielu medzi úrokovými sadzbami pôžičiek prijatých od svojich spoločníkov a sadzbami z pôžičiek poskytnutých spoločnosti FN GmbH.

5.6.   Posúdenie zlučiteľnosti

| (111) | Nemecko má pochybnosti, či Komisia v rozhodnutí o začatí konania dôkladne posúdila zlučiteľnosť podporných opatrení. Dodáva, že vzhľadom na otázku týkajúcu sa oprávnených očakávaní, ktorá je vysvetlená nižšie, by Komisia nemala ani pokračovať vo vyšetrovaní, ani by nemala zvažovať nijaké vrátenie pomoci. Nemecko napokon konštatuje, že Komisia už schválila podporné opatrenia poskytnuté letisku Kassel – Calden, ktoré sú podobné opatreniam poskytnutým letisku Niederrhein-Weeze. Nemecko z toho vyvodzuje, že Komisia by mala aj tie druhé opatrenia vyhlásiť za zlučiteľné s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(111)

Nemecko má pochybnosti, či Komisia v rozhodnutí o začatí konania dôkladne posúdila zlučiteľnosť podporných opatrení. Dodáva, že vzhľadom na otázku týkajúcu sa oprávnených očakávaní, ktorá je vysvetlená nižšie, by Komisia nemala ani pokračovať vo vyšetrovaní, ani by nemala zvažovať nijaké vrátenie pomoci. Nemecko napokon konštatuje, že Komisia už schválila podporné opatrenia poskytnuté letisku Kassel – Calden, ktoré sú podobné opatreniam poskytnutým letisku Niederrhein-Weeze. Nemecko z toho vyvodzuje, že Komisia by mala aj tie druhé opatrenia vyhlásiť za zlučiteľné s vnútorným trhom.

5.7.   Oprávnené očakávania

| (112) | Nemecko vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania potvrdilo predchádzajúce argumenty týkajúce sa oprávnených očakávaní. Podľa Nemecka Komisia v júli 2009 nemeckú stranu informovala (33), že nemá v úmysle vo veci ďalej vyšetrovať, a tým vytvorila oprávnené očakávania. Nemecko dospelo k záveru, že Komisia bola vtedy povinná dodržiavať zásadu dobrej správy vecí verejných a predbežné vyšetrovanie mala uzavrieť. Na podporu svojich stanovísk Nemecko tvrdí, že Súdny dvor Európskej únie zakotvil vo veci Salzgitter
   (34) zásadu, že omeškanie Komisie v súvislosti s výkonom jej kontrolných právomocí a s vymáhaním štátnej pomoci nemá za následok protiprávnosť rozhodnutia o vymáhaní, okrem výnimočných prípadov (ako je tento), keď Komisia zjavne nekonala a jednoznačne porušila svoju povinnosť náležitej starostlivosti. |
| --- | --- |

(112)

Nemecko vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania potvrdilo predchádzajúce argumenty týkajúce sa oprávnených očakávaní. Podľa Nemecka Komisia v júli 2009 nemeckú stranu informovala (33), že nemá v úmysle vo veci ďalej vyšetrovať, a tým vytvorila oprávnené očakávania. Nemecko dospelo k záveru, že Komisia bola vtedy povinná dodržiavať zásadu dobrej správy vecí verejných a predbežné vyšetrovanie mala uzavrieť. Na podporu svojich stanovísk Nemecko tvrdí, že Súdny dvor Európskej únie zakotvil vo veci Salzgitter
   (34) zásadu, že omeškanie Komisie v súvislosti s výkonom jej kontrolných právomocí a s vymáhaním štátnej pomoci nemá za následok protiprávnosť rozhodnutia o vymáhaní, okrem výnimočných prípadov (ako je tento), keď Komisia zjavne nekonala a jednoznačne porušila svoju povinnosť náležitej starostlivosti.

| (113) | Nemecko tvrdilo, že vo formálnom vyšetrovaní Komisie sa prehliadajú iné akty Komisie, ako napríklad rozhodnutie Konver II z roku 2005 (na základe ktorého bolo poskytnutých 14,9 milióna ECU na prebudovanie bývalých vojenských letísk v Severnom Porýní – Vestfálsku) a akčný plán pre kapacitu, účinnosť a bezpečnosť letísk v Európe (35), ktorým sa výslovne vyzýva na vytvorenie novej letiskovej infraštruktúry. |
| --- | --- |

(113)

Nemecko tvrdilo, že vo formálnom vyšetrovaní Komisie sa prehliadajú iné akty Komisie, ako napríklad rozhodnutie Konver II z roku 2005 (na základe ktorého bolo poskytnutých 14,9 milióna ECU na prebudovanie bývalých vojenských letísk v Severnom Porýní – Vestfálsku) a akčný plán pre kapacitu, účinnosť a bezpečnosť letísk v Európe (35), ktorým sa výslovne vyzýva na vytvorenie novej letiskovej infraštruktúry.

6.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

6.1.   Spoločnosť Flughafen Düsseldorf GmbH

| (114) | Spoločnosť Flughafen Düsseldorf GmbH (ďalej len „Flughafen Düsseldorf“), prevádzkovateľ letiska v Düsseldorfe, vyjadrila stanovisko, že štyri kontrolované opatrenia ovplyvnili hospodársku súťaž na jednotnom trhu a mali by byť vyhlásené za nezlučiteľné. Podľa spoločnosti Flughafen Düsseldorf sa prevádzka na letisku Niederrhein-Weeze v priebehu menej než desiatich rokov zdesaťnásobila len preto, že štruktúra nákladov letiska bola umelo znížená vďaka verejnej podpore. Z dôvodu začatia letovej prevádzky na letisku Niederrhein-Weeze spoločnosť Ryanair vo svojich marketingových kampaniach protiprávne použila značku „Düsseldorf“, čím potenciálnych zákazníkov zavádzala a presmerovala na letisko Niederrhein-Weeze na úkor letiska Düsseldorf. |
| --- | --- |

(114)

Spoločnosť Flughafen Düsseldorf GmbH (ďalej len „Flughafen Düsseldorf“), prevádzkovateľ letiska v Düsseldorfe, vyjadrila stanovisko, že štyri kontrolované opatrenia ovplyvnili hospodársku súťaž na jednotnom trhu a mali by byť vyhlásené za nezlučiteľné. Podľa spoločnosti Flughafen Düsseldorf sa prevádzka na letisku Niederrhein-Weeze v priebehu menej než desiatich rokov zdesaťnásobila len preto, že štruktúra nákladov letiska bola umelo znížená vďaka verejnej podpore. Z dôvodu začatia letovej prevádzky na letisku Niederrhein-Weeze spoločnosť Ryanair vo svojich marketingových kampaniach protiprávne použila značku „Düsseldorf“, čím potenciálnych zákazníkov zavádzala a presmerovala na letisko Niederrhein-Weeze na úkor letiska Düsseldorf.

6.2.   Niederrheinische Industrie- und Handelskammer Duisburg Wesel Kleve zu Duisburg

| (115) | Niederrheinische Industrie- und Handelskammer Duisburg Wesel Kleve zu Duisburg (ďalej len „Niederrheinische IHK“), miestna obchodná a priemyselná komora, poukazuje na to, že zatvorenie vojenského letiska viedlo v tomto okrese k strate 400 pracovných miest a výpadku príjmov vo výške približne 100 miliónov EUR ročne, no podnikateľský rozvoj letiska Niederrhein-Weeze bol naopak mimoriadne pozitívny a v regióne vytvoril vyše 1 200 pracovných miest. Komora Niederrheinische IHK ďalej konštatuje, že letisko rástlo podľa podnikateľského plánu z roku 2003 a stalo sa tretím najväčším regionálnym letiskom tejto spolkovej krajiny. Súčasný pokles počtu prepravených cestujúcich sa dá do veľkej miery pripísať zavedeniu dane za cestujúcich v leteckej doprave v Nemecku. |
| --- | --- |

(115)

Niederrheinische Industrie- und Handelskammer Duisburg Wesel Kleve zu Duisburg (ďalej len „Niederrheinische IHK“), miestna obchodná a priemyselná komora, poukazuje na to, že zatvorenie vojenského letiska viedlo v tomto okrese k strate 400 pracovných miest a výpadku príjmov vo výške približne 100 miliónov EUR ročne, no podnikateľský rozvoj letiska Niederrhein-Weeze bol naopak mimoriadne pozitívny a v regióne vytvoril vyše 1 200 pracovných miest. Komora Niederrheinische IHK ďalej konštatuje, že letisko rástlo podľa podnikateľského plánu z roku 2003 a stalo sa tretím najväčším regionálnym letiskom tejto spolkovej krajiny. Súčasný pokles počtu prepravených cestujúcich sa dá do veľkej miery pripísať zavedeniu dane za cestujúcich v leteckej doprave v Nemecku.

6.3.   Spoločnosti Erlebe – Fernreisen a Atlasreisen

| (116) | Spoločnosti Erlebe – Fernreisen GmbH (ďalej len „Erlebe – Fernreisen“) a Atlasreisen Partnerunternehmen (ďalej len „Atlasreisen“), dve miestne cestovné kancelárie, vyjadrujú v tomto konaní podporu letisku Niederrhein-Weeze. Spoločnosť Erlebe – Fernreisen zastáva stanovisko, že renovácia vojenského letiska a spolupráca s vedením letiska Niederrhein-Weeze podporila jej rast. Spoločnosť Atlasreisen pripomína schopnosť letiska vyrovnať sa so zložitým procesom certifikácie a zavedením dane za cestujúcich v leteckej doprave v Nemecku. |
| --- | --- |

(116)

Spoločnosti Erlebe – Fernreisen GmbH (ďalej len „Erlebe – Fernreisen“) a Atlasreisen Partnerunternehmen (ďalej len „Atlasreisen“), dve miestne cestovné kancelárie, vyjadrujú v tomto konaní podporu letisku Niederrhein-Weeze. Spoločnosť Erlebe – Fernreisen zastáva stanovisko, že renovácia vojenského letiska a spolupráca s vedením letiska Niederrhein-Weeze podporila jej rast. Spoločnosť Atlasreisen pripomína schopnosť letiska vyrovnať sa so zložitým procesom certifikácie a zavedením dane za cestujúcich v leteckej doprave v Nemecku.

6.4.   Spoločnosť Agello

| (117) | Spoločnosť Agello Service GmbH (ďalej len „Agello“), poskytovateľ letiskových služieb, sa domnieva, že vďaka pozitívnemu rozvoju svojej obchodnej činnosti sa letisko Niederrhein-Weeze stalo tretím najväčším regionálnym letiskom tejto spolkovej krajiny, a domnieva sa, že ide o úspešný európsky projekt. Podľa názoru spoločnosti sa súčasný pokles počtu prepravených cestujúcich dá do veľkej miery pripísať zavedeniu dane za cestujúcich v leteckej doprave v Nemecku. |
| --- | --- |

(117)

Spoločnosť Agello Service GmbH (ďalej len „Agello“), poskytovateľ letiskových služieb, sa domnieva, že vďaka pozitívnemu rozvoju svojej obchodnej činnosti sa letisko Niederrhein-Weeze stalo tretím najväčším regionálnym letiskom tejto spolkovej krajiny, a domnieva sa, že ide o úspešný európsky projekt. Podľa názoru spoločnosti sa súčasný pokles počtu prepravených cestujúcich dá do veľkej miery pripísať zavedeniu dane za cestujúcich v leteckej doprave v Nemecku.

6.5.   Združenie Pro:niederrhein

| (118) | Pro:niederrhein, miestne občianske združenie podporujúce letisko Niederrhein-Weeze, sa domnieva, že posudzované opatrenia nie sú protiprávne a že letisko je pre región dôležité, čo jasne ilustrovala petícia z roku 2006, ktorú podpísalo vyše 20 000 ľudí. |
| --- | --- |

(118)

Pro:niederrhein, miestne občianske združenie podporujúce letisko Niederrhein-Weeze, sa domnieva, že posudzované opatrenia nie sú protiprávne a že letisko je pre región dôležité, čo jasne ilustrovala petícia z roku 2006, ktorú podpísalo vyše 20 000 ľudí.

6.6.   Spoločnosti Tower Company a STI

| (119) | Spoločnosť Tower Company GmbH (ďalej len „Tower Company“), poskytovateľ letiskových služieb zodpovedný za letovú bezpečnosť, a spoločnosť STI Security Training International GmbH (ďalej len „STI“), poskytovateľ služieb kontroly cestujúcich, sa domnievajú, že činnosti súvisiace s verejným záujmom, ktoré vykonávajú, by v prípade uzavretia letiska nebolo možné presunúť. Spoločnosti vyzývajú Komisiu, aby pri svojom posudzovaní zohľadnila zamestnanosť. |
| --- | --- |

(119)

Spoločnosť Tower Company GmbH (ďalej len „Tower Company“), poskytovateľ letiskových služieb zodpovedný za letovú bezpečnosť, a spoločnosť STI Security Training International GmbH (ďalej len „STI“), poskytovateľ služieb kontroly cestujúcich, sa domnievajú, že činnosti súvisiace s verejným záujmom, ktoré vykonávajú, by v prípade uzavretia letiska nebolo možné presunúť. Spoločnosti vyzývajú Komisiu, aby pri svojom posudzovaní zohľadnila zamestnanosť.

6.7.   Spoločnosti Serve2fly a I-Punkt

| (120) | Spoločnosť Serve2fly Heico Losch Airport Service GmbH (ďalej len „Serve2fly“), poskytovateľ letiskových služieb pozemnej obsluhy, a spoločnosť I-Punkt GmbH (ďalej len „I-Punkt“), miestny stavebný podnik, sa domnievajú, že podnikateľský rozvoj letiska Niederrhein-Weeze bol mimoriadne pozitívny a vytvorilo sa ním vyše 1 000 pracovných miest v tomto menej rozvinutom regióne Severného Porýnia – Vestfálska. Spoločnosť Serve2fly tvrdí, že názory prezentované v rozhodnutí o začatí konania sú v rozpore s vlastnými usmerneniami Komisie, pretože bránia miestnym letiskám vstupovať do hospodárskej súťaže na trhu. Spoločnosť Serve2fly pripomína vonkajšie nepriaznivé udalosti, s ktorými sa letisko muselo vyrovnať, a vyzýva Komisiu, aby ich zohľadnila. |
| --- | --- |

(120)

Spoločnosť Serve2fly Heico Losch Airport Service GmbH (ďalej len „Serve2fly“), poskytovateľ letiskových služieb pozemnej obsluhy, a spoločnosť I-Punkt GmbH (ďalej len „I-Punkt“), miestny stavebný podnik, sa domnievajú, že podnikateľský rozvoj letiska Niederrhein-Weeze bol mimoriadne pozitívny a vytvorilo sa ním vyše 1 000 pracovných miest v tomto menej rozvinutom regióne Severného Porýnia – Vestfálska. Spoločnosť Serve2fly tvrdí, že názory prezentované v rozhodnutí o začatí konania sú v rozpore s vlastnými usmerneniami Komisie, pretože bránia miestnym letiskám vstupovať do hospodárskej súťaže na trhu. Spoločnosť Serve2fly pripomína vonkajšie nepriaznivé udalosti, s ktorými sa letisko muselo vyrovnať, a vyzýva Komisiu, aby ich zohľadnila.

6.8.   Spoločnosť Gaetan Data

| (121) | Spoločnosť Gaetan Data GmbH (ďalej len „Gaetan Data“), miestna vzdelávacia spoločnosť, tvrdí, že letisko predstavuje jedinečný zdroj, pokiaľ ide o letiskovú odbornú prípravu, a domnieva sa, že Komisia by mala tento prípad rýchlo uzavrieť. |
| --- | --- |

(121)

Spoločnosť Gaetan Data GmbH (ďalej len „Gaetan Data“), miestna vzdelávacia spoločnosť, tvrdí, že letisko predstavuje jedinečný zdroj, pokiaľ ide o letiskovú odbornú prípravu, a domnieva sa, že Komisia by mala tento prípad rýchlo uzavrieť.

6.9.   Spoločnosti Van Boekel, RAS a SOV

| (122) | Spoločnosť Van Boekel GmbH (ďalej len „Van Boekel“), miestna spoločnosť pôsobiaca okrem iného v oblasti cestných stavieb a tvorby krajiny, spoločnosť Rheinland Air Service Werft & Handel GmbH (ďalej len „RAS“), poskytovateľ služieb dopĺňania paliva lietadiel, a spoločnosť Schilling Omnibusverkehr GmbH (ďalej len „SOV“), dopravná spoločnosť poskytujúca autobusovú prepravu na letisko Niederrhein-Weeze z Kolína a Düsseldorfu, argumentujú, že letisko je teraz ziskovým súkromným letiskom so skutočne európskym rozmerom. |
| --- | --- |

(122)

Spoločnosť Van Boekel GmbH (ďalej len „Van Boekel“), miestna spoločnosť pôsobiaca okrem iného v oblasti cestných stavieb a tvorby krajiny, spoločnosť Rheinland Air Service Werft & Handel GmbH (ďalej len „RAS“), poskytovateľ služieb dopĺňania paliva lietadiel, a spoločnosť Schilling Omnibusverkehr GmbH (ďalej len „SOV“), dopravná spoločnosť poskytujúca autobusovú prepravu na letisko Niederrhein-Weeze z Kolína a Düsseldorfu, argumentujú, že letisko je teraz ziskovým súkromným letiskom so skutočne európskym rozmerom.

6.10.   Spoločnosť NRN Energie

| (123) | Spoločnosť NRN Energie GmbH (ďalej len „NRN Energie“) uvádza, že letisko bolo financované súkromným investorom na rozdiel od letiska Eindhoven, ktoré mohlo rátať s dodatočným financovaním vojenských operácií zo strany Holandska. Pokiaľ ide o zapojenie verejného financovania, spoločnosť NRN Energie sa domnieva, že pôžičky z verejných zdrojov boli poskytnuté za trhových podmienok. Spoločnosť NRN Energie vzniesla rovnaké pripomienky ako Nemecko týkajúce sa porušenia oprávnených očakávaní. |
| --- | --- |

(123)

Spoločnosť NRN Energie GmbH (ďalej len „NRN Energie“) uvádza, že letisko bolo financované súkromným investorom na rozdiel od letiska Eindhoven, ktoré mohlo rátať s dodatočným financovaním vojenských operácií zo strany Holandska. Pokiaľ ide o zapojenie verejného financovania, spoločnosť NRN Energie sa domnieva, že pôžičky z verejných zdrojov boli poskytnuté za trhových podmienok. Spoločnosť NRN Energie vzniesla rovnaké pripomienky ako Nemecko týkajúce sa porušenia oprávnených očakávaní.

6.11.   Spoločnosť KPP

| (124) | Spoločnosť KPP Steuerberatungsgesellschaft mbH (ďalej len „KPP“), firma poskytujúca poradenské služby v oblasti daňovníctva, poukazuje na významnú návratnosť kapitálu ([10 – 20] %) spoločnosti FN GmbH v roku 2010. KPP tvrdí, že pôžičky, ktoré získala spoločnosť FN GmbH, by sa do značnej miery mali považovať za kvázi vlastný kapitál a v každom prípade boli úplne zabezpečené kolaterálom. |
| --- | --- |

(124)

Spoločnosť KPP Steuerberatungsgesellschaft mbH (ďalej len „KPP“), firma poskytujúca poradenské služby v oblasti daňovníctva, poukazuje na významnú návratnosť kapitálu ([10 – 20] %) spoločnosti FN GmbH v roku 2010. KPP tvrdí, že pôžičky, ktoré získala spoločnosť FN GmbH, by sa do značnej miery mali považovať za kvázi vlastný kapitál a v každom prípade boli úplne zabezpečené kolaterálom.

6.12.   Okres Kleve

| (125) | Okres Kleve podporuje všetky pripomienky Nemecka, najmä tie, ktoré sa týkajú porušenia oprávnených očakávaní. Zároveň zdôrazňuje rastúci dopyt po regionálnych letiskách v spolkovej krajine Severné Porýnie-Vestfálsko, jednej z najhustejšie osídlených oblastí Európy, ktorý nedokáže úplne pokryť blízke a takmer nasýtené letisko v Düsseldorfe. Okres Kleve dodáva, že pri financovaní letiska Niederrhein-Weeze sa prísne dodržiavali usmernenia o leteckej doprave z roku 2005, keďže toto letisko bolo zaradené do letiskovej kategórie D (do roku 2007 vrátane). |
| --- | --- |

(125)

Okres Kleve podporuje všetky pripomienky Nemecka, najmä tie, ktoré sa týkajú porušenia oprávnených očakávaní. Zároveň zdôrazňuje rastúci dopyt po regionálnych letiskách v spolkovej krajine Severné Porýnie-Vestfálsko, jednej z najhustejšie osídlených oblastí Európy, ktorý nedokáže úplne pokryť blízke a takmer nasýtené letisko v Düsseldorfe. Okres Kleve dodáva, že pri financovaní letiska Niederrhein-Weeze sa prísne dodržiavali usmernenia o leteckej doprave z roku 2005, keďže toto letisko bolo zaradené do letiskovej kategórie D (do roku 2007 vrátane).

6.13.   Spoločnosť FN GmbH

| (126) | Spoločnosť FN GmbH podporuje všetky pripomienky Nemecka k rozhodnutiu o začatí konania, ku ktorým prispela. Spoločnosť FN GmbH zdôrazňuje, že kontrolované opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc, najmä pôžičky od spoločnosti EEL GmbH, ktoré boli poskytnuté za trhových podmienok. Podľa vlastného vyjadrenia bola spoločnosť FN GmbH aj napriek veľmi významnej úrovni investícií do infraštruktúry tohto letiska ([50 – 100] miliónov EUR) schopná zachovať vysoký podiel vlastného kapitálu (vyše [20 – 50] %) a obmedziť podiel kontrolovaných opatrení financovania na celkovom financovaní na menej ako [20 – 50] %. Spoločnosť FN GmbH dodáva, že prevádzkové záznamy a prevádzkový zisk stúpali od začiatku prevádzky v roku 2003, takže spoločnosť FN GmbH vykazovala od roku 2007 ročné zisky. FN GmbH ďalej konštatuje, že prevádzkové príjmy neustále rastú a výrazne prekračujú prevádzkové náklady, ktoré zostávajú stabilné. Podľa spoločnosti FN GmbH by bola táto solídna prevádzková výkonnosť ešte lepšia, ak by všetky náklady týkajúce sa výdavkov súvisiacich s verejným záujmom boli z výkazov ziskov a strát odpočítané. |
| --- | --- |

(126)

Spoločnosť FN GmbH podporuje všetky pripomienky Nemecka k rozhodnutiu o začatí konania, ku ktorým prispela. Spoločnosť FN GmbH zdôrazňuje, že kontrolované opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc, najmä pôžičky od spoločnosti EEL GmbH, ktoré boli poskytnuté za trhových podmienok. Podľa vlastného vyjadrenia bola spoločnosť FN GmbH aj napriek veľmi významnej úrovni investícií do infraštruktúry tohto letiska ([50 – 100] miliónov EUR) schopná zachovať vysoký podiel vlastného kapitálu (vyše [20 – 50] %) a obmedziť podiel kontrolovaných opatrení financovania na celkovom financovaní na menej ako [20 – 50] %. Spoločnosť FN GmbH dodáva, že prevádzkové záznamy a prevádzkový zisk stúpali od začiatku prevádzky v roku 2003, takže spoločnosť FN GmbH vykazovala od roku 2007 ročné zisky. FN GmbH ďalej konštatuje, že prevádzkové príjmy neustále rastú a výrazne prekračujú prevádzkové náklady, ktoré zostávajú stabilné. Podľa spoločnosti FN GmbH by bola táto solídna prevádzková výkonnosť ešte lepšia, ak by všetky náklady týkajúce sa výdavkov súvisiacich s verejným záujmom boli z výkazov ziskov a strát odpočítané.

| (127) | Spoločnosť FN GmbH zdôrazňuje, že nie je firmou v ťažkostiach a že všetky pôžičky boli poskytnuté za trhových podmienok. Spoločnosť FN GmbH tvrdí, že pre túto triedu úverov sú úrokové sadzby stanovené pre pôžičky poskytnuté spoločnosťou EEL GmbH vyššie než sadzby, ktoré stanovuje Bundesbanka v prípade nových pôžičiek zabezpečených kolaterálom, alebo než sadzby Pfandbriefindexu (36) (plus zvyčajné rozpätie od 80 až do 120 bázických bodov). |
| --- | --- |

(127)

Spoločnosť FN GmbH zdôrazňuje, že nie je firmou v ťažkostiach a že všetky pôžičky boli poskytnuté za trhových podmienok. Spoločnosť FN GmbH tvrdí, že pre túto triedu úverov sú úrokové sadzby stanovené pre pôžičky poskytnuté spoločnosťou EEL GmbH vyššie než sadzby, ktoré stanovuje Bundesbanka v prípade nových pôžičiek zabezpečených kolaterálom, alebo než sadzby Pfandbriefindexu (36) (plus zvyčajné rozpätie od 80 až do 120 bázických bodov).

6.14.   Ostatné tretie strany

| (128) | Päť subjektov vyjadrilo pochybnosti:






  a) | či informácie, ktoré predložilo Nemecko, odrážali skutočné sumy poskytnuté spoločnostiam EEL GmbH a FN GmbH; |
| --- | --- | --- |

(128)

Päť subjektov vyjadrilo pochybnosti:

a)

či informácie, ktoré predložilo Nemecko, odrážali skutočné sumy poskytnuté spoločnostiam EEL GmbH a FN GmbH;

| b) | či bolo letisko schopné prežiť bez verejných pôžičiek; |
| --- | --- |

b)

či bolo letisko schopné prežiť bez verejných pôžičiek;

| c) | či neexistoval žiaden fungujúci finančný trh, ktorý by mohol financovať projekty podobné ako projekt letiska Niederrhein-Weeze; |
| --- | --- |

c)

či neexistoval žiaden fungujúci finančný trh, ktorý by mohol financovať projekty podobné ako projekt letiska Niederrhein-Weeze;

| d) | či bude spoločnosť FN GmbH schopná splatiť všetky pôžičky a úroky v dátumoch splatnosti v roku 2016; dotknuté tretie strany v tejto súvislosti tvrdia, že Nemecko by bolo prinútené akceptovať konverziu dlhu na kapitál plánovanú v roku 2011, čo by predstavovalo neoprávnenú pomoc, ako aj operáciu, ktorú by na seba nevzal žiaden súkromný investor; |
| --- | --- |

d)

či bude spoločnosť FN GmbH schopná splatiť všetky pôžičky a úroky v dátumoch splatnosti v roku 2016; dotknuté tretie strany v tejto súvislosti tvrdia, že Nemecko by bolo prinútené akceptovať konverziu dlhu na kapitál plánovanú v roku 2011, čo by predstavovalo neoprávnenú pomoc, ako aj operáciu, ktorú by na seba nevzal žiaden súkromný investor;

| e) | či úrok, ktorý Nemecko stanovilo spoločnosti FN GmbH, zodpovedá trhovým podmienkam; |
| --- | --- |

e)

či úrok, ktorý Nemecko stanovilo spoločnosti FN GmbH, zodpovedá trhovým podmienkam;

| f) | či spoločnosť FN GmbH vytvorila 350 pracovných miest (čo bola predbežná podmienka, ktorú spoločnosti FN GmbH stanovilo Nemecko na odpustenie splatenia druhej tranže vo výške [2 – 5] miliónov EUR v roku 2004); |
| --- | --- |

f)

či spoločnosť FN GmbH vytvorila 350 pracovných miest (čo bola predbežná podmienka, ktorú spoločnosti FN GmbH stanovilo Nemecko na odpustenie splatenia druhej tranže vo výške [2 – 5] miliónov EUR v roku 2004);

| g) | či bola skutočná hodnota kolaterálu poskytnutého spoločnosťou Airport Network B. V. na pôžičky poskytnuté spoločnosti FN GmbH vysoká (37); |
| --- | --- |

g)

či bola skutočná hodnota kolaterálu poskytnutého spoločnosťou Airport Network B. V. na pôžičky poskytnuté spoločnosti FN GmbH vysoká (37);

| h) | či by investor zobral na seba riziko poskytnutia pôžičiek letisku, ktoré svoju prevádzkovú licenciu nezískalo hneď od začiatku. |
| --- | --- |

h)

či by investor zobral na seba riziko poskytnutia pôžičiek letisku, ktoré svoju prevádzkovú licenciu nezískalo hneď od začiatku.

7.   STANOVISKO NEMECKA K PRIPOMIENKAM TRETÍCH STRÁN

| (129) | Nemecko sa domnieva, že skutočnosti, ktoré uviedol pán Kleinschnittger, sa v konaní nemôžu použiť, pretože uvádzajú dôverné informácie z rokovaní zastupiteľstva okresu Kleve, ktoré boli zozbierané a zaslané Komisii nezákonne. |
| --- | --- |

(129)

Nemecko sa domnieva, že skutočnosti, ktoré uviedol pán Kleinschnittger, sa v konaní nemôžu použiť, pretože uvádzajú dôverné informácie z rokovaní zastupiteľstva okresu Kleve, ktoré boli zozbierané a zaslané Komisii nezákonne.

| (130) | Pokiaľ ide o pripomienky niektorých jednotlivcov, Nemecko odkázalo na svoje podklady predložené 18. marca 2013 a 19. augusta 2013 zhrnuté v oddiele 5. |
| --- | --- |

(130)

Pokiaľ ide o pripomienky niektorých jednotlivcov, Nemecko odkázalo na svoje podklady predložené 18. marca 2013 a 19. augusta 2013 zhrnuté v oddiele 5.

8.   POSÚDENIE OPATRENÍ

| (131) | Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(131)

Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

| (132) | Kritériá stanovené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ sú kumulatívne. Na to, aby mohlo opatrenie predstavovať štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, teda musia byť splnené všetky štyri nasledujúce podmienky. Finančná podpora musí:






  — | byť poskytnutá členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, |
| --- | --- | --- |

(132)

Kritériá stanovené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ sú kumulatívne. Na to, aby mohlo opatrenie predstavovať štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, teda musia byť splnené všetky štyri nasledujúce podmienky. Finančná podpora musí:

—

byť poskytnutá členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov,

| — | zvýhodňovať určitých podnikateľov alebo výrobu určitých tovarov, |
| --- | --- |

—

zvýhodňovať určitých podnikateľov alebo výrobu určitých tovarov,

| — | narúšať hospodársku súťaž alebo hroziť jej narušením a |
| --- | --- |

—

narúšať hospodársku súťaž alebo hroziť jej narušením a

| — | ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

—

ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi.

| (133) | V tomto prípade Nemecko tvrdilo, že spoločnosť EEL GmbH a jej spoločníci konali dôsledne ako obozretné subjekty v trhovom hospodárstve, ktoré sa riadia cieľmi ziskovosti, a že posudzované opatrenia neposkytli nijakú hospodársku výhodu, ktorú by spoločnosť nezískala za normálnych trhových podmienok. Ak je tomu skutočne tak, opatrenia, ktoré realizovalo Nemecko, by nepredstavovali štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(133)

V tomto prípade Nemecko tvrdilo, že spoločnosť EEL GmbH a jej spoločníci konali dôsledne ako obozretné subjekty v trhovom hospodárstve, ktoré sa riadia cieľmi ziskovosti, a že posudzované opatrenia neposkytli nijakú hospodársku výhodu, ktorú by spoločnosť nezískala za normálnych trhových podmienok. Ak je tomu skutočne tak, opatrenia, ktoré realizovalo Nemecko, by nepredstavovali štátnu pomoc.

8.1.   Oprávnené očakávania

| (134) | V rozpore s tvrdením Nemecka Komisia nevytvorila žiadne oprávnené očakávania, pokiaľ ide o ukončenie predbežného vyšetrovania. Po prvé, tvrdenie, že Komisia zostala nečinná, nie je relevantné. V rozsudku v spojených veciach Demesa a Territorio Histórico de Álava/Komisia
   (38) Súdny dvor potvrdil, že nečinnosť nič neznamená, ak opatrenie pomoci nebolo Komisii oznámené. Keďže Nemecko túto pomoc neoznámilo (pozri odôvodnenie 247), nemôže sa dovolávať oprávnených očakávaní. Komisia poznamenáva, že odkaz na judikatúru vo veci Salzgitter nie je relevantný, pretože tento rozsudok sa týka len obdobia vymáhania v prípade pomoci, ktorá bola vyhlásená za nezlučiteľnú rozhodnutím Komisie, a nie obdobia predbežného vyšetrovania, na ktoré sa viažu pripomienky Nemecka. Komisia napokon poznamenáva, že keďže nikdy neinformovala Nemecko o uzavretí uvedenej veci, je oprávnená začať formálne vyšetrovanie. |
| --- | --- |

(134)

V rozpore s tvrdením Nemecka Komisia nevytvorila žiadne oprávnené očakávania, pokiaľ ide o ukončenie predbežného vyšetrovania. Po prvé, tvrdenie, že Komisia zostala nečinná, nie je relevantné. V rozsudku v spojených veciach Demesa a Territorio Histórico de Álava/Komisia
   (38) Súdny dvor potvrdil, že nečinnosť nič neznamená, ak opatrenie pomoci nebolo Komisii oznámené. Keďže Nemecko túto pomoc neoznámilo (pozri odôvodnenie 247), nemôže sa dovolávať oprávnených očakávaní. Komisia poznamenáva, že odkaz na judikatúru vo veci Salzgitter nie je relevantný, pretože tento rozsudok sa týka len obdobia vymáhania v prípade pomoci, ktorá bola vyhlásená za nezlučiteľnú rozhodnutím Komisie, a nie obdobia predbežného vyšetrovania, na ktoré sa viažu pripomienky Nemecka. Komisia napokon poznamenáva, že keďže nikdy neinformovala Nemecko o uzavretí uvedenej veci, je oprávnená začať formálne vyšetrovanie.

8.2.   Firma v ťažkostiach

| (135) | Komisia v rozhodnutí o začatí konania zistila, že nemožno vylúčiť, že spoločnosť FN GmbH bola spoločnosťou vo finančných ťažkostiach. Avšak vzhľadom na informácie, ktoré Nemecko predložilo, zastáva Komisia názor, že finančná situácia spoločnosti FN GmbH sa postupne zlepšovala:






  a) | spoločnosť bola schopná vytvárať pozitívne peňažné toky menej než 5 rokov po začatí prevádzky (pozri tabuľku 5) a vytvárala zisk až do konca roka 2010, roku posledného kontrolovaného opatrenia; |
| --- | --- | --- |

(135)

Komisia v rozhodnutí o začatí konania zistila, že nemožno vylúčiť, že spoločnosť FN GmbH bola spoločnosťou vo finančných ťažkostiach. Avšak vzhľadom na informácie, ktoré Nemecko predložilo, zastáva Komisia názor, že finančná situácia spoločnosti FN GmbH sa postupne zlepšovala:

a)

spoločnosť bola schopná vytvárať pozitívne peňažné toky menej než 5 rokov po začatí prevádzky (pozri tabuľku 5) a vytvárala zisk až do konca roka 2010, roku posledného kontrolovaného opatrenia;

| b) | spoločnosť mala vždy prospech z podpory svojich súkromných spoločníkov (pozri odôvodnenie 72) a neskôr mohla mať prístup ku komerčným bankovým úverom (pozri odôvodnenie 73); |
| --- | --- |

b)

spoločnosť mala vždy prospech z podpory svojich súkromných spoločníkov (pozri odôvodnenie 72) a neskôr mohla mať prístup ku komerčným bankovým úverom (pozri odôvodnenie 73);

| c) | vedenie spoločnosti FN GmbH počas tohto obdobia nikdy nepodalo návrh na vyhlásenie konkurzu. |
| --- | --- |

c)

vedenie spoločnosti FN GmbH počas tohto obdobia nikdy nepodalo návrh na vyhlásenie konkurzu.

| (136) | Komisia preto zastáva stanovisko, že uvedená spoločnosť sa nikdy neocitla v situácii opísanej v odseku 9 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu, keď by „nebola schopná, či už prostredníctvom svojich vlastných zdrojov, alebo pomocou finančných prostriedkov, ktoré je schopná získať od svojich vlastníkov/akcionárov alebo veriteľov, zamedziť stratám, ktoré by ju bez vonkajšej intervencie orgánov verejnej moci takmer s určitosťou odsúdili na vylúčenie z obchodnej činnosti v krátkodobom alebo strednodobom horizonte.“ Komisia dospela k záveru, že spoločnosť FN GmbH nemožno považovať za firmu v ťažkostiach. |
| --- | --- |

(136)

Komisia preto zastáva stanovisko, že uvedená spoločnosť sa nikdy neocitla v situácii opísanej v odseku 9 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu, keď by „nebola schopná, či už prostredníctvom svojich vlastných zdrojov, alebo pomocou finančných prostriedkov, ktoré je schopná získať od svojich vlastníkov/akcionárov alebo veriteľov, zamedziť stratám, ktoré by ju bez vonkajšej intervencie orgánov verejnej moci takmer s určitosťou odsúdili na vylúčenie z obchodnej činnosti v krátkodobom alebo strednodobom horizonte.“ Komisia dospela k záveru, že spoločnosť FN GmbH nemožno považovať za firmu v ťažkostiach.

8.3.   Existencia pomoci týkajúcej sa pôžičiek poskytnutých spoločnosti FN GmbH (opatrenie č. 1)

8.3.1.   Pojem podnik a hospodárska činnosť

| (137) | Až donedávna sa rozvoj letísk často riadil čisto aspektmi územného plánovania alebo, v niektorých prípadoch, zodpovedal vojenským potrebám daného štátu. Ich prevádzka bola organizovaná ako súčasť verejnej správy a nie ako hospodársky podnik. Hospodárska súťaž medzi letiskami a prevádzkovateľmi letísk bola takisto obmedzená a vyvíjala sa postupne. |
| --- | --- |

(137)

Až donedávna sa rozvoj letísk často riadil čisto aspektmi územného plánovania alebo, v niektorých prípadoch, zodpovedal vojenským potrebám daného štátu. Ich prevádzka bola organizovaná ako súčasť verejnej správy a nie ako hospodársky podnik. Hospodárska súťaž medzi letiskami a prevádzkovateľmi letísk bola takisto obmedzená a vyvíjala sa postupne.

| (138) | Táto situácia sa však v posledných rokoch zmenila. Územné plánovanie a administratívne štruktúry môžu síce ešte v niektorých prípadoch zohrávať určitú úlohu, ale väčšina letísk bola začlenená do obchodného práva s cieľom umožniť ich prevádzku za trhových podmienok v čoraz konkurenčnejšom prostredí. Prevod na súkromný sektor sa uskutočňoval obvykle formou privatizácie alebo postupného otvárania kapitálu. Ako vidno v predmetnom prípade, za posledné roky prejavili veľký záujem o získanie letísk súkromné kapitálové spoločnosti, ako aj investičné a dôchodkové fondy. |
| --- | --- |

(138)

Táto situácia sa však v posledných rokoch zmenila. Územné plánovanie a administratívne štruktúry môžu síce ešte v niektorých prípadoch zohrávať určitú úlohu, ale väčšina letísk bola začlenená do obchodného práva s cieľom umožniť ich prevádzku za trhových podmienok v čoraz konkurenčnejšom prostredí. Prevod na súkromný sektor sa uskutočňoval obvykle formou privatizácie alebo postupného otvárania kapitálu. Ako vidno v predmetnom prípade, za posledné roky prejavili veľký záujem o získanie letísk súkromné kapitálové spoločnosti, ako aj investičné a dôchodkové fondy.

| (139) | Ako sa uvádza v odseku 44 usmernení Komisie o štátnej pomoci pre letiská a letecké spoločnosti („usmernenia o leteckej doprave z roku 2014“) (39), postupný rozvoj trhových síl v odvetví letísk neumožňuje určiť presný dátum, odkedy sa prevádzkovanie letiska malo nepochybne považovať za hospodársku činnosť. Súdy Únie však uznali vývoj charakteru letiskových činností. Vo veci „Leipzig/Halle airport“ (40) Všeobecný súd rozhodol, že od vydania rozsudku vo veci „Aéroports de Paris“ už nie je možné vylúčiť uplatnenie pravidiel štátnej pomoci na financovanie letiskovej infraštruktúry. Preto sa od vydania rozsudku vo veci „Aéroports de Paris“ (12. decembra 2000) prevádzka a výstavba letiskovej infraštruktúry musí považovať za činnosť spadajúcu do rozsahu pôsobnosti kontroly štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(139)

Ako sa uvádza v odseku 44 usmernení Komisie o štátnej pomoci pre letiská a letecké spoločnosti („usmernenia o leteckej doprave z roku 2014“) (39), postupný rozvoj trhových síl v odvetví letísk neumožňuje určiť presný dátum, odkedy sa prevádzkovanie letiska malo nepochybne považovať za hospodársku činnosť. Súdy Únie však uznali vývoj charakteru letiskových činností. Vo veci „Leipzig/Halle airport“ (40) Všeobecný súd rozhodol, že od vydania rozsudku vo veci „Aéroports de Paris“ už nie je možné vylúčiť uplatnenie pravidiel štátnej pomoci na financovanie letiskovej infraštruktúry. Preto sa od vydania rozsudku vo veci „Aéroports de Paris“ (12. decembra 2000) prevádzka a výstavba letiskovej infraštruktúry musí považovať za činnosť spadajúcu do rozsahu pôsobnosti kontroly štátnej pomoci.

| (140) | V súvislosti so súčasným prípadom viaceré pôžičky na financovanie výstavby letiska Niederrhein-Weeze, ktoré spoločnosti FN GmbH poskytla spoločnosť EEL GmbH a ktoré boli predmetom formálneho vyšetrovacieho konania, boli poskytnuté od roku 2003, teda po vydaní rozsudku vo veci „Aéroports de Paris“. Komisia na základe týchto skutočností dospela k záveru, že je oprávnená preskúmať všetky pôžičky, ktoré spoločnosti FN GmbH poskytla spoločnosť EEL GmbH. |
| --- | --- |

(140)

V súvislosti so súčasným prípadom viaceré pôžičky na financovanie výstavby letiska Niederrhein-Weeze, ktoré spoločnosti FN GmbH poskytla spoločnosť EEL GmbH a ktoré boli predmetom formálneho vyšetrovacieho konania, boli poskytnuté od roku 2003, teda po vydaní rozsudku vo veci „Aéroports de Paris“. Komisia na základe týchto skutočností dospela k záveru, že je oprávnená preskúmať všetky pôžičky, ktoré spoločnosti FN GmbH poskytla spoločnosť EEL GmbH.

8.3.2.   Štátne prostriedky a možnosť ich pripísania štátu

| (141) | Pojem štátnej pomoci zahŕňa každé zvýhodnenie poskytnuté priamo alebo nepriamo, financované zo štátnych zdrojov, poskytnuté samotným štátom alebo zariadeniami, ktoré sú činné na základe poverenia štátu. |
| --- | --- |

(141)

Pojem štátnej pomoci zahŕňa každé zvýhodnenie poskytnuté priamo alebo nepriamo, financované zo štátnych zdrojov, poskytnuté samotným štátom alebo zariadeniami, ktoré sú činné na základe poverenia štátu.

| (142) | V tomto prípade je poskytovateľ pomoci, spoločnosť EEL GmbH, úplne vo vlastníctve verejných orgánov, t. j. na jednej strane okresu Kleve a obce Weeze na druhej strane. Z tohto dôvodu ide o verejný podnik v zmysle ustanovenia článku 2 písm. b) smernice Komisie 2006/111/ES (41) o transparentnosti finančných vzťahov členských štátov a verejných podnikov a o finančnej transparentnosti v niektorých podnikoch. |
| --- | --- |

(142)

V tomto prípade je poskytovateľ pomoci, spoločnosť EEL GmbH, úplne vo vlastníctve verejných orgánov, t. j. na jednej strane okresu Kleve a obce Weeze na druhej strane. Z tohto dôvodu ide o verejný podnik v zmysle ustanovenia článku 2 písm. b) smernice Komisie 2006/111/ES (41) o transparentnosti finančných vzťahov členských štátov a verejných podnikov a o finančnej transparentnosti v niektorých podnikoch.

| (143) | Dominantný vplyv okresu Kleve a obce Weeze v danom období je zjavný aj v štruktúre spoločníkov, keďže okres Kleve (52 %) a obec Weeze (48 %) sú jedinými spoločníkmi spoločnosti EEL GmbH. Navyše správna rada spoločnosti EEL GmbH pozostáva z dvoch zástupcov verejných orgánov, konkrétne starostu obce Weeze a krajinského radcu (Landrat) okresu Kleve. |
| --- | --- |

(143)

Dominantný vplyv okresu Kleve a obce Weeze v danom období je zjavný aj v štruktúre spoločníkov, keďže okres Kleve (52 %) a obec Weeze (48 %) sú jedinými spoločníkmi spoločnosti EEL GmbH. Navyše správna rada spoločnosti EEL GmbH pozostáva z dvoch zástupcov verejných orgánov, konkrétne starostu obce Weeze a krajinského radcu (Landrat) okresu Kleve.

| (144) | Rozhodujúci vplyv verejných orgánov na spoločnosť EEL GmbH je aj finančného charakteru vzhľadom na uvedenú skutočnosť, že počas rokov 2004 – 2005 dostala spoločnosť EEL GmbH od svojich spoločníkov rôzne dotácie („dávky likvidity“ a kapitálové vklady). Tým došlo k priamej finančnej podpore spoločnosti EEL GmbH, ktorú jej poskytli subjekty verejnej správy. |
| --- | --- |

(144)

Rozhodujúci vplyv verejných orgánov na spoločnosť EEL GmbH je aj finančného charakteru vzhľadom na uvedenú skutočnosť, že počas rokov 2004 – 2005 dostala spoločnosť EEL GmbH od svojich spoločníkov rôzne dotácie („dávky likvidity“ a kapitálové vklady). Tým došlo k priamej finančnej podpore spoločnosti EEL GmbH, ktorú jej poskytli subjekty verejnej správy.

| (145) | Komisia sa preto domnieva, že spoločnosť EEL GmbH je verejný podnik a že jeho zdroje sa musia považovať za štátne zdroje. |
| --- | --- |

(145)

Komisia sa preto domnieva, že spoločnosť EEL GmbH je verejný podnik a že jeho zdroje sa musia považovať za štátne zdroje.

| (146) | Súdny dvor však takisto rozhodol, že aj keď štát kontroluje verejný podnik a uplatňuje dominantný vplyv na jeho činnosti, skutočné uplatňovanie tejto kontroly v konkrétnom prípade sa nedá automaticky predpokladať. Verejný podnik môže konať s väčšou alebo menšou mierou nezávislosti, a to v závislosti od stupňa samostatnosti, ktorú mu štát ponechal. Preto iba skutočnosť, že verejný podnik je pod štátnou kontrolou, nestačí na to, aby opatrenia prijaté daným podnikom, ako sú napríklad predmetné pôžičky, bolo možné pripísať štátu. Súdny dvor naznačil, že možnosť pripísať opatrenia pomoci realizované verejným podnikom štátu sa môže vyvodiť zo súboru indikátorov. |
| --- | --- |

(146)

Súdny dvor však takisto rozhodol, že aj keď štát kontroluje verejný podnik a uplatňuje dominantný vplyv na jeho činnosti, skutočné uplatňovanie tejto kontroly v konkrétnom prípade sa nedá automaticky predpokladať. Verejný podnik môže konať s väčšou alebo menšou mierou nezávislosti, a to v závislosti od stupňa samostatnosti, ktorú mu štát ponechal. Preto iba skutočnosť, že verejný podnik je pod štátnou kontrolou, nestačí na to, aby opatrenia prijaté daným podnikom, ako sú napríklad predmetné pôžičky, bolo možné pripísať štátu. Súdny dvor naznačil, že možnosť pripísať opatrenia pomoci realizované verejným podnikom štátu sa môže vyvodiť zo súboru indikátorov.

| (147) | Týmito indikátormi môže byť integrácia podniku do štruktúr verejnej správy, povaha jeho činnosti a výkon činnosti na trhu za bežných podmienok hospodárskej súťaže so súkromnými subjektmi, právne postavenie podniku (t. j. či sa riadi verejným alebo obchodným právom), intenzita dohľadu nad vedením podniku vykonávaného zo strany verejných orgánov alebo iný indikátor poukazujúci v konkrétnom prípade na účasť verejných orgánov pri prijímaní opatrenia alebo nepravdepodobnosť ich neúčasti, a to zároveň s ohľadom na rozsah opatrenia, jeho obsah alebo podmienky, ktoré sú v ňom obsiahnuté. |
| --- | --- |

(147)

Týmito indikátormi môže byť integrácia podniku do štruktúr verejnej správy, povaha jeho činnosti a výkon činnosti na trhu za bežných podmienok hospodárskej súťaže so súkromnými subjektmi, právne postavenie podniku (t. j. či sa riadi verejným alebo obchodným právom), intenzita dohľadu nad vedením podniku vykonávaného zo strany verejných orgánov alebo iný indikátor poukazujúci v konkrétnom prípade na účasť verejných orgánov pri prijímaní opatrenia alebo nepravdepodobnosť ich neúčasti, a to zároveň s ohľadom na rozsah opatrenia, jeho obsah alebo podmienky, ktoré sú v ňom obsiahnuté.

| (148) | Treba predovšetkým uviesť, že významné investičné projekty týkajúce sa letiska sú zaujímavé pre miestne orgány, ktoré sú často do takýchto projektov do určitej miery zapojené. Je to preto, lebo letisko môže zohrávať kľúčovú úlohu vo viacerých politikách: v dopravnej politike, politike regionálneho alebo celoštátneho hospodárskeho rozvoja či politike územného plánovania. V tomto konkrétnom prípade prevádzkuje letisko súkromná spoločnosť. Rozhodnutie prebudovať staré vojenské letisko na civilné a predať ho súkromnému investorovi však bolo politickým rozhodnutím. Okrem toho okres Kleve a obec Weeze zohrali v tomto prebudovaní kľúčovú úlohu. |
| --- | --- |

(148)

Treba predovšetkým uviesť, že významné investičné projekty týkajúce sa letiska sú zaujímavé pre miestne orgány, ktoré sú často do takýchto projektov do určitej miery zapojené. Je to preto, lebo letisko môže zohrávať kľúčovú úlohu vo viacerých politikách: v dopravnej politike, politike regionálneho alebo celoštátneho hospodárskeho rozvoja či politike územného plánovania. V tomto konkrétnom prípade prevádzkuje letisko súkromná spoločnosť. Rozhodnutie prebudovať staré vojenské letisko na civilné a predať ho súkromnému investorovi však bolo politickým rozhodnutím. Okrem toho okres Kleve a obec Weeze zohrali v tomto prebudovaní kľúčovú úlohu.

| (149) | Komisia poznamenáva, že spoločnosť EEL GmbH založili dva regionálne verejné orgány na to, aby pripravila nehnuteľný majetok letiska na ďalšie komerčné využitie ako civilné letisko a aby tento nehnuteľný majetok spravovala až dovtedy, kým ho neprevezme súkromný investor, ako sa stanovuje v článku 2 jej zakladajúceho aktu (Gesellschaftsvertrag) (42) zo 16. decembra 1999. Ako je vysvetlené odôvodnení 32, táto činnosť bola pozastavená až dovtedy, kým sa v apríli 2003 činnosť spoločnosti neobnovila. Odvtedy je charakter činností spoločnosti EEL GmbH obmedzený na prideľovanie nových investícií do letiska Niederrhein-Weeze, čo je stále v súlade s jej pôvodnou misiou. |
| --- | --- |

(149)

Komisia poznamenáva, že spoločnosť EEL GmbH založili dva regionálne verejné orgány na to, aby pripravila nehnuteľný majetok letiska na ďalšie komerčné využitie ako civilné letisko a aby tento nehnuteľný majetok spravovala až dovtedy, kým ho neprevezme súkromný investor, ako sa stanovuje v článku 2 jej zakladajúceho aktu (Gesellschaftsvertrag) (42) zo 16. decembra 1999. Ako je vysvetlené odôvodnení 32, táto činnosť bola pozastavená až dovtedy, kým sa v apríli 2003 činnosť spoločnosti neobnovila. Odvtedy je charakter činností spoločnosti EEL GmbH obmedzený na prideľovanie nových investícií do letiska Niederrhein-Weeze, čo je stále v súlade s jej pôvodnou misiou.

| (150) | Okrem toho, v období rokov 1999 až 2001 prevádzkovali toto letisko okres Kleve a obec Weeze (prostredníctvom spoločnosti FN GmbH, ktorá bola vo verejnom vlastníctve) a na zabezpečenie budúceho fungovania civilného letiska bola osobitne vytvorená spoločnosť EEL GmbH. |
| --- | --- |

(150)

Okrem toho, v období rokov 1999 až 2001 prevádzkovali toto letisko okres Kleve a obec Weeze (prostredníctvom spoločnosti FN GmbH, ktorá bola vo verejnom vlastníctve) a na zabezpečenie budúceho fungovania civilného letiska bola osobitne vytvorená spoločnosť EEL GmbH.

| (151) | Z uvedených skutočností vyplýva, že spoločnosť EEL by sa mala považovať za subjekt definovaný v odôvodnení 109, ktorý zriadili okres Kleve a obec Weeze na účely dosiahnutia svojich cieľov verejných politík vo vzťahu k letisku Niederrhein-Weeze, a najmä na jeho prebudovanie z vojenského na civilné použitie, ktoré sa malo prostredníctvom predmetných opatrení financovať a dopĺňať. To sú jasné indikátory toho, že predmetné opatrenia možno pripísať okresu Kleve a obci Weeze. |
| --- | --- |

(151)

Z uvedených skutočností vyplýva, že spoločnosť EEL by sa mala považovať za subjekt definovaný v odôvodnení 109, ktorý zriadili okres Kleve a obec Weeze na účely dosiahnutia svojich cieľov verejných politík vo vzťahu k letisku Niederrhein-Weeze, a najmä na jeho prebudovanie z vojenského na civilné použitie, ktoré sa malo prostredníctvom predmetných opatrení financovať a dopĺňať. To sú jasné indikátory toho, že predmetné opatrenia možno pripísať okresu Kleve a obci Weeze.

| (152) | Okrem toho prijali spoločníci spoločnosti EEL GmbH, ktorí zastupujú verejné orgány, rozhodnutie poskytnúť pôžičky a predĺženie týchto pôžičiek spoločnosti FN GmbH prostredníctvom spoločnosti EEL GmbH. Komisia takisto poznamenáva, že títo dvaja verejní spoločníci určili rozsah, obsah a podmienky každej pôžičky, ktorú spoločnosť EEL GmbH poskytla spoločnosti FN GmbH, ako sa zdôrazňuje v zápisnici z valného zhromaždenia spoločnosti EEL GmbH. |
| --- | --- |

(152)

Okrem toho prijali spoločníci spoločnosti EEL GmbH, ktorí zastupujú verejné orgány, rozhodnutie poskytnúť pôžičky a predĺženie týchto pôžičiek spoločnosti FN GmbH prostredníctvom spoločnosti EEL GmbH. Komisia takisto poznamenáva, že títo dvaja verejní spoločníci určili rozsah, obsah a podmienky každej pôžičky, ktorú spoločnosť EEL GmbH poskytla spoločnosti FN GmbH, ako sa zdôrazňuje v zápisnici z valného zhromaždenia spoločnosti EEL GmbH.

| (153) | Okrem toho, všetky pôžičky, ktoré spoločnosť EEL GmbH poskytla spoločnosti FN GmbH prevádzkujúcej letisko, boli refinancované okresom Kleve (43). Je to ďalší znak toho, že rozhodnutia poskytnúť spoločnosti FN GmbH pôžičky a odklady splatnosti pôžičiek pochádzali v skutočnosti od verejných orgánov. |
| --- | --- |

(153)

Okrem toho, všetky pôžičky, ktoré spoločnosť EEL GmbH poskytla spoločnosti FN GmbH prevádzkujúcej letisko, boli refinancované okresom Kleve (43). Je to ďalší znak toho, že rozhodnutia poskytnúť spoločnosti FN GmbH pôžičky a odklady splatnosti pôžičiek pochádzali v skutočnosti od verejných orgánov.

| (154) | Okrem toho spoločnosť EEL GmbH nemá predstavenstvo. Obaja výkonní riaditelia sú zástupcami verejných spoločníkov. Jeden výkonný riaditeľ spoločnosti je krajinský radca, teda prednosta okresu Kleve, a druhý výkonný riaditeľ je starostom obce Weeze. Navyše spoločnosť EEL GmbH nemá stálych zamestnancov a riadi ju jeden verejný činiteľ z okresu Kleve. Z uvedeného vyplýva, že každé rozhodnutie prijaté spoločnosťou EEL GmbH v skutočnosti prijali zástupcovia verejných spoločníkov, ktorí ju popri zastupovaní v jej správnych orgánoch riadia na každodennej báze. To potvrdzuje, že predmetné opatrenia možno pripísať verejným spoločníkom. |
| --- | --- |

(154)

Okrem toho spoločnosť EEL GmbH nemá predstavenstvo. Obaja výkonní riaditelia sú zástupcami verejných spoločníkov. Jeden výkonný riaditeľ spoločnosti je krajinský radca, teda prednosta okresu Kleve, a druhý výkonný riaditeľ je starostom obce Weeze. Navyše spoločnosť EEL GmbH nemá stálych zamestnancov a riadi ju jeden verejný činiteľ z okresu Kleve. Z uvedeného vyplýva, že každé rozhodnutie prijaté spoločnosťou EEL GmbH v skutočnosti prijali zástupcovia verejných spoločníkov, ktorí ju popri zastupovaní v jej správnych orgánoch riadia na každodennej báze. To potvrdzuje, že predmetné opatrenia možno pripísať verejným spoločníkom.

| (155) | Navyše, napriek tomu, že spoločnosť EEL GmbH má právnu formu súkromnej spoločnosti, vzťahujú sa na ňu pravidlá verejného účtovníctva (44). |
| --- | --- |

(155)

Navyše, napriek tomu, že spoločnosť EEL GmbH má právnu formu súkromnej spoločnosti, vzťahujú sa na ňu pravidlá verejného účtovníctva (44).

| (156) | Napokon, plánuje sa, že spoločnosť EEL GmbH sa rozpustí, len čo spoločnosť FN GmbH splatí všetky splatné pôžičky a úroky, ktoré má voči spoločnosti EEL GmbH. Preto, ako uvádza Nemecko, by sa mala spoločnosť EEL GmbH považovať za subjekt vytvorený jej dvoma verejnými spoločníkmi, ktorého jediným účelom je spojiť zdroje a nasmerovať ich do spoločnosti FN GmbH na investičné účely. Tým sa takisto potvrdzuje, že uvedené opatrenia možno pripísať týmto verejným spoločníkom. |
| --- | --- |

(156)

Napokon, plánuje sa, že spoločnosť EEL GmbH sa rozpustí, len čo spoločnosť FN GmbH splatí všetky splatné pôžičky a úroky, ktoré má voči spoločnosti EEL GmbH. Preto, ako uvádza Nemecko, by sa mala spoločnosť EEL GmbH považovať za subjekt vytvorený jej dvoma verejnými spoločníkmi, ktorého jediným účelom je spojiť zdroje a nasmerovať ich do spoločnosti FN GmbH na investičné účely. Tým sa takisto potvrdzuje, že uvedené opatrenia možno pripísať týmto verejným spoločníkom.

| (157) | Komisia preto zastáva stanovisko, že rozhodnutia spoločnosti EEL GmbH poskytnúť spoločnosti FN GmbH pôžičky a predĺžiť lehoty ich splatnosti, ktoré tvoria opatrenie č. 1, sú prevodom štátnych zdrojov a možno ich pripísať štátu. |
| --- | --- |

(157)

Komisia preto zastáva stanovisko, že rozhodnutia spoločnosti EEL GmbH poskytnúť spoločnosti FN GmbH pôžičky a predĺžiť lehoty ich splatnosti, ktoré tvoria opatrenie č. 1, sú prevodom štátnych zdrojov a možno ich pripísať štátu.

8.3.3.   Selektívna hospodárska výhoda – Kritérium súkromného investora/veriteľa v trhovom hospodárstve

| (158) | S cieľom overiť, či mal podnik prospech z hospodárskej výhody, ktorá vznikla poskytnutím pôžičky za zvýhodnených podmienok, uplatňuje Komisia kritérium „súkromného subjektu v trhovom hospodárstve“. V súlade s týmto kritériom nie je možné považovať kapitál poskytnutý podniku štátom, a to priamo alebo nepriamo, za okolností, ktoré zodpovedajú normálnym trhovým podmienkam, za štátnu pomoc (45). |
| --- | --- |

(158)

S cieľom overiť, či mal podnik prospech z hospodárskej výhody, ktorá vznikla poskytnutím pôžičky za zvýhodnených podmienok, uplatňuje Komisia kritérium „súkromného subjektu v trhovom hospodárstve“. V súlade s týmto kritériom nie je možné považovať kapitál poskytnutý podniku štátom, a to priamo alebo nepriamo, za okolností, ktoré zodpovedajú normálnym trhovým podmienkam, za štátnu pomoc (45).

| (159) | Komisia musí preto najprv posúdiť, či podmienky štyroch pôžičiek a dvoch predĺžení pôžičiek, ktoré spoločnosť EEL GmbH poskytla spoločnosti FN GmbH, nepredstavujú hospodársku výhodu pre spoločnosť FN GmbH, ktorú by nebolo možné získať za obvyklých trhových podmienok. V tomto prípade Nemecko uviedlo, že pokiaľ ide o štyri pôžičky, úverové prísľuby od komerčných bánk v prospech spoločnosti FN GmbH boli v tom čase (2003 – 2005) veľmi nepravdepodobné, ako je vysvetlené vyššie. |
| --- | --- |

(159)

Komisia musí preto najprv posúdiť, či podmienky štyroch pôžičiek a dvoch predĺžení pôžičiek, ktoré spoločnosť EEL GmbH poskytla spoločnosti FN GmbH, nepredstavujú hospodársku výhodu pre spoločnosť FN GmbH, ktorú by nebolo možné získať za obvyklých trhových podmienok. V tomto prípade Nemecko uviedlo, že pokiaľ ide o štyri pôžičky, úverové prísľuby od komerčných bánk v prospech spoločnosti FN GmbH boli v tom čase (2003 – 2005) veľmi nepravdepodobné, ako je vysvetlené vyššie.

| (160) | Vymedzenie prvku pomoci v opatreniach sa vzťahuje na pojem štátnej pomoci, a ako sa uvádza v ustálenej judikatúre Súdneho dvora, „pojem štátna pomoc vystihuje objektívnu situáciu, ktorá sa posudzuje v čase, keď Komisia prijíma svoje rozhodnutie“. S cieľom posúdiť, či pôžičky z verejných zdrojov boli poskytnuté za trhových podmienok, alebo či predstavujú výhodu pre príjemcu, môže Komisia v prípade, keď chýba porovnateľná trhová sadzba, vychádzať z náhradných referenčných sadzieb. Komisia sa v dôsledku toho domnieva, že vhodnou metódou na určenie prvku pomoci je metóda obsiahnutá v oznámení Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb (ďalej len „oznámenie o referenčných sadzbách z roku 2008“) (46), ktoré nadobudlo účinnosť 1. júla 2008. Komisia navrhuje preskúmať dotknuté opatrenia z hľadiska tohto oznámenia (47). |
| --- | --- |

(160)

Vymedzenie prvku pomoci v opatreniach sa vzťahuje na pojem štátnej pomoci, a ako sa uvádza v ustálenej judikatúre Súdneho dvora, „pojem štátna pomoc vystihuje objektívnu situáciu, ktorá sa posudzuje v čase, keď Komisia prijíma svoje rozhodnutie“. S cieľom posúdiť, či pôžičky z verejných zdrojov boli poskytnuté za trhových podmienok, alebo či predstavujú výhodu pre príjemcu, môže Komisia v prípade, keď chýba porovnateľná trhová sadzba, vychádzať z náhradných referenčných sadzieb. Komisia sa v dôsledku toho domnieva, že vhodnou metódou na určenie prvku pomoci je metóda obsiahnutá v oznámení Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb (ďalej len „oznámenie o referenčných sadzbách z roku 2008“) (46), ktoré nadobudlo účinnosť 1. júla 2008. Komisia navrhuje preskúmať dotknuté opatrenia z hľadiska tohto oznámenia (47).

| (161) | Podľa oznámenia o referenčných sadzbách z roku 2008 závisí marža úrokovej sadzby pôžičky od úrovne kolateralizácie a úverového ratingu dlžníka. V dôsledku toho musí Komisia na určenie vhodnej úrokovej sadzby v súlade s trhom zohľadniť úverový rating spoločnosti FN GmbH a hodnotu kolaterálu, ktorým bola pôžička zabezpečená. |
| --- | --- |

(161)

Podľa oznámenia o referenčných sadzbách z roku 2008 závisí marža úrokovej sadzby pôžičky od úrovne kolateralizácie a úverového ratingu dlžníka. V dôsledku toho musí Komisia na určenie vhodnej úrokovej sadzby v súlade s trhom zohľadniť úverový rating spoločnosti FN GmbH a hodnotu kolaterálu, ktorým bola pôžička zabezpečená.

Úverový rating spoločnosti FN GmbH

| (162) | Počas obdobia, v ktorom boli poskytnuté prvé štyri pôžičky, nehodnotila úverový rating spoločnosti FN GmbH žiadna ratingová agentúra a nebol k dispozícii ani interný rating banky. Z tohto dôvodu poverilo Nemecko konzultačnú firmu [...] (ďalej len „konzultant“) úlohou odhadnúť rating spoločnosti FN GmbH za každý rok, v ktorom boli poskytnuté pôžičky č. 1 až 4. Konzultant poskytol odhad pravdepodobnosti zlyhania za obdobie jedného roka a odhad ratingu. Tieto odhady boli následne overené a potvrdené audítorskou spoločnosťou [...]. |
| --- | --- |

(162)

Počas obdobia, v ktorom boli poskytnuté prvé štyri pôžičky, nehodnotila úverový rating spoločnosti FN GmbH žiadna ratingová agentúra a nebol k dispozícii ani interný rating banky. Z tohto dôvodu poverilo Nemecko konzultačnú firmu [...] (ďalej len „konzultant“) úlohou odhadnúť rating spoločnosti FN GmbH za každý rok, v ktorom boli poskytnuté pôžičky č. 1 až 4. Konzultant poskytol odhad pravdepodobnosti zlyhania za obdobie jedného roka a odhad ratingu. Tieto odhady boli následne overené a potvrdené audítorskou spoločnosťou [...].

| (163) | Odhady konzultanta boli vypracované na základe nariadenia o solventnosti z roku 2006 (48), podľa ktorého sa v Nemecku uplatňujú pravidlá dohody Bazilej II. Podľa nariadenia o solventnosti majú banky vypočítať pravdepodobnosť zlyhania za obdobie jedného roka v rámci tzv. prístupu na základe interných ratingov (IRBA). Niektoré typy financovania s názvom Spezialfinanzierungen sú však spod povinnosti vypočítať pravdepodobnosť zlyhania vyňaté. Pre tieto typy financovania sa v nariadení o solventnosti namiesto toho stanovuje jednoduché váženie rizík. Konzultant pri svojom odhade pravdepodobnosti zlyhania a odhade ratingu vychádzal z tejto zjednodušenej metódy hodnotenia. Podľa tejto metódy sa hodnotí týchto 5 faktorov: finančná sila dlžníka, politické a právne prostredie, povaha jeho činnosti, sila vlastníka, zabezpečenie kolaterálom. |
| --- | --- |

(163)

Odhady konzultanta boli vypracované na základe nariadenia o solventnosti z roku 2006 (48), podľa ktorého sa v Nemecku uplatňujú pravidlá dohody Bazilej II. Podľa nariadenia o solventnosti majú banky vypočítať pravdepodobnosť zlyhania za obdobie jedného roka v rámci tzv. prístupu na základe interných ratingov (IRBA). Niektoré typy financovania s názvom Spezialfinanzierungen sú však spod povinnosti vypočítať pravdepodobnosť zlyhania vyňaté. Pre tieto typy financovania sa v nariadení o solventnosti namiesto toho stanovuje jednoduché váženie rizík. Konzultant pri svojom odhade pravdepodobnosti zlyhania a odhade ratingu vychádzal z tejto zjednodušenej metódy hodnotenia. Podľa tejto metódy sa hodnotí týchto 5 faktorov: finančná sila dlžníka, politické a právne prostredie, povaha jeho činnosti, sila vlastníka, zabezpečenie kolaterálom.

| (164) | Pravdepodobnosť zlyhania pre každú z pôžičiek sa odhaduje na hodnotu v rozpätí od [0,5 – 3] % do [1 – 5] %. Podľa konzultanta táto pravdepodobnosť zlyhania zodpovedá ratingu [...]. Treba poznamenať, že toto ratingové hodnotenie zahŕňa odhad úrovne kolaterálu, a teda aj stratu v prípade zlyhania (loss given default – LGD) súvisiacu s každou z týchto pôžičiek. To znamená, že rating, ktorý vypracoval konzultant, už zahŕňa potenciálne zvýšenie za poskytnutie kolaterálu a predstavuje rating emisie (na rozdiel od ratingu emitenta). Správa konzultanta však nezahŕňa informácie o hodnote kolaterálu poskytnutého za predmetné pôžičky a neposkytuje informácie o skutočnej výške LGD súvisiacej s každou pôžičkou. |
| --- | --- |

(164)

Pravdepodobnosť zlyhania pre každú z pôžičiek sa odhaduje na hodnotu v rozpätí od [0,5 – 3] % do [1 – 5] %. Podľa konzultanta táto pravdepodobnosť zlyhania zodpovedá ratingu [...]. Treba poznamenať, že toto ratingové hodnotenie zahŕňa odhad úrovne kolaterálu, a teda aj stratu v prípade zlyhania (loss given default – LGD) súvisiacu s každou z týchto pôžičiek. To znamená, že rating, ktorý vypracoval konzultant, už zahŕňa potenciálne zvýšenie za poskytnutie kolaterálu a predstavuje rating emisie (na rozdiel od ratingu emitenta). Správa konzultanta však nezahŕňa informácie o hodnote kolaterálu poskytnutého za predmetné pôžičky a neposkytuje informácie o skutočnej výške LGD súvisiacej s každou pôžičkou.

| (165) | Ak sa zohľadnia len prvé štyri faktory, ktoré hodnotil konzultant (a posledný faktor „zabezpečenie kolaterálom“ sa vylúči), odhady konzultanta by mali poskytnúť rating blížiaci sa hodnote ratingu emitenta. Napríklad priemer bodového hodnotenia prvých štyroch faktorov je [1 – 5], čo sa dá interpretovať ako hodnota blízko ratingu [...]. Tento rating emitenta sa vzťahuje na pôžičky č. 1, 2 a 3. V prípade pôžičky č. 4 má rating emitenta odhadnutý na základe tohto prístupu hodnotu [...]. |
| --- | --- |

(165)

Ak sa zohľadnia len prvé štyri faktory, ktoré hodnotil konzultant (a posledný faktor „zabezpečenie kolaterálom“ sa vylúči), odhady konzultanta by mali poskytnúť rating blížiaci sa hodnote ratingu emitenta. Napríklad priemer bodového hodnotenia prvých štyroch faktorov je [1 – 5], čo sa dá interpretovať ako hodnota blízko ratingu [...]. Tento rating emitenta sa vzťahuje na pôžičky č. 1, 2 a 3. V prípade pôžičky č. 4 má rating emitenta odhadnutý na základe tohto prístupu hodnotu [...].

| (166) | Komisia poznamenáva, že správa vypracovaná konzultantom vedie k určitým pochybnostiam, pokiaľ ide o kvalitu ratingového hodnotenia. Okrem toho, k tomuto odhadu ratingu treba pristupovať s určitou opatrnosťou vzhľadom na skutočnosť, že konzultant nemá s dlžníkom žiadny úverový vzťah. Odhad ratingu je však pomerne nízky na ratingovej škále, ktorú používajú ratingové agentúry, a nezdá sa, že by nebol v súlade s odhadom úverového ratingu, ktorý vypracovala [banka] na neskoršie obdobie. |
| --- | --- |

(166)

Komisia poznamenáva, že správa vypracovaná konzultantom vedie k určitým pochybnostiam, pokiaľ ide o kvalitu ratingového hodnotenia. Okrem toho, k tomuto odhadu ratingu treba pristupovať s určitou opatrnosťou vzhľadom na skutočnosť, že konzultant nemá s dlžníkom žiadny úverový vzťah. Odhad ratingu je však pomerne nízky na ratingovej škále, ktorú používajú ratingové agentúry, a nezdá sa, že by nebol v súlade s odhadom úverového ratingu, ktorý vypracovala [banka] na neskoršie obdobie.

| (167) | Okrem toho Nemecko predložilo odhad ročnej pravdepodobnosti zlyhania spoločnosti FN GmbH, ktorý použila [banka] na roky 2009 a 2010. [Banka] v roku 2009 poskytla spoločnosti FN GmbH dvojročnú pôžičku vo výške [4 – 10] miliónov EUR. [Banka] odhadla ročnú pravdepodobnosť zlyhania na rok 2009 a na rok 2010 na [1 – 5] %. Podľa odhadov priemerných pravdepodobností zlyhania, ktoré zverejnili ratingové agentúry (49), ročná pravdepodobnosť zlyhania vo výške [1 – 5] % zodpovedá ratingu v rozpätí od [...] do [...]. |
| --- | --- |

(167)

Okrem toho Nemecko predložilo odhad ročnej pravdepodobnosti zlyhania spoločnosti FN GmbH, ktorý použila [banka] na roky 2009 a 2010. [Banka] v roku 2009 poskytla spoločnosti FN GmbH dvojročnú pôžičku vo výške [4 – 10] miliónov EUR. [Banka] odhadla ročnú pravdepodobnosť zlyhania na rok 2009 a na rok 2010 na [1 – 5] %. Podľa odhadov priemerných pravdepodobností zlyhania, ktoré zverejnili ratingové agentúry (49), ročná pravdepodobnosť zlyhania vo výške [1 – 5] % zodpovedá ratingu v rozpätí od [...] do [...].

Kolaterál a strata v prípade zlyhania (LGD) (50)

| (168) | Prvá pôžička bola v čase jej poskytnutia (11. apríla 2003) zabezpečená týmito kolaterálmi:






  a) | Vecné bremeno na pozemky a budovy letiska (približne 6,2 milióna metrov štvorcových). Spoločnosť FN GmbH kúpila pozemok od nemeckého štátu v roku 2002 za cenu [5 – 20] miliónov EUR. Zo správy nezávislého hodnotiteľa vypracovanej septembri 2002 vyplýva, že trhová hodnota pozemkov predstavuje približne [5 – 20] miliónov EUR. Účtovná hodnota dlhodobých aktív letiska na konci roku 2002 (vrátane investícií do pozemkov a budov) bola približne [5 – 20] miliónov EUR. V čase poskytnutia pôžičky č. 1 bolo na pozemkoch prednostné záložné právo v prospech [...] vo výške [1 – 6] miliónov EUR. |
| --- | --- | --- |

(168)

Prvá pôžička bola v čase jej poskytnutia (11. apríla 2003) zabezpečená týmito kolaterálmi:

a)

Vecné bremeno na pozemky a budovy letiska (približne 6,2 milióna metrov štvorcových). Spoločnosť FN GmbH kúpila pozemok od nemeckého štátu v roku 2002 za cenu [5 – 20] miliónov EUR. Zo správy nezávislého hodnotiteľa vypracovanej septembri 2002 vyplýva, že trhová hodnota pozemkov predstavuje približne [5 – 20] miliónov EUR. Účtovná hodnota dlhodobých aktív letiska na konci roku 2002 (vrátane investícií do pozemkov a budov) bola približne [5 – 20] miliónov EUR. V čase poskytnutia pôžičky č. 1 bolo na pozemkoch prednostné záložné právo v prospech [...] vo výške [1 – 6] miliónov EUR.

| b) | Osobná záruka od pána [...]; Nemecko neposkytlo informácie o hodnote osobného majetku uvedeného ručiteľa. |
| --- | --- |

b)

Osobná záruka od pána [...]; Nemecko neposkytlo informácie o hodnote osobného majetku uvedeného ručiteľa.

| c) | Záložné právo na podiely spoločnosti Airport Network (AV) B. V. v spoločnosti Airport Niederrhein Holding (ANH) GmbH; Nemecko neposkytlo informácie o hodnote týchto podielov. |
| --- | --- |

c)

Záložné právo na podiely spoločnosti Airport Network (AV) B. V. v spoločnosti Airport Niederrhein Holding (ANH) GmbH; Nemecko neposkytlo informácie o hodnote týchto podielov.

| d) | Záložné právo na podiely spoločnosti ANH GmbH v spoločnosti FN GmbH; Nemecko neposkytlo informácie o hodnote týchto podielov. |
| --- | --- |

d)

Záložné právo na podiely spoločnosti ANH GmbH v spoločnosti FN GmbH; Nemecko neposkytlo informácie o hodnote týchto podielov.

| (169) | Ak sa zohľadní účtovná hodnota dlhodobého majetku letiska ([5 – 20] miliónov EUR) a odpočíta vyhlásenie o práve prednosti zo strany [...] ([1 – 6] miliónov EUR), na pokrytie nárokov veriteľa ([5 – 15] miliónov EUR) zostane asi [5 – 15] miliónov EUR. LGD sa teda odhaduje približne na [...] % (51). Toto je pravdepodobne konzervatívny odhad LGD, pretože určitú dodatočnú hodnotu možno pripočítať aj k osobnej záruke a záložnému právu na podiely, o ktorých chýbajú informácie. |
| --- | --- |

(169)

Ak sa zohľadní účtovná hodnota dlhodobého majetku letiska ([5 – 20] miliónov EUR) a odpočíta vyhlásenie o práve prednosti zo strany [...] ([1 – 6] miliónov EUR), na pokrytie nárokov veriteľa ([5 – 15] miliónov EUR) zostane asi [5 – 15] miliónov EUR. LGD sa teda odhaduje približne na [...] % (51). Toto je pravdepodobne konzervatívny odhad LGD, pretože určitú dodatočnú hodnotu možno pripočítať aj k osobnej záruke a záložnému právu na podiely, o ktorých chýbajú informácie.

| (170) | Druhá pôžička bola v čase jej poskytnutia (17. júna 2004) zabezpečená týmito kolaterálmi:






  a) | Vecné bremeno na pozemky a budovy letiska. Účtovná hodnota dlhodobých aktív letiska na konci roka 2003 (vrátane investícií do pozemkov a budov) bola približne [20 – 40] miliónov EUR. V čase poskytnutia pôžičky č. 2 bolo na pozemkoch prednostné záložné právo v prospech [...] vo výške [1 – 6] miliónov EUR a prednostné záložné právo v prospech spoločnosti EEL GmbH na prvú pôžičku vo výške [11 – 20] miliónov EUR (pozri pôžičku č. 1). |
| --- | --- | --- |

(170)

Druhá pôžička bola v čase jej poskytnutia (17. júna 2004) zabezpečená týmito kolaterálmi:

a)

Vecné bremeno na pozemky a budovy letiska. Účtovná hodnota dlhodobých aktív letiska na konci roka 2003 (vrátane investícií do pozemkov a budov) bola približne [20 – 40] miliónov EUR. V čase poskytnutia pôžičky č. 2 bolo na pozemkoch prednostné záložné právo v prospech [...] vo výške [1 – 6] miliónov EUR a prednostné záložné právo v prospech spoločnosti EEL GmbH na prvú pôžičku vo výške [11 – 20] miliónov EUR (pozri pôžičku č. 1).

| b) | Záložné právo na podiely spoločnosti Airport Network (AV) B. V. v spoločnosti Airport Niederrhein Holding (ANH) GmbH. Nemecko neposkytlo informácie o hodnote týchto podielov. |
| --- | --- |

b)

Záložné právo na podiely spoločnosti Airport Network (AV) B. V. v spoločnosti Airport Niederrhein Holding (ANH) GmbH. Nemecko neposkytlo informácie o hodnote týchto podielov.

| c) | Záložné právo na podiely spoločnosti ANH GmbH v spoločnosti FN GmbH. Nemecko neposkytlo informácie o hodnote týchto podielov. |
| --- | --- |

c)

Záložné právo na podiely spoločnosti ANH GmbH v spoločnosti FN GmbH. Nemecko neposkytlo informácie o hodnote týchto podielov.

| (171) | Ak sa zohľadní účtovná hodnota dlhodobého majetku letiska ([20 – 40] miliónov EUR) a odpočítajú dve vyhlásenia o práve prednosti zo strany [...] a spoločnosti EEL GmbH ([1 – 6] miliónov EUR a [11 – 20] miliónov EUR), na pokrytie nárokov spoločnosti EEL GmbH z pôžičky č. 2 ([1 – 5] miliónov EUR) zostane asi [10 – 25] miliónov EUR. Odhadovaná miera uspokojenia pohľadávky je v tomto prípade takmer [...] %. LGD sa teda odhaduje na [...]. |
| --- | --- |

(171)

Ak sa zohľadní účtovná hodnota dlhodobého majetku letiska ([20 – 40] miliónov EUR) a odpočítajú dve vyhlásenia o práve prednosti zo strany [...] a spoločnosti EEL GmbH ([1 – 6] miliónov EUR a [11 – 20] miliónov EUR), na pokrytie nárokov spoločnosti EEL GmbH z pôžičky č. 2 ([1 – 5] miliónov EUR) zostane asi [10 – 25] miliónov EUR. Odhadovaná miera uspokojenia pohľadávky je v tomto prípade takmer [...] %. LGD sa teda odhaduje na [...].

| (172) | Tretia pôžička bola v čase jej poskytnutia (28. júla 2004) zabezpečená týmito kolaterálmi:






  a) | Vecné bremeno na pozemky a budovy letiska. Účtovná hodnota dlhodobých aktív letiska na konci roka 2003 (vrátane investícií do pozemkov a budov) bola približne [20 – 40] miliónov EUR. V čase poskytnutia pôžičky č. 3 bolo na pozemkoch prednostné záložné právo v prospech [...] vo výške [1 – 6] miliónov EUR a prednostné záložné právo v prospech veriteľa na prvú a druhú pôžičku v celkovej výške [10 – 20] miliónov EUR. |
| --- | --- | --- |

(172)

Tretia pôžička bola v čase jej poskytnutia (28. júla 2004) zabezpečená týmito kolaterálmi:

a)

Vecné bremeno na pozemky a budovy letiska. Účtovná hodnota dlhodobých aktív letiska na konci roka 2003 (vrátane investícií do pozemkov a budov) bola približne [20 – 40] miliónov EUR. V čase poskytnutia pôžičky č. 3 bolo na pozemkoch prednostné záložné právo v prospech [...] vo výške [1 – 6] miliónov EUR a prednostné záložné právo v prospech veriteľa na prvú a druhú pôžičku v celkovej výške [10 – 20] miliónov EUR.

| b) | Záložné právo na podiely spoločnosti Airport Network (AV) B. V. v spoločnosti Airport Niederrhein Holding (ANH) GmbH. Nemecko neposkytlo informácie o hodnote týchto podielov. |
| --- | --- |

b)

Záložné právo na podiely spoločnosti Airport Network (AV) B. V. v spoločnosti Airport Niederrhein Holding (ANH) GmbH. Nemecko neposkytlo informácie o hodnote týchto podielov.

| c) | Záložné právo na podiely spoločnosti ANH GmbH v spoločnosti FN GmbH. Nemecko neposkytlo informácie o hodnote týchto podielov. |
| --- | --- |

c)

Záložné právo na podiely spoločnosti ANH GmbH v spoločnosti FN GmbH. Nemecko neposkytlo informácie o hodnote týchto podielov.

| d) | Záložné právo na spoločnosť FN GmbH. Informácie o hodnote tohto kolaterálu nie sú k dispozícii. |
| --- | --- |

d)

Záložné právo na spoločnosť FN GmbH. Informácie o hodnote tohto kolaterálu nie sú k dispozícii.

| (173) | Ak sa zohľadní účtovná hodnota dlhodobého majetku letiska ([20 – 40] miliónov EUR) a odpočítajú dve vyhlásenia o práve prednosti zo strany [...] a spoločnosti EEL GmbH ([1 – 6] miliónov EUR a [10 – 20] miliónov EUR), na pokrytie nárokov veriteľa z pôžičky č. 3 ([2 – 5] miliónov EUR) zostane asi [10 – 20] miliónov EUR. Miera uspokojenia pohľadávky je v tomto prípade približne [...] %. LGD sa teda odhaduje na [...]. |
| --- | --- |

(173)

Ak sa zohľadní účtovná hodnota dlhodobého majetku letiska ([20 – 40] miliónov EUR) a odpočítajú dve vyhlásenia o práve prednosti zo strany [...] a spoločnosti EEL GmbH ([1 – 6] miliónov EUR a [10 – 20] miliónov EUR), na pokrytie nárokov veriteľa z pôžičky č. 3 ([2 – 5] miliónov EUR) zostane asi [10 – 20] miliónov EUR. Miera uspokojenia pohľadávky je v tomto prípade približne [...] %. LGD sa teda odhaduje na [...].

| (174) | V čase poskytnutia pôžičky č. 4 (1. júla 2005) bola všetkým predchádzajúcim pôžičkám spolu s nezaplatenými a stále splatnými úrokmi vo výške približne [0,5 – 3] miliónov EUR predĺžená lehota splatnosti na rovnaký dátum (31. decembra 2010). Celkový súčet pôžičiek dosiahol výšku [20 – 30] miliónov EUR plus [0,5 – 3] milióny EUR za nezaplatené úroky. Na zabezpečenie týchto pohľadávok spoločnosti EEL GmbH bol dohodnutý tento kolaterál:






  a) | Vecné bremeno na pozemky a budovy letiska. Účtovná hodnota dlhodobých aktív letiska na konci roka 2004 (vrátane investícií do pozemkov a budov) bola približne [20 – 40] miliónov EUR. V čase poskytnutia pôžičky č. 4 bolo na pozemkoch vyhlásené právo prednosti v prospech veriteľa na prvú, druhú a tretiu pôžičku v celkovej výške [10 – 25] miliónov EUR. Neexistovalo už žiadne vyhlásenie o práve prednosti na pôžičku poskytnutú od [...] (52). |
| --- | --- | --- |

(174)

V čase poskytnutia pôžičky č. 4 (1. júla 2005) bola všetkým predchádzajúcim pôžičkám spolu s nezaplatenými a stále splatnými úrokmi vo výške približne [0,5 – 3] miliónov EUR predĺžená lehota splatnosti na rovnaký dátum (31. decembra 2010). Celkový súčet pôžičiek dosiahol výšku [20 – 30] miliónov EUR plus [0,5 – 3] milióny EUR za nezaplatené úroky. Na zabezpečenie týchto pohľadávok spoločnosti EEL GmbH bol dohodnutý tento kolaterál:

a)

Vecné bremeno na pozemky a budovy letiska. Účtovná hodnota dlhodobých aktív letiska na konci roka 2004 (vrátane investícií do pozemkov a budov) bola približne [20 – 40] miliónov EUR. V čase poskytnutia pôžičky č. 4 bolo na pozemkoch vyhlásené právo prednosti v prospech veriteľa na prvú, druhú a tretiu pôžičku v celkovej výške [10 – 25] miliónov EUR. Neexistovalo už žiadne vyhlásenie o práve prednosti na pôžičku poskytnutú od [...] (52).

| b) | Záložné právo na podiely spoločnosti Airport Network (AV) B. V. v spoločnosti Airport Niederrhein Holding (ANH) GmbH; Nemecko neposkytlo informácie o hodnote týchto podielov. |
| --- | --- |

b)

Záložné právo na podiely spoločnosti Airport Network (AV) B. V. v spoločnosti Airport Niederrhein Holding (ANH) GmbH; Nemecko neposkytlo informácie o hodnote týchto podielov.

| c) | Záložné právo na podiely spoločnosti ANH GmbH v spoločnosti FN GmbH; Nemecko neposkytlo informácie o hodnote týchto podielov. |
| --- | --- |

c)

Záložné právo na podiely spoločnosti ANH GmbH v spoločnosti FN GmbH; Nemecko neposkytlo informácie o hodnote týchto podielov.

| d) | Okrem toho na zabezpečenie všetkých pohľadávok spoločnosti EEL GmbH zo všetkých pôžičiek poskytol [...] 1. júla 2005 osobnú záruku. Táto záruka predĺžila predchádzajúcu záruku poskytnutú 8. júna 2003 zo strany [...] vo vzťahu k pôžičke č. 1. Nemecko poskytlo odhad hodnoty osobného majetku [...] okrem hodnoty jeho podielov v spoločnostiach Airport Niederrhein Holding GmbH a FN GmbH s cieľom vyhnúť sa dvojitému započítaniu kolaterálu. Koncom roku 2004 bola hodnota osobného majetku ručiteľa odhadnutá na približne [20 – 40] miliónov EUR (53). |
| --- | --- |

d)

Okrem toho na zabezpečenie všetkých pohľadávok spoločnosti EEL GmbH zo všetkých pôžičiek poskytol [...] 1. júla 2005 osobnú záruku. Táto záruka predĺžila predchádzajúcu záruku poskytnutú 8. júna 2003 zo strany [...] vo vzťahu k pôžičke č. 1. Nemecko poskytlo odhad hodnoty osobného majetku [...] okrem hodnoty jeho podielov v spoločnostiach Airport Niederrhein Holding GmbH a FN GmbH s cieľom vyhnúť sa dvojitému započítaniu kolaterálu. Koncom roku 2004 bola hodnota osobného majetku ručiteľa odhadnutá na približne [20 – 40] miliónov EUR (53).

| (175) | Účtovná hodnota dlhodobých aktív letiska ([20 – 40] miliónov EUR) a výška osobnej záruky zo strany [...] ([20 – 40] miliónov EUR) pokrývajú viac než 100 % celkovej výšky pôžičky a splatných úrokov ([20 – 30] miliónov EUR plus [0,5 – 3] milióny EUR). Miera uspokojenia pohľadávky je teda [...] % a LGD je [...]. |
| --- | --- |

(175)

Účtovná hodnota dlhodobých aktív letiska ([20 – 40] miliónov EUR) a výška osobnej záruky zo strany [...] ([20 – 40] miliónov EUR) pokrývajú viac než 100 % celkovej výšky pôžičky a splatných úrokov ([20 – 30] miliónov EUR plus [0,5 – 3] milióny EUR). Miera uspokojenia pohľadávky je teda [...] % a LGD je [...].

| (176) | Dňa 29. novembra 2010 boli všetky poskytnuté pôžičky v celkovej výške [20 – 30] miliónov EUR plus vzniknuté a splatné úroky vo výške [5 – 10] miliónov EUR predĺžené o ďalších 6 rokov do 31. decembra 2016. Dlžná suma bola zabezpečená týmto kolaterálom:






  a) | Vecné bremeno na pozemky a budovy letiska. Účtovnú hodnotu dlhodobých aktív letiska na konci roka 2009 (vrátane investícií do pozemkov a budov) Komisia nepozná. Najaktuálnejšia známa účtovná hodnota dlhodobých aktív vo výške [20 – 40] miliónov EUR pochádza z konca roka 2005. Nemecko uvádza, že účtovná hodnota týchto pozemkov a budov na konci roka 2010 bola [30 – 70] miliónov EUR (54). Keďže táto hodnota bola v účtovných knihách uvedená krátko po druhom predĺžení pôžičiek, možno ju akceptovať ako hodnotu dostupného kolaterálu. V tom čase existovalo prednostné záložné právo na pozemky a budovy na zabezpečenie pohľadávok [banky] vo výške [0,5 – 3] miliónov EUR. |
| --- | --- | --- |

(176)

Dňa 29. novembra 2010 boli všetky poskytnuté pôžičky v celkovej výške [20 – 30] miliónov EUR plus vzniknuté a splatné úroky vo výške [5 – 10] miliónov EUR predĺžené o ďalších 6 rokov do 31. decembra 2016. Dlžná suma bola zabezpečená týmto kolaterálom:

a)

Vecné bremeno na pozemky a budovy letiska. Účtovnú hodnotu dlhodobých aktív letiska na konci roka 2009 (vrátane investícií do pozemkov a budov) Komisia nepozná. Najaktuálnejšia známa účtovná hodnota dlhodobých aktív vo výške [20 – 40] miliónov EUR pochádza z konca roka 2005. Nemecko uvádza, že účtovná hodnota týchto pozemkov a budov na konci roka 2010 bola [30 – 70] miliónov EUR (54). Keďže táto hodnota bola v účtovných knihách uvedená krátko po druhom predĺžení pôžičiek, možno ju akceptovať ako hodnotu dostupného kolaterálu. V tom čase existovalo prednostné záložné právo na pozemky a budovy na zabezpečenie pohľadávok [banky] vo výške [0,5 – 3] miliónov EUR.

| b) | Záložné právo na podiely spoločnosti Airport Network B. V. v spoločnosti Airport Niederrhein Holding (ANH) GmbH; Nemecko neposkytlo informácie o hodnote týchto podielov v čase druhého predĺženia. |
| --- | --- |

b)

Záložné právo na podiely spoločnosti Airport Network B. V. v spoločnosti Airport Niederrhein Holding (ANH) GmbH; Nemecko neposkytlo informácie o hodnote týchto podielov v čase druhého predĺženia.

| c) | Záložné právo na podiely spoločnosti ANH GmbH v spoločnosti FN GmbH; Nemecko neposkytlo informácie o hodnote týchto podielov v čase druhého predĺženia. |
| --- | --- |

c)

Záložné právo na podiely spoločnosti ANH GmbH v spoločnosti FN GmbH; Nemecko neposkytlo informácie o hodnote týchto podielov v čase druhého predĺženia.

| d) | Záložné právo na podiely spoločnosti FN GmbH v spoločnostiach FN Gewerbe GmbH a FN Grundbesitzgesellschaft; Nemecko neposkytlo informácie o hodnote týchto podielov v čase druhého predĺženia. |
| --- | --- |

d)

Záložné právo na podiely spoločnosti FN GmbH v spoločnostiach FN Gewerbe GmbH a FN Grundbesitzgesellschaft; Nemecko neposkytlo informácie o hodnote týchto podielov v čase druhého predĺženia.

| e) | Osobná záruka, ktorú poskytol spoločnosti [...] s odhadovanou hodnotou okolo [30 – 70] miliónov EUR (55). |
| --- | --- |

e)

Osobná záruka, ktorú poskytol spoločnosti [...] s odhadovanou hodnotou okolo [30 – 70] miliónov EUR (55).

| (177) | Účtovná hodnota dlhodobých aktív letiska ([30 – 70] miliónov EUR) a výška osobnej záruky s odhadovanou hodnotou asi [30 – 70] miliónov EUR, od ktorých je odpočítané prednostné záložné právo [banky] vo výške [0,5 – 3] miliónov EUR, pokrývajú približne [...] % celkovej výšky pôžičky a splatných úrokov ([20 – 30] miliónov EUR plus [5 – 10] miliónov EUR), čo znamená, že LGD sa pohybuje vo výške [...]. |
| --- | --- |

(177)

Účtovná hodnota dlhodobých aktív letiska ([30 – 70] miliónov EUR) a výška osobnej záruky s odhadovanou hodnotou asi [30 – 70] miliónov EUR, od ktorých je odpočítané prednostné záložné právo [banky] vo výške [0,5 – 3] miliónov EUR, pokrývajú približne [...] % celkovej výšky pôžičky a splatných úrokov ([20 – 30] miliónov EUR plus [5 – 10] miliónov EUR), čo znamená, že LGD sa pohybuje vo výške [...].

| (178) | V tabuľke uvedenej nižšie sú zhrnuté informácie o ratingu a kolaterále každej z týchto pôžičiek:

  Tabuľka 6


  Rating a kolaterál každej pôžičky














  Pôžička | Dátum | Suma v miliónoch EUR (pôžička + úroky) | Rating emitenta | Hodnota kolaterálu (pozemky a budovy a osobná záruka) | Vyhlásenie o práve prednosti [...] | Vyhlásenie o práve prednosti [banka] | Miera uspokojenia pohľadávky | LGD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pôžička č. 1 | 11.4.2003 | [11 – 20] | [...] | [5 – 20] | [1 – 6] | [...] | [...] | [...] |
| Pôžička č. 2 | 17.6.2004 | [2 – 5] | [...] | [20 – 40] | [1 – 6] | [...] | [...] | [...] |
| Pôžička č. 3 | 28.7.2004 | [2 – 5] | [...] | [20 – 40] | [1 – 6] | [...] | [...] | [...] |
| Pôžička č. 4 a predĺženie č. 1 | 1.7.2005 | [20 – 33] | [...] | [40 – 100] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Predĺženie č. 2 | 29.11.2010 | [24 – 40] | [...] | [70 – 120] | [...] | [1 – 3] | [...] | [...] |

(178)

V tabuľke uvedenej nižšie sú zhrnuté informácie o ratingu a kolaterále každej z týchto pôžičiek:

Tabuľka 6

Rating a kolaterál každej pôžičky

Pôžička

Dátum

Suma v miliónoch EUR (pôžička + úroky)

Rating emitenta

Hodnota kolaterálu (pozemky a budovy a osobná záruka)

Vyhlásenie o práve prednosti [...]

Vyhlásenie o práve prednosti [banka]

Miera uspokojenia pohľadávky

LGD

Pôžička č. 1

11.4.2003

[11 – 20]

[...]

[5 – 20]

[1 – 6]

[...]

[...]

[...]

Pôžička č. 2

17.6.2004

[2 – 5]

[...]

[20 – 40]

[1 – 6]

[...]

[...]

[...]

Pôžička č. 3

28.7.2004

[2 – 5]

[...]

[20 – 40]

[1 – 6]

[...]

[...]

[...]

Pôžička č. 4 a predĺženie č. 1

1.7.2005

[20 – 33]

[...]

[40 – 100]

[...]

[...]

[...]

[...]

Predĺženie č. 2

29.11.2010

[24 – 40]

[...]

[70 – 120]

[...]

[1 – 3]

[...]

[...]

| (179) | Podľa oznámenia o referenčných sadzbách z roku 2008 sú referenčné úrokové sadzby stanovené tak, že sa k 1-ročnej základnej sadzbe pripočíta zodpovedajúca riziková prirážka. Zodpovedajúce rizikové prirážky sú stanovené v tabuľke oznámenia o referenčných sadzbách z roku 2008 a zohľadňujú rating dlžníka a úroveň zabezpečenia pôžičky kolaterálom. Napríklad druhé predĺženie pôžičky sa poskytlo s vysokou kolateralizáciou a rating spoločnosti FN GmbH je v rozpätí od [...] do [...]. V záujme udržania konzervatívnosti Komisia berie do úvahy rating [...]. V dôsledku toho bola spoločnosť FN GmbH zaradená do ratingovej skupiny „([...])“ (56) v tabuľke stanovenej oznámením o referenčných sadzbách z roku 2008. Riziková marža, ktorá zodpovedá tejto ratingovej skupine a vysokej úrovni kolaterálu, je [...] bázických bodov. Základná úroková sadzba platná v čase predĺženia pôžičky (29. novembra 2010) bola 1,24 % (57). |
| --- | --- |

(179)

Podľa oznámenia o referenčných sadzbách z roku 2008 sú referenčné úrokové sadzby stanovené tak, že sa k 1-ročnej základnej sadzbe pripočíta zodpovedajúca riziková prirážka. Zodpovedajúce rizikové prirážky sú stanovené v tabuľke oznámenia o referenčných sadzbách z roku 2008 a zohľadňujú rating dlžníka a úroveň zabezpečenia pôžičky kolaterálom. Napríklad druhé predĺženie pôžičky sa poskytlo s vysokou kolateralizáciou a rating spoločnosti FN GmbH je v rozpätí od [...] do [...]. V záujme udržania konzervatívnosti Komisia berie do úvahy rating [...]. V dôsledku toho bola spoločnosť FN GmbH zaradená do ratingovej skupiny „([...])“ (56) v tabuľke stanovenej oznámením o referenčných sadzbách z roku 2008. Riziková marža, ktorá zodpovedá tejto ratingovej skupine a vysokej úrovni kolaterálu, je [...] bázických bodov. Základná úroková sadzba platná v čase predĺženia pôžičky (29. novembra 2010) bola 1,24 % (57).

| (180) | V nasledujúcej tabuľke sú uvedené informácie o aktuálnych úverových sadzbách a referenčných sadzbách platných v čase poskytnutia pôžičiek podľa oznámenia o referenčných sadzbách z roku 2008:

  Tabuľka 7


  Referenčné úrokové sadzby verzus uplatnené úrokové sadzby














  Pôžička | Dátum | Trvanie | Rating emitenta | LGD | Základná ročná sadzba EURIBOR (priemer za 3 mesiace) (%) | Riziková marža podľa oznámenia o referenčných sadzbách | Celková referenčná úroková sadzba | Uplatnená úroková sadzba |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pôžička č. 1 | 11.4.2003 | [...] | [...] | [...] | 2,50 | [...] | [1 – 6] | [3 – 7] |
| Pôžička č. 2 | 17.6.2004 | [...] | [...] | [...] | 2,30 | [...] | [1 – 6] | [3 – 7] |
| Pôžička č. 3 | 28.7.2004 | [...] | [...] | [...] | 2,35 | [...] | [1 – 6] | [6 – 9] |
| Pôžička č. 4 a predĺženie č. 1 | 1.7.2005 | [...] | [...] | [...] | 2,20 | [...] | [1 – 6] | [1 – 5] |
| Predĺženie č. 2 | 29.11.2010 | [...] | [...] | [...] | 2,20 | [...] | [1 – 6] | [1 – 5] |

(180)

V nasledujúcej tabuľke sú uvedené informácie o aktuálnych úverových sadzbách a referenčných sadzbách platných v čase poskytnutia pôžičiek podľa oznámenia o referenčných sadzbách z roku 2008:

Tabuľka 7

Referenčné úrokové sadzby verzus uplatnené úrokové sadzby

Pôžička

Dátum

Trvanie

Rating emitenta

LGD

Základná ročná sadzba EURIBOR (priemer za 3 mesiace) (%)

Riziková marža podľa oznámenia o referenčných sadzbách

Celková referenčná úroková sadzba

Uplatnená úroková sadzba

Pôžička č. 1

11.4.2003

[...]

[...]

[...]

2,50

[...]

[1 – 6]

[3 – 7]

Pôžička č. 2

17.6.2004

[...]

[...]

[...]

2,30

[...]

[1 – 6]

[3 – 7]

Pôžička č. 3

28.7.2004

[...]

[...]

[...]

2,35

[...]

[1 – 6]

[6 – 9]

Pôžička č. 4 a predĺženie č. 1

1.7.2005

[...]

[...]

[...]

2,20

[...]

[1 – 6]

[1 – 5]

Predĺženie č. 2

29.11.2010

[...]

[...]

[...]

2,20

[...]

[1 – 6]

[1 – 5]

| (181) | Podľa uvedených odhadov boli pôžičky č. 1, 2 a 3 poskytnuté so sadzbami výrazne vyššími, ako boli platné referenčné sadzby. Komisia sa preto domnieva, že spoločnosť FN GmbH nezískala prostredníctvom týchto opatrení žiadnu hospodársku výhodu. |
| --- | --- |

(181)

Podľa uvedených odhadov boli pôžičky č. 1, 2 a 3 poskytnuté so sadzbami výrazne vyššími, ako boli platné referenčné sadzby. Komisia sa preto domnieva, že spoločnosť FN GmbH nezískala prostredníctvom týchto opatrení žiadnu hospodársku výhodu.

| (182) | Pokiaľ ide o predĺženie č. 2, uvedené údaje naznačujú, že aj toto bolo v súlade s trhom, keďže úroková miera tohto predĺženia je vyššia ako odhadovaná referenčná úroková sadzba. Viaceré prvky však vyvolávajú pochybnosti o tom, či v predĺžení č. 2 nešlo o štátnu pomoc, napríklad skutočnosť, že príjemca ešte nemal uhradené predchádzajúce pôžičky, prítomnosť pomoci v pôžičke č. 4 a predĺžení č. 1 a krátke obdobie medzi poskytnutím predĺženia č. 2 a predbežnou dohodou uzavretou medzi orgánmi verejnej správy a spoločnosťou FN GmbH o konverzii dlhu na kapitál, o ktorej sa zmieňuje odôvodnenie 45. V každom prípade sa Komisia domnieva, že z tých istých dôvodov uvedených v oddiele 9.4, ktoré sa týkajú zlučiteľnosti pomoci zahrnutej v predĺžení č. 1 s vnútorným trhom, v prípade, ak by sa predĺženie č. 2 považovalo za štátnu pomoc, možno takúto pomoc považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(182)

Pokiaľ ide o predĺženie č. 2, uvedené údaje naznačujú, že aj toto bolo v súlade s trhom, keďže úroková miera tohto predĺženia je vyššia ako odhadovaná referenčná úroková sadzba. Viaceré prvky však vyvolávajú pochybnosti o tom, či v predĺžení č. 2 nešlo o štátnu pomoc, napríklad skutočnosť, že príjemca ešte nemal uhradené predchádzajúce pôžičky, prítomnosť pomoci v pôžičke č. 4 a predĺžení č. 1 a krátke obdobie medzi poskytnutím predĺženia č. 2 a predbežnou dohodou uzavretou medzi orgánmi verejnej správy a spoločnosťou FN GmbH o konverzii dlhu na kapitál, o ktorej sa zmieňuje odôvodnenie 45. V každom prípade sa Komisia domnieva, že z tých istých dôvodov uvedených v oddiele 9.4, ktoré sa týkajú zlučiteľnosti pomoci zahrnutej v predĺžení č. 1 s vnútorným trhom, v prípade, ak by sa predĺženie č. 2 považovalo za štátnu pomoc, možno takúto pomoc považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom.

| (183) | Pôžička č. 4 a predĺženie č. 1 boli poskytnuté so sadzbou nižšou ako referenčná sadzba, s rozdielom vo výške [...] bázických bodov. Komisia preto zastáva názor, že pokiaľ ide o pôžičku č. 4 a predĺženie č. 1, spoločnosť FN GmbH získala hospodársku výhodu, ktorú by nezískala za bežných trhových podmienok (58). |
| --- | --- |

(183)

Pôžička č. 4 a predĺženie č. 1 boli poskytnuté so sadzbou nižšou ako referenčná sadzba, s rozdielom vo výške [...] bázických bodov. Komisia preto zastáva názor, že pokiaľ ide o pôžičku č. 4 a predĺženie č. 1, spoločnosť FN GmbH získala hospodársku výhodu, ktorú by nezískala za bežných trhových podmienok (58).

8.3.4.   Selektívnosť

| (184) | V tomto prípade Komisia konštatuje, že opatrenie č. 1 (pôžička č. 4, predĺženie č. 1 a možno aj predĺženie č. 2) je opatrením individuálnej pomoci, ktoré bolo poskytnuté iba spoločnosti FN GmbH, a nie je všeobecným opatrením. |
| --- | --- |

(184)

V tomto prípade Komisia konštatuje, že opatrenie č. 1 (pôžička č. 4, predĺženie č. 1 a možno aj predĺženie č. 2) je opatrením individuálnej pomoci, ktoré bolo poskytnuté iba spoločnosti FN GmbH, a nie je všeobecným opatrením.

| (185) | Výhoda poskytnutá spoločnosti FN GmbH prostredníctvom opatrenia č. 1 (pôžička č. 4, predĺženie č. 1 a možno aj predĺženie č. 2) je preto selektívna. |
| --- | --- |

(185)

Výhoda poskytnutá spoločnosti FN GmbH prostredníctvom opatrenia č. 1 (pôžička č. 4, predĺženie č. 1 a možno aj predĺženie č. 2) je preto selektívna.

8.3.5.   Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

| (186) | Podľa judikatúry Súdneho dvora Európskej únie finančná podpora narúša hospodársku súťaž, ak posilňuje postavenie jedného podniku v porovnaní s inými podnikmi (59). Všeobecne platí, že ak výhoda poskytnutá členským štátom posilňuje pozíciu podniku v porovnaní s inými podnikmi súťažiacimi na danom trhu Únie, obchod medzi členskými štátmi sa musí považovať za obchod ovplyvnený touto výhodou (60). |
| --- | --- |

(186)

Podľa judikatúry Súdneho dvora Európskej únie finančná podpora narúša hospodársku súťaž, ak posilňuje postavenie jedného podniku v porovnaní s inými podnikmi (59). Všeobecne platí, že ak výhoda poskytnutá členským štátom posilňuje pozíciu podniku v porovnaní s inými podnikmi súťažiacimi na danom trhu Únie, obchod medzi členskými štátmi sa musí považovať za obchod ovplyvnený touto výhodou (60).

| (187) | Prevádzkovatelia letísk súťažia na európskej úrovni s cieľom prilákať letecké spoločnosti, aby z ich letísk otvorili nové trasy, alebo na týchto trasách zvýšili počet odletov/príletov. Letecké spoločnosti pri výbere letísk, z ktorých budú otvárať nové trasy, alebo z ktorých zvýšia počet odletov/príletov na existujúcich trasách, porovnávajú letiská na základe faktorov ako napríklad druh poskytovaných letiskových služieb a príslušná klientela, hustota obyvateľstva alebo hospodárska činnosť, preťaženie dopravných kapacít, existencia pozemného prístupu, úroveň poplatkov a celkové komerčné podmienky používania letiskovej infraštruktúry a služieb (61). Nemecko, tým, že spoločnosti FN GmbH poskytlo financovanie za priaznivejších podmienok, ako sú bežné podmienky na trhu, umožnilo tejto spoločnosti konkurovať pri lákaní leteckých spoločností voči iným prevádzkovateľom letísk agresívnejšie, ako by to mohla urobiť, keby zaplatila kapitálové náklady v súlade s bežnými trhovými podmienkami. |
| --- | --- |

(187)

Prevádzkovatelia letísk súťažia na európskej úrovni s cieľom prilákať letecké spoločnosti, aby z ich letísk otvorili nové trasy, alebo na týchto trasách zvýšili počet odletov/príletov. Letecké spoločnosti pri výbere letísk, z ktorých budú otvárať nové trasy, alebo z ktorých zvýšia počet odletov/príletov na existujúcich trasách, porovnávajú letiská na základe faktorov ako napríklad druh poskytovaných letiskových služieb a príslušná klientela, hustota obyvateľstva alebo hospodárska činnosť, preťaženie dopravných kapacít, existencia pozemného prístupu, úroveň poplatkov a celkové komerčné podmienky používania letiskovej infraštruktúry a služieb (61). Nemecko, tým, že spoločnosti FN GmbH poskytlo financovanie za priaznivejších podmienok, ako sú bežné podmienky na trhu, umožnilo tejto spoločnosti konkurovať pri lákaní leteckých spoločností voči iným prevádzkovateľom letísk agresívnejšie, ako by to mohla urobiť, keby zaplatila kapitálové náklady v súlade s bežnými trhovými podmienkami.

| (188) | Opatrenie č. 1 (pôžička č. 4, predĺženie č. 1 a možno aj predĺženie č. 2) preto malo potenciál narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod v rámci EÚ. |
| --- | --- |

(188)

Opatrenie č. 1 (pôžička č. 4, predĺženie č. 1 a možno aj predĺženie č. 2) preto malo potenciál narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod v rámci EÚ.

8.3.6.   Záver

| (189) | Z porovnania sadzieb, ktoré sa pri pôžičke skutočne uplatnili, s referenčnými sadzbami odvodenými z oznámenia o referenčných sadzbách z roku 2008 vyplýva, že všetky pôžičky a predĺženia pôžičiek okrem pôžičky č. 4 a predĺženia č. 1 boli poskytnuté so sadzbami, ktoré boli vyššie ako referenčné sadzby. |
| --- | --- |

(189)

Z porovnania sadzieb, ktoré sa pri pôžičke skutočne uplatnili, s referenčnými sadzbami odvodenými z oznámenia o referenčných sadzbách z roku 2008 vyplýva, že všetky pôžičky a predĺženia pôžičiek okrem pôžičky č. 4 a predĺženia č. 1 boli poskytnuté so sadzbami, ktoré boli vyššie ako referenčné sadzby.

| (190) | Komisia môže preto konštatovať, že pôžičky č. 1, 2, 3 boli poskytnuté v súlade s trhovými podmienkami, zatiaľ čo pôžička č. 4 a predĺženie č. 1 s nimi v súlade neboli. Otázku, či bolo predĺženie č. 2 v súlade s podmienkami na trhu, necháva Komisia otvorenú. |
| --- | --- |

(190)

Komisia môže preto konštatovať, že pôžičky č. 1, 2, 3 boli poskytnuté v súlade s trhovými podmienkami, zatiaľ čo pôžička č. 4 a predĺženie č. 1 s nimi v súlade neboli. Otázku, či bolo predĺženie č. 2 v súlade s podmienkami na trhu, necháva Komisia otvorenú.

| (191) | Keďže boli splnené kumulatívne kritériá podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ, Komisia zastáva názor, že pôžička č. 4, predĺženie č. 1 a možno aj predĺženie č. 2 v rámci opatrenia č. 1 obsahujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(191)

Keďže boli splnené kumulatívne kritériá podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ, Komisia zastáva názor, že pôžička č. 4, predĺženie č. 1 a možno aj predĺženie č. 2 v rámci opatrenia č. 1 obsahujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

8.4.   Existencia pomoci týkajúcej sa podpory, ktorú získala spolková krajina Severné Porýnie-Vestfálsko (opatrenie č. 2)

8.4.1.   Pojem podnik a hospodárska činnosť

| (192) | Platí tu rovnaké zdôvodnenie povahy pomoci ako v prípade opatrenia č. 1 (pozri oddiel 8.3.1), hoci Nemecko tvrdí, že ide o existujúcu pomoc (pozri odôvodnenie 102). V rozsudku vo veci Leipzig Halle Súdny dvor potvrdil, že výstavba letiskovej infraštruktúry by mala takisto spadať pod pravidlá štátnej pomoci od roku 2000, teda pred 15. októbrom 2002, dátumom poskytnutia opatrenia č 2. Komisia zastáva názor, že uvedené opatrenie preto v čase, keď nadobudlo účinnosť, predstavovalo pomoc. Na rozdiel od toho, čo tvrdí Nemecko, skutočnosť, že uvedené opatrenie bolo prijaté na základe vyhlášky z roku 1993, nemá na toto posudzovanie žiaden vplyv. Vyhláška z roku 1993 poskytla iba právny základ, v súlade s ktorým spolková krajina Severné Porýnie-Vestfálsko od roku 1993 mohla zvážiť poskytnutie prípadných podporných opatrení regionálnym letiskám. Vo vyhláške sa však neuviedol neodvolateľný záväzok voči spoločnosti FN GmbH na poskytnutie opatrenia č. 2, ani sa nevytvoril nijaký právny nárok v prospech príjemcu (ako sa výslovne uvádza v článku 1 vyhlášky z roku 1993). Opatrenie č. 2 v skutočnosti predstavuje individuálne uplatňovanie systému zavedeného vyhláškou z roku 1993. |
| --- | --- |

(192)

Platí tu rovnaké zdôvodnenie povahy pomoci ako v prípade opatrenia č. 1 (pozri oddiel 8.3.1), hoci Nemecko tvrdí, že ide o existujúcu pomoc (pozri odôvodnenie 102). V rozsudku vo veci Leipzig Halle Súdny dvor potvrdil, že výstavba letiskovej infraštruktúry by mala takisto spadať pod pravidlá štátnej pomoci od roku 2000, teda pred 15. októbrom 2002, dátumom poskytnutia opatrenia č 2. Komisia zastáva názor, že uvedené opatrenie preto v čase, keď nadobudlo účinnosť, predstavovalo pomoc. Na rozdiel od toho, čo tvrdí Nemecko, skutočnosť, že uvedené opatrenie bolo prijaté na základe vyhlášky z roku 1993, nemá na toto posudzovanie žiaden vplyv. Vyhláška z roku 1993 poskytla iba právny základ, v súlade s ktorým spolková krajina Severné Porýnie-Vestfálsko od roku 1993 mohla zvážiť poskytnutie prípadných podporných opatrení regionálnym letiskám. Vo vyhláške sa však neuviedol neodvolateľný záväzok voči spoločnosti FN GmbH na poskytnutie opatrenia č. 2, ani sa nevytvoril nijaký právny nárok v prospech príjemcu (ako sa výslovne uvádza v článku 1 vyhlášky z roku 1993). Opatrenie č. 2 v skutočnosti predstavuje individuálne uplatňovanie systému zavedeného vyhláškou z roku 1993.

| (193) | Komisia tým pádom dochádza k záveru, že je oprávnená preskúmať opatrenie č. 2, ktoré bolo spochybnené na základe pravidiel štátnej pomoci, keďže v čase jeho poskytnutia bolo jasné, že spoločnosť FN GmbH vykonáva hospodársku činnosť. |
| --- | --- |

(193)

Komisia tým pádom dochádza k záveru, že je oprávnená preskúmať opatrenie č. 2, ktoré bolo spochybnené na základe pravidiel štátnej pomoci, keďže v čase jeho poskytnutia bolo jasné, že spoločnosť FN GmbH vykonáva hospodársku činnosť.

8.4.2.   Štátne prostriedky a možnosť ich pripísania štátu

| (194) | Ako sa uvádza v bode 111 rozhodnutia o začatí konania, pomoc z verejných zdrojov sa vyplatila priamo z rozpočtu spolkovej krajiny Severné Porýnie-Vestfálsko ako priamy príspevok poskytnutý spoločnosti FN GmbH. Podpora poskytnutá spolkovou krajinou Severné Porýnie-Vestfálsko bola teda financovaná zo štátnych zdrojov a možno ju pripísať štátu. |
| --- | --- |

(194)

Ako sa uvádza v bode 111 rozhodnutia o začatí konania, pomoc z verejných zdrojov sa vyplatila priamo z rozpočtu spolkovej krajiny Severné Porýnie-Vestfálsko ako priamy príspevok poskytnutý spoločnosti FN GmbH. Podpora poskytnutá spolkovou krajinou Severné Porýnie-Vestfálsko bola teda financovaná zo štátnych zdrojov a možno ju pripísať štátu.

8.4.3.   Hospodárska výhoda

| (195) | Na účely posúdenia, či určité štátne opatrenie predstavuje štátnu pomoc, je potrebné určiť, či prijímajúci podnik získal hospodársku výhodu, ktorú by za bežných trhových podmienok nezískal. |
| --- | --- |

(195)

Na účely posúdenia, či určité štátne opatrenie predstavuje štátnu pomoc, je potrebné určiť, či prijímajúci podnik získal hospodársku výhodu, ktorú by za bežných trhových podmienok nezískal.

| (196) | Vo vyšetrovanom prípade poskytla spolková krajina Severné Porýnie-Vestfálsko verejné prostriedky vo forme priameho príspevku na podporu investícií do infraštruktúry na letisku. Tieto prostriedky získala spoločnosť FN GmbH ako prevádzkovateľ letiska na financovanie investícií na letisku. Komisia poznamenáva, že žiadny investor v trhovom hospodárstve by takýto príspevok neposkytol bezodplatne a bez možnosti návratnosti. |
| --- | --- |

(196)

Vo vyšetrovanom prípade poskytla spolková krajina Severné Porýnie-Vestfálsko verejné prostriedky vo forme priameho príspevku na podporu investícií do infraštruktúry na letisku. Tieto prostriedky získala spoločnosť FN GmbH ako prevádzkovateľ letiska na financovanie investícií na letisku. Komisia poznamenáva, že žiadny investor v trhovom hospodárstve by takýto príspevok neposkytol bezodplatne a bez možnosti návratnosti.

| (197) | Uvedený príspevok na investície teda znižuje investičné náklady, ktoré by prevádzkovateľ letiska musel bežne znášať, bez akejkoľvek odmeny, a preto predstavuje hospodársku výhodu pre spoločnosť FN GmbH. |
| --- | --- |

(197)

Uvedený príspevok na investície teda znižuje investičné náklady, ktoré by prevádzkovateľ letiska musel bežne znášať, bez akejkoľvek odmeny, a preto predstavuje hospodársku výhodu pre spoločnosť FN GmbH.

8.4.4.   Selektívnosť

| (198) | V tejto veci Komisia konštatuje, že opatrenie č.2 predstavuje individuálne uplatňovanie systému, na základe ktorého boli výhody poskytnuté nielen letisku Niederrhein-Weeze, ale aj niekoľkým ďalším letiskám nachádzajúcim sa v spolkovej krajine Severné Porýnie-Vestfálsko. Uvedený systém však nie je všeobecným opatrením pre všetky letiská v Severnom Porýní – Vestfálsku, pretože väčšie letiská Düsseldorf a Köln/Bonn nie sú oprávnené na získanie takéhoto podporného opatrenia zo strany spolkovej krajiny. V každom prípade, aj keby boli všetky letiská v Severnom Porýní – Vestfálsku oprávnené získať toto opatrenie, takéto sektorové opatrenie by sa muselo považovať za selektívne, pretože by prinášalo úžitok len určitému odvetviu určitého regiónu. |
| --- | --- |

(198)

V tejto veci Komisia konštatuje, že opatrenie č.2 predstavuje individuálne uplatňovanie systému, na základe ktorého boli výhody poskytnuté nielen letisku Niederrhein-Weeze, ale aj niekoľkým ďalším letiskám nachádzajúcim sa v spolkovej krajine Severné Porýnie-Vestfálsko. Uvedený systém však nie je všeobecným opatrením pre všetky letiská v Severnom Porýní – Vestfálsku, pretože väčšie letiská Düsseldorf a Köln/Bonn nie sú oprávnené na získanie takéhoto podporného opatrenia zo strany spolkovej krajiny. V každom prípade, aj keby boli všetky letiská v Severnom Porýní – Vestfálsku oprávnené získať toto opatrenie, takéto sektorové opatrenie by sa muselo považovať za selektívne, pretože by prinášalo úžitok len určitému odvetviu určitého regiónu.

| (199) | Výhoda poskytnutá spoločnosti FN GmbH prostredníctvom opatrenia č. 2 je preto selektívna. |
| --- | --- |

(199)

Výhoda poskytnutá spoločnosti FN GmbH prostredníctvom opatrenia č. 2 je preto selektívna.

8.4.5.   Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

| (200) | Podľa judikatúry Súdneho dvora Európskej únie finančná podpora narúša hospodársku súťaž, ak posilňuje postavenie jedného podniku v porovnaní s inými podnikmi (62). Všeobecne platí, že ak výhoda poskytnutá členským štátom posilňuje pozíciu podniku v porovnaní s inými podnikmi súťažiacimi na danom trhu Únie, obchod medzi členskými štátmi sa musí považovať za obchod ovplyvnený touto výhodou (63). |
| --- | --- |

(200)

Podľa judikatúry Súdneho dvora Európskej únie finančná podpora narúša hospodársku súťaž, ak posilňuje postavenie jedného podniku v porovnaní s inými podnikmi (62). Všeobecne platí, že ak výhoda poskytnutá členským štátom posilňuje pozíciu podniku v porovnaní s inými podnikmi súťažiacimi na danom trhu Únie, obchod medzi členskými štátmi sa musí považovať za obchod ovplyvnený touto výhodou (63).

| (201) | Prevádzkovatelia letísk súťažia na európskej úrovni s cieľom prilákať letecké spoločnosti a presvedčiť ich, aby z ich letísk otvorili nové trasy, alebo na týchto trasách zvýšili počet odletov/príletov. Letecké spoločnosti pri výbere letísk, z ktorých budú otvárať nové trasy alebo z ktorých zvýšia počet odletov/príletov na existujúcich trasách, porovnávajú letiská na základe faktorov ako napríklad druh poskytovaných letiskových služieb a príslušná klientela, hustota obyvateľstva alebo hospodárska činnosť, preťaženie dopravných kapacít, existencia pozemného prístupu, úroveň poplatkov a celkové komerčné podmienky na používanie letiskovej infraštruktúry a služieb (64). Nemecko, tým, že spoločnosti FN GmbH poskytlo financovanie za priaznivejších podmienok, ako sú bežné podmienky na trhu, umožnilo tejto spoločnosti konkurovať pri lákaní leteckých spoločností voči iným prevádzkovateľom letísk agresívnejšie, ako by to mohla urobiť, keby zaplatila kapitálové náklady v súlade s bežnými trhovými podmienkami. |
| --- | --- |

(201)

Prevádzkovatelia letísk súťažia na európskej úrovni s cieľom prilákať letecké spoločnosti a presvedčiť ich, aby z ich letísk otvorili nové trasy, alebo na týchto trasách zvýšili počet odletov/príletov. Letecké spoločnosti pri výbere letísk, z ktorých budú otvárať nové trasy alebo z ktorých zvýšia počet odletov/príletov na existujúcich trasách, porovnávajú letiská na základe faktorov ako napríklad druh poskytovaných letiskových služieb a príslušná klientela, hustota obyvateľstva alebo hospodárska činnosť, preťaženie dopravných kapacít, existencia pozemného prístupu, úroveň poplatkov a celkové komerčné podmienky na používanie letiskovej infraštruktúry a služieb (64). Nemecko, tým, že spoločnosti FN GmbH poskytlo financovanie za priaznivejších podmienok, ako sú bežné podmienky na trhu, umožnilo tejto spoločnosti konkurovať pri lákaní leteckých spoločností voči iným prevádzkovateľom letísk agresívnejšie, ako by to mohla urobiť, keby zaplatila kapitálové náklady v súlade s bežnými trhovými podmienkami.

| (202) | Opatrenie č. 2 preto malo potenciál narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod v rámci EÚ. |
| --- | --- |

(202)

Opatrenie č. 2 preto malo potenciál narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod v rámci EÚ.

8.4.6.   Záver

| (203) | Opatrenie č.2 predstavuje štátnu pomoc pre spoločnosť FN GmbH v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(203)

Opatrenie č.2 predstavuje štátnu pomoc pre spoločnosť FN GmbH v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

8.5.   Existencia pomoci týkajúcej sa podpory poskytnutej okresom Kleve (opatrenie č. 3)

8.5.1.   Pojem podnik a hospodárska činnosť

| (204) | Platí tu rovnaké zdôvodnenie ako v prípade povahy pomoci vo forme pôžičiek, ktoré poskytla spoločnosť vo verejnom vlastníctve EEL GmbH (pozri oddiel 8.3.1). Viaceré opatrenia, ktoré tvoria opatrenie č. 3, sa skutočne poskytli 14. marca 2002, teda po vynesení rozsudku vo veci Aéroports de Paris. Podľa odseku 1 bodu 4 dohody o poskytnutí pôžičky je dátumom poskytnutia opatrenia dátum, keď príjemca dokončil nákup infraštruktúry letiska od nemeckej spolkovej vlády, teda 14. marec 2002. |
| --- | --- |

(204)

Platí tu rovnaké zdôvodnenie ako v prípade povahy pomoci vo forme pôžičiek, ktoré poskytla spoločnosť vo verejnom vlastníctve EEL GmbH (pozri oddiel 8.3.1). Viaceré opatrenia, ktoré tvoria opatrenie č. 3, sa skutočne poskytli 14. marca 2002, teda po vynesení rozsudku vo veci Aéroports de Paris. Podľa odseku 1 bodu 4 dohody o poskytnutí pôžičky je dátumom poskytnutia opatrenia dátum, keď príjemca dokončil nákup infraštruktúry letiska od nemeckej spolkovej vlády, teda 14. marec 2002.

| (205) | Komisia tým pádom dochádza k záveru, že je oprávnená preskúmať opatrenie č. 3 a posúdiť jeho súlad s pravidlami štátnej pomoci, keďže v čase jeho poskytnutia bolo jasné, že spoločnosť FN GmbH vykonáva hospodársku činnosť. |
| --- | --- |

(205)

Komisia tým pádom dochádza k záveru, že je oprávnená preskúmať opatrenie č. 3 a posúdiť jeho súlad s pravidlami štátnej pomoci, keďže v čase jeho poskytnutia bolo jasné, že spoločnosť FN GmbH vykonáva hospodársku činnosť.

8.5.2.   Štátne prostriedky a možnosť ich pripísania štátu

| (206) | Uvedená pomoc sa poskytla priamo z rozpočtu okresu Kleve v prospech spoločnosti FN GmbH. Opatrenie č. 3 bolo teda financované zo štátnych zdrojov a možno ho pripísať štátu. |
| --- | --- |

(206)

Uvedená pomoc sa poskytla priamo z rozpočtu okresu Kleve v prospech spoločnosti FN GmbH. Opatrenie č. 3 bolo teda financované zo štátnych zdrojov a možno ho pripísať štátu.

8.5.3.   Hospodárska výhoda

| (207) | Na účely posúdenia, či určité štátne opatrenie predstavuje štátnu pomoc, je potrebné určiť, či prijímajúci podnik získal hospodársku výhodu, ktorú by za bežných trhových podmienok nezískal. V tejto súvislosti musí Komisia zistiť, či okres Kleve konal ako súkromný investor v trhovom hospodárstve, keď odpustil splatenie jednej tranže preklenovacieho financovania, ktoré predtým poskytol spoločnosti FN GmbH. |
| --- | --- |

(207)

Na účely posúdenia, či určité štátne opatrenie predstavuje štátnu pomoc, je potrebné určiť, či prijímajúci podnik získal hospodársku výhodu, ktorú by za bežných trhových podmienok nezískal. V tejto súvislosti musí Komisia zistiť, či okres Kleve konal ako súkromný investor v trhovom hospodárstve, keď odpustil splatenie jednej tranže preklenovacieho financovania, ktoré predtým poskytol spoločnosti FN GmbH.

| (208) | Investor v trhovom hospodárstve sa nechá viesť očakávanými výnosmi (65). Kritérium súkromného investora v trhovom hospodárstve sa spravidla považuje za splnené, ak sa na základe štruktúry a vyhliadok podniku do budúcnosti dajú očakávať bežné výnosy vo forme vyplatenia dividend alebo prírastku kapitálu merané podľa porovnateľného súkromného podniku v rámci primeraného časového obdobia. |
| --- | --- |

(208)

Investor v trhovom hospodárstve sa nechá viesť očakávanými výnosmi (65). Kritérium súkromného investora v trhovom hospodárstve sa spravidla považuje za splnené, ak sa na základe štruktúry a vyhliadok podniku do budúcnosti dajú očakávať bežné výnosy vo forme vyplatenia dividend alebo prírastku kapitálu merané podľa porovnateľného súkromného podniku v rámci primeraného časového obdobia.

| (209) | V predmetnom prípade poskytol okres Kleve spoločnosti FN GmbH pôžičku vo výške [4 – 10] miliónov EUR s nulovou úrokovou sadzbou a spoločnosti FN GmbH odpustil povinnosť splatiť tranžu vo výške [2 – 5] miliónov EUR bez toho, aby získal nejakú ďalšiu odplatu. Toto posledné rozhodnutie bolo v skutočnosti vykonaním doložky uvedenej v odseku 4 bode 1 dohody o poskytnutí pôžičky, podľa ktorej sa príslušná tranža nezaplatí, ak sa dosiahne cieľ vytvorenia 350 pracovných miest. Preto Komisia poznamenáva, že žiaden trhový investor by neposkytol pôžičku s nulovou úrokovou sadzbou a neodpustil by splatenie jej významnej časti bez akejkoľvek odmeny. |
| --- | --- |

(209)

V predmetnom prípade poskytol okres Kleve spoločnosti FN GmbH pôžičku vo výške [4 – 10] miliónov EUR s nulovou úrokovou sadzbou a spoločnosti FN GmbH odpustil povinnosť splatiť tranžu vo výške [2 – 5] miliónov EUR bez toho, aby získal nejakú ďalšiu odplatu. Toto posledné rozhodnutie bolo v skutočnosti vykonaním doložky uvedenej v odseku 4 bode 1 dohody o poskytnutí pôžičky, podľa ktorej sa príslušná tranža nezaplatí, ak sa dosiahne cieľ vytvorenia 350 pracovných miest. Preto Komisia poznamenáva, že žiaden trhový investor by neposkytol pôžičku s nulovou úrokovou sadzbou a neodpustil by splatenie jej významnej časti bez akejkoľvek odmeny.

| (210) | Okrem toho, posúdenie súkromného investora v trhovom hospodárstve by nemalo brať do úvahy pozitívne dôsledky na hospodárstvo regiónu, v ktorom sa letisko nachádza, a to ani z hľadiska vytvárania pracovných miest, keďže Komisia posudzuje, či dané opatrenie predstavuje pomoc, pričom zohľadňuje, či „by za podobných okolností súkromný investor, ktorý sa opiera o možnosti predvídateľnej rentability, bez ohľadu na akékoľvek motívy sociálneho charakteru alebo regionálnej či sektorovej politiky, uskutočnil danú investíciu“ (66). V uvedenom prípade bolo jedinou protihodnotou za odpustenie splatenia záväzku vytvorenie určitého počtu pracovných miest. Vytvorenie pracovných miest by sa však v súvislosti so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve nemalo zohľadňovať. Inými slovami, žiaden súkromný investor v trhovom hospodárstve by nesúhlasil s odpustením splátky vo výške [2 – 5] miliónov EUR z dôvodu tvorby pracovných miest v danom regióne. |
| --- | --- |

(210)

Okrem toho, posúdenie súkromného investora v trhovom hospodárstve by nemalo brať do úvahy pozitívne dôsledky na hospodárstvo regiónu, v ktorom sa letisko nachádza, a to ani z hľadiska vytvárania pracovných miest, keďže Komisia posudzuje, či dané opatrenie predstavuje pomoc, pričom zohľadňuje, či „by za podobných okolností súkromný investor, ktorý sa opiera o možnosti predvídateľnej rentability, bez ohľadu na akékoľvek motívy sociálneho charakteru alebo regionálnej či sektorovej politiky, uskutočnil danú investíciu“ (66). V uvedenom prípade bolo jedinou protihodnotou za odpustenie splatenia záväzku vytvorenie určitého počtu pracovných miest. Vytvorenie pracovných miest by sa však v súvislosti so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve nemalo zohľadňovať. Inými slovami, žiaden súkromný investor v trhovom hospodárstve by nesúhlasil s odpustením splátky vo výške [2 – 5] miliónov EUR z dôvodu tvorby pracovných miest v danom regióne.

| (211) | Bezúročný charakter pôžičky a odpustenie splátky, ktoré poskytol okres Kleve znižujú náklady, ktoré by prevádzkovateľ letiska musel bežne znášať, a tým poskytujú spoločnosti FN GmbH výhodu, ktorú by za normálnych trhových podmienok nezískala. |
| --- | --- |

(211)

Bezúročný charakter pôžičky a odpustenie splátky, ktoré poskytol okres Kleve znižujú náklady, ktoré by prevádzkovateľ letiska musel bežne znášať, a tým poskytujú spoločnosti FN GmbH výhodu, ktorú by za normálnych trhových podmienok nezískala.

8.5.4.   Selektívnosť

| (212) | Uvedená výhoda bola poskytnutá len spoločnosti FN GmbH. Keďže prostriedky z verejných zdrojov smerovali len do jedného podniku, ide o selektívnu výhodu v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(212)

Uvedená výhoda bola poskytnutá len spoločnosti FN GmbH. Keďže prostriedky z verejných zdrojov smerovali len do jedného podniku, ide o selektívnu výhodu v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

8.5.5.   Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

| (213) | Pokiaľ ide o narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod, platí rovnaké zdôvodnenie, ako je uvedené vyššie (pozri oddiel 8.4.5). |
| --- | --- |

(213)

Pokiaľ ide o narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod, platí rovnaké zdôvodnenie, ako je uvedené vyššie (pozri oddiel 8.4.5).

8.5.6.   Záver

| (214) | Z uvedených dôvodov Komisia zastáva názor, že verejné finančné prostriedky, ktoré okres Kleve poskytol v prospech spoločnosti FN GmbH so zreteľom na dohodu o preklenovacom financovaní časti obstarávacích nákladov na nehnuteľný majetok letiska, obsahujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(214)

Z uvedených dôvodov Komisia zastáva názor, že verejné finančné prostriedky, ktoré okres Kleve poskytol v prospech spoločnosti FN GmbH so zreteľom na dohodu o preklenovacom financovaní časti obstarávacích nákladov na nehnuteľný majetok letiska, obsahujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

8.6.   Existencia pomoci v súvislosti s podporou, ktorú od okresu Kleve a obce Weeze získala spoločnosť EEL GmbH (opatrenie č. 4)

8.6.1.   Pojem podnik a hospodárska činnosť

| (215) | Nemecko tvrdí, že spoločnosť EEL GmbH je subjekt, ktorého cieľom je uľahčiť prideľovanie finančných prostriedkov spoločnosti FN GmbH efektívnym a hospodárnym spôsobom. |
| --- | --- |

(215)

Nemecko tvrdí, že spoločnosť EEL GmbH je subjekt, ktorého cieľom je uľahčiť prideľovanie finančných prostriedkov spoločnosti FN GmbH efektívnym a hospodárnym spôsobom.

| (216) | Ako už bolo uvedené v odôvodnení 25, spoločnosť EEL GmbH založil okres Kleve a obec Weeze na spravovanie nehnuteľného majetku letiska pred jeho privatizáciou. Spoločnosť EEL GmbH začala následne poskytovať pôžičky spoločnosti FN GmbH. Poskytovanie pôžičiek tretím stranám je samo osebe hospodárskou činnosťou. Preto keď sa spoločnosti EEL GmbH poskytli rôzne opatrenia tvoriace opatrenie č. 4, vykonávala táto spoločnosť hospodársku činnosť. |
| --- | --- |

(216)

Ako už bolo uvedené v odôvodnení 25, spoločnosť EEL GmbH založil okres Kleve a obec Weeze na spravovanie nehnuteľného majetku letiska pred jeho privatizáciou. Spoločnosť EEL GmbH začala následne poskytovať pôžičky spoločnosti FN GmbH. Poskytovanie pôžičiek tretím stranám je samo osebe hospodárskou činnosťou. Preto keď sa spoločnosti EEL GmbH poskytli rôzne opatrenia tvoriace opatrenie č. 4, vykonávala táto spoločnosť hospodársku činnosť.

| (217) | V súvislosti s článkom 101 ZFEÚ pojem podnik zahŕňa každý subjekt vykonávajúci hospodársku činnosť, bez ohľadu na jeho právne postavenie a spôsob financovania. Spoločnosť EEL GmbH koná iba ako subjekt verejných orgánov a ako taký nevykonáva hospodárske činnosti: jej jediným cieľom je združovať zdroje z dvoch verejných orgánov na účely financovania rozvoja letísk. |
| --- | --- |

(217)

V súvislosti s článkom 101 ZFEÚ pojem podnik zahŕňa každý subjekt vykonávajúci hospodársku činnosť, bez ohľadu na jeho právne postavenie a spôsob financovania. Spoločnosť EEL GmbH koná iba ako subjekt verejných orgánov a ako taký nevykonáva hospodárske činnosti: jej jediným cieľom je združovať zdroje z dvoch verejných orgánov na účely financovania rozvoja letísk.

| (218) | Keďže neboli splnené kumulatívne kritériá podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ, Komisia zastáva názor, že opatrenie č. 4 neobsahuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(218)

Keďže neboli splnené kumulatívne kritériá podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ, Komisia zastáva názor, že opatrenie č. 4 neobsahuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

| (219) | Aj keby sa spoločnosť EEL GmbH mala považovať za podnik v zmysle právnych predpisov EÚ v oblasti hospodárskej súťaže počas celého obdobia, v ktorom sa opatrenia tvoriace opatrenie č. 4 poskytli (čím v skutočnosti nie je), posudzovanie zo strany Komisie by viedlo k rovnakému záveru, že opatrenie č. 4 nepredstavuje štátnu pomoc, ako sa preukazuje v nasledujúcich oddieloch. |
| --- | --- |

(219)

Aj keby sa spoločnosť EEL GmbH mala považovať za podnik v zmysle právnych predpisov EÚ v oblasti hospodárskej súťaže počas celého obdobia, v ktorom sa opatrenia tvoriace opatrenie č. 4 poskytli (čím v skutočnosti nie je), posudzovanie zo strany Komisie by viedlo k rovnakému záveru, že opatrenie č. 4 nepredstavuje štátnu pomoc, ako sa preukazuje v nasledujúcich oddieloch.

8.6.2.   Štátne prostriedky a možnosť ich pripísania štátu

| (220) | Spoločnosť EEL GmbH získala všetok kapitál, podporu likvidity a kapitálové vklady zahrnuté do rozsahu opatrenia č. 4 od svojich spoločníkov, ktorí tieto opatrenia financovali prostredníctvom svojich rozpočtov. Opatrenie č. 4 zahŕňa aj 100 % záruku, ktorú poskytla obec Weeze, čím sa zaťažil rozpočet tejto obce. Preto sa všetky opatrenia tvoriace opatrenie č. 4 financovali prostredníctvom rozpočtových zdrojov dvoch miestnych orgánov, ktoré okrem toho rozhodli o poskytnutí týchto rôznych opatrení. |
| --- | --- |

(220)

Spoločnosť EEL GmbH získala všetok kapitál, podporu likvidity a kapitálové vklady zahrnuté do rozsahu opatrenia č. 4 od svojich spoločníkov, ktorí tieto opatrenia financovali prostredníctvom svojich rozpočtov. Opatrenie č. 4 zahŕňa aj 100 % záruku, ktorú poskytla obec Weeze, čím sa zaťažil rozpočet tejto obce. Preto sa všetky opatrenia tvoriace opatrenie č. 4 financovali prostredníctvom rozpočtových zdrojov dvoch miestnych orgánov, ktoré okrem toho rozhodli o poskytnutí týchto rôznych opatrení.

| (221) | Opatrenie č. 4 je teda financované zo štátnych zdrojov a možno ho pripísať štátu. |
| --- | --- |

(221)

Opatrenie č. 4 je teda financované zo štátnych zdrojov a možno ho pripísať štátu.

8.6.3.   Hospodárska výhoda

| (222) | Na účely posúdenia, či určité štátne opatrenie predstavuje štátnu pomoc, je potrebné určiť, či prijímajúci podnik získal hospodársku výhodu, ktorú by za bežných trhových podmienok nezískal. |
| --- | --- |

(222)

Na účely posúdenia, či určité štátne opatrenie predstavuje štátnu pomoc, je potrebné určiť, či prijímajúci podnik získal hospodársku výhodu, ktorú by za bežných trhových podmienok nezískal.

| (223) | V tejto súvislosti musí Komisia zistiť, či okres Kleve a obec Weeze pri poskytovaní opatrení týkajúcich sa kapitálu, záruk, pôžičiek a predĺžení termínov splatnosti pôžičiek tvoriacich opatrenie č. 4 v prospech spoločnosti EEL GmbH konali tak, ako by v rovnakej situácii konali obozretné hospodárske subjekty v trhovom hospodárstve, ktoré sa riadia cieľmi ziskovosti (67). |
| --- | --- |

(223)

V tejto súvislosti musí Komisia zistiť, či okres Kleve a obec Weeze pri poskytovaní opatrení týkajúcich sa kapitálu, záruk, pôžičiek a predĺžení termínov splatnosti pôžičiek tvoriacich opatrenie č. 4 v prospech spoločnosti EEL GmbH konali tak, ako by v rovnakej situácii konali obozretné hospodárske subjekty v trhovom hospodárstve, ktoré sa riadia cieľmi ziskovosti (67).

| (224) | V prvom rade je potrebné pripomenúť, ako sa konštatuje v oddiele 8.3.2, že spoločnosť EEL GmbH predstavuje účelovo vytvorený subjekt, ktorý vytvorili jeho dvaja spoločníci na účely spravovania nehnuteľného majetku letiska Niederrhein-Weeze a ktorý sa od roku 2003 využíva výlučne na poskytovanie financovania tomu istému letisku. To potvrdzuje aj skutočnosť, že na svojom zázname (písomnom) z valného zhromaždenia 10. a 11. apríla 2003 títo dvaja verejní spoločníci striktne vymedzili novú finančnú činnosť spoločnosti EEL GmbH na investície do letiska Niederrhein-Weeze. Tento cieľ je v súlade s účelom spoločnosti EEL GmbH stanoveným v článku 2 jej zakladajúceho aktu (Gesellschaftsvertrag) zo 16. decembra 1999 (68). Okrem toho, ako už bolo vysvetlené v odôvodnení 153, spoločnosť EEL GmbH nemá predstavenstvo. Obaja výkonní riaditelia sú zástupcami verejných orgánov. Jeden výkonný riaditeľ spoločnosti je krajinský radca, teda prednosta okresu Kleve, a druhý výkonný riaditeľ je starostom obce Weeze. Navyše spoločnosť EEL GmbH nemá stálych zamestnancov a riadi ju jeden verejný činiteľ z okresu Kleve. Z uvedeného vyplýva, že každé rozhodnutie prijaté spoločnosťou EEL GmbH v skutočnosti prijali zástupcovia verejných spoločníkov, ktorí ju popri zastupovaní v jej správnych orgánoch riadia na každodennej báze. To potvrdzuje, že predmetné opatrenia možno pripísať verejným spoločníkom. |
| --- | --- |

(224)

V prvom rade je potrebné pripomenúť, ako sa konštatuje v oddiele 8.3.2, že spoločnosť EEL GmbH predstavuje účelovo vytvorený subjekt, ktorý vytvorili jeho dvaja spoločníci na účely spravovania nehnuteľného majetku letiska Niederrhein-Weeze a ktorý sa od roku 2003 využíva výlučne na poskytovanie financovania tomu istému letisku. To potvrdzuje aj skutočnosť, že na svojom zázname (písomnom) z valného zhromaždenia 10. a 11. apríla 2003 títo dvaja verejní spoločníci striktne vymedzili novú finančnú činnosť spoločnosti EEL GmbH na investície do letiska Niederrhein-Weeze. Tento cieľ je v súlade s účelom spoločnosti EEL GmbH stanoveným v článku 2 jej zakladajúceho aktu (Gesellschaftsvertrag) zo 16. decembra 1999 (68). Okrem toho, ako už bolo vysvetlené v odôvodnení 153, spoločnosť EEL GmbH nemá predstavenstvo. Obaja výkonní riaditelia sú zástupcami verejných orgánov. Jeden výkonný riaditeľ spoločnosti je krajinský radca, teda prednosta okresu Kleve, a druhý výkonný riaditeľ je starostom obce Weeze. Navyše spoločnosť EEL GmbH nemá stálych zamestnancov a riadi ju jeden verejný činiteľ z okresu Kleve. Z uvedeného vyplýva, že každé rozhodnutie prijaté spoločnosťou EEL GmbH v skutočnosti prijali zástupcovia verejných spoločníkov, ktorí ju popri zastupovaní v jej správnych orgánoch riadia na každodennej báze. To potvrdzuje, že predmetné opatrenia možno pripísať verejným spoločníkom.

| (225) | Pri uplatňovaní zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve na opatrenie č. 4 je potrebné, aby sa náležite zohľadnila skutočnosť, že príjemca týchto finančných opatrení je účelovo vytvorený subjekt, ktorý zriadili a vlastnia subjekty, od ktorých opatrenie č. 4 pochádza, a využíva sa výlučne na presne vymedzený cieľ, ktorý sledujú tie isté subjekty. V tejto súvislosti je okrem toho potrebné venovať náležitú pozornosť samotnému cieľu, na ktorý sa tento účelovo vytvorený subjekt používa a udržiava v prevádzke. |
| --- | --- |

(225)

Pri uplatňovaní zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve na opatrenie č. 4 je potrebné, aby sa náležite zohľadnila skutočnosť, že príjemca týchto finančných opatrení je účelovo vytvorený subjekt, ktorý zriadili a vlastnia subjekty, od ktorých opatrenie č. 4 pochádza, a využíva sa výlučne na presne vymedzený cieľ, ktorý sledujú tie isté subjekty. V tejto súvislosti je okrem toho potrebné venovať náležitú pozornosť samotnému cieľu, na ktorý sa tento účelovo vytvorený subjekt používa a udržiava v prevádzke.

| (226) | Účelovo vytvorené subjekty sú zvyčajne zriadené a využívané súkromnými podnikmi v rôznych typoch situácií. Jednou z možných situácií, kde sa využíva účelovo vytvorený subjekt, sú prípady, keď dva nezávislé podniky zriadia spoločný podnik s cieľom vytvoriť konkrétny projekt alebo realizovať špecifickú činnosť alebo funkciu (napríklad v oblasti výskumu a vývoja, výroby, distribúcie) (69) v prospech oboch podnikov. Účelovo vytvorený subjekt je preto právnou štruktúrou, do ktorej obidva podniky prideľujú zdroje (finančné zdroje, personál, aktíva...) potrebné na vykonávanie ich spoločného projektu, funkcie alebo činnosti a cez ktorú tento spoločný projekt realizujú alebo vykonávajú túto spoločnú funkciu alebo činnosť. V určitých situáciách, napríklad keď má účelovo vytvorený subjekt len funkciu výroby alebo výskumu a vývoja, dostáva finančné prostriedky zo strany svojich materských spoločností bez toho, aby sám vytváral zisk, ktorý by bolo možné rozdeliť investorom, napríklad vo forme dividend. Namiesto vytvárania zisku prispieva k výkonu operácií, ktoré jeho materské spoločnosti považujú vzhľadom na svoje ciele za potrebné. |
| --- | --- |

(226)

Účelovo vytvorené subjekty sú zvyčajne zriadené a využívané súkromnými podnikmi v rôznych typoch situácií. Jednou z možných situácií, kde sa využíva účelovo vytvorený subjekt, sú prípady, keď dva nezávislé podniky zriadia spoločný podnik s cieľom vytvoriť konkrétny projekt alebo realizovať špecifickú činnosť alebo funkciu (napríklad v oblasti výskumu a vývoja, výroby, distribúcie) (69) v prospech oboch podnikov. Účelovo vytvorený subjekt je preto právnou štruktúrou, do ktorej obidva podniky prideľujú zdroje (finančné zdroje, personál, aktíva...) potrebné na vykonávanie ich spoločného projektu, funkcie alebo činnosti a cez ktorú tento spoločný projekt realizujú alebo vykonávajú túto spoločnú funkciu alebo činnosť. V určitých situáciách, napríklad keď má účelovo vytvorený subjekt len funkciu výroby alebo výskumu a vývoja, dostáva finančné prostriedky zo strany svojich materských spoločností bez toho, aby sám vytváral zisk, ktorý by bolo možné rozdeliť investorom, napríklad vo forme dividend. Namiesto vytvárania zisku prispieva k výkonu operácií, ktoré jeho materské spoločnosti považujú vzhľadom na svoje ciele za potrebné.

| (227) | Je preto jasné, že keď dva nezávislé súkromné podniky zriadia a využívajú účelovo vytvorený subjekt v súvislosti s presne vymedzeným cieľom a poskytnú mu financovanie, nemusia toto financovanie nevyhnutne poskytnúť na to, aby získali finančnú návratnosť vo forme dividend alebo vyplatenia úrokov, tak, ako by to urobil investor alebo banka. Namiesto toho poskytujú toto financovanie na dosiahnutie cieľa, na ktorý bol daný účelovo vytvorený subjekt zriadený. |
| --- | --- |

(227)

Je preto jasné, že keď dva nezávislé súkromné podniky zriadia a využívajú účelovo vytvorený subjekt v súvislosti s presne vymedzeným cieľom a poskytnú mu financovanie, nemusia toto financovanie nevyhnutne poskytnúť na to, aby získali finančnú návratnosť vo forme dividend alebo vyplatenia úrokov, tak, ako by to urobil investor alebo banka. Namiesto toho poskytujú toto financovanie na dosiahnutie cieľa, na ktorý bol daný účelovo vytvorený subjekt zriadený.

| (228) | Vzhľadom na tieto skutočnosti by sa malo správanie okresu Kleve a obce Weeze voči spoločnosti EEL GmbH analyzovať s prihliadnutím na skutočnosť, že tieto dva orgány verejnej moci sú jedinými spoločníkmi spoločnosti EEL GmbH a berúc do úvahy výhradný cieľ fungovania spoločnosti EEL GmbH od roku 2003, ktorým je poskytovať spoločnosti FN GmbH rôzne pôžičky a predĺženia termínov ich splatnosti, čo predstavuje opatrenie č. 1. V tejto súvislosti je potrebné pripomenúť, že rôzne opatrenia, ktoré tvoria opatrenie č. 1, ako sa uvádza v oddiele 8.3.2, možno jasne pripísať okresu Kleve a obci Weeze. Inými slovami, dva verejné orgány navrhli opatrenie č. 1, ktoré sa rozhodli realizovať, a rozhodli sa využiť na tento účel spoločnosť EEL GmbH. |
| --- | --- |

(228)

Vzhľadom na tieto skutočnosti by sa malo správanie okresu Kleve a obce Weeze voči spoločnosti EEL GmbH analyzovať s prihliadnutím na skutočnosť, že tieto dva orgány verejnej moci sú jedinými spoločníkmi spoločnosti EEL GmbH a berúc do úvahy výhradný cieľ fungovania spoločnosti EEL GmbH od roku 2003, ktorým je poskytovať spoločnosti FN GmbH rôzne pôžičky a predĺženia termínov ich splatnosti, čo predstavuje opatrenie č. 1. V tejto súvislosti je potrebné pripomenúť, že rôzne opatrenia, ktoré tvoria opatrenie č. 1, ako sa uvádza v oddiele 8.3.2, možno jasne pripísať okresu Kleve a obci Weeze. Inými slovami, dva verejné orgány navrhli opatrenie č. 1, ktoré sa rozhodli realizovať, a rozhodli sa využiť na tento účel spoločnosť EEL GmbH.

| (229) | Preto pri uplatňovaní zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve na opatrenie č. 4 by sa za východiskový bod mala považovať skutočnosť, že okres Kleve a obec Weeze sa rozhodli realizovať opatrenie č. 1 a na tento účel využiť spoločnosť EEL GmbH. Komisia musí riešiť túto predmetnú otázku: ak by sa dva hypotetické subjekty trhového hospodárstva rozhodli realizovať opatrenia, napríklad tie, ktoré sú súčasťou opatrenia č. 1, použili by na dosiahnutie tohto cieľa účelovo vytvorený subjekt, napríklad spoločnosť EEL GmbH, a poskytli by mu podobné financovanie ako financovanie vyplývajúce z opatrenia č. 4? |
| --- | --- |

(229)

Preto pri uplatňovaní zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve na opatrenie č. 4 by sa za východiskový bod mala považovať skutočnosť, že okres Kleve a obec Weeze sa rozhodli realizovať opatrenie č. 1 a na tento účel využiť spoločnosť EEL GmbH. Komisia musí riešiť túto predmetnú otázku: ak by sa dva hypotetické subjekty trhového hospodárstva rozhodli realizovať opatrenia, napríklad tie, ktoré sú súčasťou opatrenia č. 1, použili by na dosiahnutie tohto cieľa účelovo vytvorený subjekt, napríklad spoločnosť EEL GmbH, a poskytli by mu podobné financovanie ako financovanie vyplývajúce z opatrenia č. 4?

| (230) | V tejto súvislosti by skutočnosť, že spoločnosti EEL GmbH poskytli jej spoločníci niektoré pôžičky s úrokovými sadzbami nižšími, ako sú bežné trhové sadzby, že záruka na tieto pôžičky bola poskytnutá bezplatne, alebo že sa kapitál vložil bez jasných vyhliadok na finančnú návratnosť, nemusela nevyhnutne viesť k záveru, že okres Kleve a obec Weeze nekonali voči spoločnosti EEL GmbH tak, ako by konali subjekty trhového hospodárstva. Predmetnou otázkou je skôr to, či je poskytnutie finančných prostriedkov spoločnosti EEL GmbH v rámci opatrenia č. 4 primerané z hľadiska subjektu trhového hospodárstva vzhľadom na cieľ, ktorý sledujú spoločníci spoločnosti EEL GmbH, teda realizáciu opatrenia č.1. |
| --- | --- |

(230)

V tejto súvislosti by skutočnosť, že spoločnosti EEL GmbH poskytli jej spoločníci niektoré pôžičky s úrokovými sadzbami nižšími, ako sú bežné trhové sadzby, že záruka na tieto pôžičky bola poskytnutá bezplatne, alebo že sa kapitál vložil bez jasných vyhliadok na finančnú návratnosť, nemusela nevyhnutne viesť k záveru, že okres Kleve a obec Weeze nekonali voči spoločnosti EEL GmbH tak, ako by konali subjekty trhového hospodárstva. Predmetnou otázkou je skôr to, či je poskytnutie finančných prostriedkov spoločnosti EEL GmbH v rámci opatrenia č. 4 primerané z hľadiska subjektu trhového hospodárstva vzhľadom na cieľ, ktorý sledujú spoločníci spoločnosti EEL GmbH, teda realizáciu opatrenia č.1.

| (231) | Dva obozretné subjekty trhového hospodárstva sledujúce rovnaký cieľ ako verejní spoločníci spoločnosti EEL GmbH by mali v zásade dve možnosti: zriadiť účelovo vytvorený subjekt podobný spoločnosti EEL GmbH (možnosť č. 1) alebo poskytnúť spoločnosti FN GmbH pôžičky priamo bez špecializovaného subjektu (možnosť č. 2). Racionálny subjekt trhového hospodárstva by nezvažoval žiadne iné možnosti, napríklad využitie súkromných finančných sprostredkovateľov, ktorí by si za poskytnutie tejto služby účtovali poplatok. Táto možnosť by z dôvodu týchto poplatkov zvýšila náklady na prideľovanie finančných prostriedkov spoločnosti FN GmbH. |
| --- | --- |

(231)

Dva obozretné subjekty trhového hospodárstva sledujúce rovnaký cieľ ako verejní spoločníci spoločnosti EEL GmbH by mali v zásade dve možnosti: zriadiť účelovo vytvorený subjekt podobný spoločnosti EEL GmbH (možnosť č. 1) alebo poskytnúť spoločnosti FN GmbH pôžičky priamo bez špecializovaného subjektu (možnosť č. 2). Racionálny subjekt trhového hospodárstva by nezvažoval žiadne iné možnosti, napríklad využitie súkromných finančných sprostredkovateľov, ktorí by si za poskytnutie tejto služby účtovali poplatok. Táto možnosť by z dôvodu týchto poplatkov zvýšila náklady na prideľovanie finančných prostriedkov spoločnosti FN GmbH.

| (232) | Komisia poznamenáva, že pri rozhodovaní o financovaní spoločnosti EEL GmbH sa verejní spoločníci rozhodli namiesto využitia finančných sprostredkovateľov obmedziť svoje finančné riziko na mieru, ktorá bola nevyhnutne potrebná na financovanie spoločnosti FN GmbH v rámci opatrenia č. 1:






  a) | úroveň financovania, ktoré verejní spoločníci poskytli priamo spoločnosti EEL GmbH do roku 2010 ([20 – 40] miliónov EUR (70)), bola úmerná sumám, ktoré si od spoločnosti EEL GmbH požičala spoločnosť FN GmbH ([20 – 40] miliónov EUR (71)); |
| --- | --- | --- |

(232)

Komisia poznamenáva, že pri rozhodovaní o financovaní spoločnosti EEL GmbH sa verejní spoločníci rozhodli namiesto využitia finančných sprostredkovateľov obmedziť svoje finančné riziko na mieru, ktorá bola nevyhnutne potrebná na financovanie spoločnosti FN GmbH v rámci opatrenia č. 1:

a)

úroveň financovania, ktoré verejní spoločníci poskytli priamo spoločnosti EEL GmbH do roku 2010 ([20 – 40] miliónov EUR (70)), bola úmerná sumám, ktoré si od spoločnosti EEL GmbH požičala spoločnosť FN GmbH ([20 – 40] miliónov EUR (71));

| b) | podmienky financovania spoločnosti EEL GmbH (dátum, suma a lehota splatnosti) boli zosúladené s financovaním, ktoré spoločnosť EEL GmbH poskytla spoločnosti FN GmbH:








  Objem (v mil. EUR) | Dátum dohody o pôžičke, ktorú spoločnosť EEL GmbH poskytla spoločnosti FN GmbH | Dátum verejných opatrení, ktoré Nemecko poskytlo spoločnosti EEL GmbH | Objem (v mil. EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| [11 – 20] | 11.4.2003 | 11.4.2003 | [5 – 15] (+ [2 – 5] získaných z pôžičky od banky 2. mája 2003) |
| [2 – 5] | 17.6.2004 | 16.6.2004 | [2 – 5] |
| [2 – 5] | 28.7.2004 | 28.7.2004 | [2 – 5] |
| Odklad splatnosti na 31.12.2010 (+ 6,5) | 1.7.2005 | 1.7.2005 | Odklad splatnosti na 31.12.2010 a reštrukturalizácia dlhu |
| Odklad splatnosti na 31.12.2016 | 29.11.2010 | 29.11.2010 | Odklad splatnosti na 31.12.2016 |

b)

podmienky financovania spoločnosti EEL GmbH (dátum, suma a lehota splatnosti) boli zosúladené s financovaním, ktoré spoločnosť EEL GmbH poskytla spoločnosti FN GmbH:

Objem (v mil. EUR)

Dátum dohody o pôžičke, ktorú spoločnosť EEL GmbH poskytla spoločnosti FN GmbH

Dátum verejných opatrení, ktoré Nemecko poskytlo spoločnosti EEL GmbH

Objem (v mil. EUR)

[11 – 20]

11.4.2003

11.4.2003

[5 – 15] (+ [2 – 5] získaných z pôžičky od banky 2. mája 2003)

[2 – 5]

17.6.2004

16.6.2004

[2 – 5]

[2 – 5]

28.7.2004

28.7.2004

[2 – 5]

Odklad splatnosti na 31.12.2010 (+ 6,5)

1.7.2005

1.7.2005

Odklad splatnosti na 31.12.2010 a reštrukturalizácia dlhu

Odklad splatnosti na 31.12.2016

29.11.2010

29.11.2010

Odklad splatnosti na 31.12.2016

| c) | Spoločnosť EEL GmbH nemá vo svojej súvahe iný hmotný majetok než nároky voči spoločnosti FN GmbH. Na účtoch spoločnosti EEL GmbH sa objavuje len malý zisk pochádzajúci z činností financovania spoločnosti FN GmbH, ten však nezodpovedá žiadnej hotovosti ani likvidite, keďže spoločnosť FN GmbH svoj dlh spoločnosti EEL GmbH nesplatila. |
| --- | --- |

c)

Spoločnosť EEL GmbH nemá vo svojej súvahe iný hmotný majetok než nároky voči spoločnosti FN GmbH. Na účtoch spoločnosti EEL GmbH sa objavuje len malý zisk pochádzajúci z činností financovania spoločnosti FN GmbH, ten však nezodpovedá žiadnej hotovosti ani likvidite, keďže spoločnosť FN GmbH svoj dlh spoločnosti EEL GmbH nesplatila.

| d) | Vzhľadom na stratégiu spoločnosti EEL GmbH, ktorou je poskytovanie financií spoločnosti FN GmbH, sú tieto úroky v skutočnosti určené iba na to, aby mohla spoločnosť EEL dosiahnuť prah rentability a zaplatiť úroky z pôžičiek s odloženou splatnosťou, ktoré poskytli verejní spoločníci a [banka], ako dokazujú zápisnice z valných zhromaždení spoločnosti EEL GmbH. |
| --- | --- |

d)

Vzhľadom na stratégiu spoločnosti EEL GmbH, ktorou je poskytovanie financií spoločnosti FN GmbH, sú tieto úroky v skutočnosti určené iba na to, aby mohla spoločnosť EEL dosiahnuť prah rentability a zaplatiť úroky z pôžičiek s odloženou splatnosťou, ktoré poskytli verejní spoločníci a [banka], ako dokazujú zápisnice z valných zhromaždení spoločnosti EEL GmbH.

| e) | Spoločnosť EEL GmbH preto nedokáže vyplatiť svojich spoločníkov a [banku], kým jej spoločnosť FN GmbH nesplatí pôžičky a úroky. To znamená, že v súlade s tým, čo tvrdí Nemecko, spoločnosť EEL GmbH nemôže vykonávať inú hospodársku činnosť. |
| --- | --- |

e)

Spoločnosť EEL GmbH preto nedokáže vyplatiť svojich spoločníkov a [banku], kým jej spoločnosť FN GmbH nesplatí pôžičky a úroky. To znamená, že v súlade s tým, čo tvrdí Nemecko, spoločnosť EEL GmbH nemôže vykonávať inú hospodársku činnosť.

| (233) | Komisia zastáva názor, že voľba možnosti č. 1, pre ktorú sa títo dvaja spoločníci rozhodli, bola preto v súlade s ich stanoveným cieľom použiť zdroje spoločnosti EEL GmbH výlučne na financovanie spoločnosti FN GmbH. |
| --- | --- |

(233)

Komisia zastáva názor, že voľba možnosti č. 1, pre ktorú sa títo dvaja spoločníci rozhodli, bola preto v súlade s ich stanoveným cieľom použiť zdroje spoločnosti EEL GmbH výlučne na financovanie spoločnosti FN GmbH.

| (234) | Okrem toho sa Komisia domnieva, že v rámci možnosti č. 1 sa náklady na správu a riadenie účelovo vytvoreného subjektu typu EEL GmbH obmedzili na úplné minimum (nijaká imobilizácia aktív okrem nárokov voči spoločnosti FN GmbH, žiadni stáli zamestnanci, žiadne stále vedenie, takmer žiadne prevádzkové náklady, nijaké finančné náklady okrem splácania pôžičky poskytnutej [bankou]). Platí to o to viac, že keď sa verejní spoločníci rozhodli realizovať opatrenie č. 1, spoločnosť EEL GmbH už existovala ako neaktívna štruktúra, takže ju nebolo potrebné zriaďovať ex nihilo. Voľba účelovo vytvoreného subjektu uľahčuje aj riadenie finančných transakcií s tretími stranami (ako napr. spoločnosť FN GmbH alebo súkromná banka) a zároveň minimalizuje náklady na transakcie medzi dvoma spoločníkmi. Naopak, výber možnosti č. 2 by priniesol duplicitu mechanizmov zavedených na podporu spoločnosti FN GmbH, ktoré by zvýšili administratívne a právne náklady na prideľovanie finančných prostriedkov spoločnosti FN GmbH (napr. duplicita právnych zmlúv) a mohli by ovplyvniť aj kvalitu dohľadu a koordinácie projektu. |
| --- | --- |

(234)

Okrem toho sa Komisia domnieva, že v rámci možnosti č. 1 sa náklady na správu a riadenie účelovo vytvoreného subjektu typu EEL GmbH obmedzili na úplné minimum (nijaká imobilizácia aktív okrem nárokov voči spoločnosti FN GmbH, žiadni stáli zamestnanci, žiadne stále vedenie, takmer žiadne prevádzkové náklady, nijaké finančné náklady okrem splácania pôžičky poskytnutej [bankou]). Platí to o to viac, že keď sa verejní spoločníci rozhodli realizovať opatrenie č. 1, spoločnosť EEL GmbH už existovala ako neaktívna štruktúra, takže ju nebolo potrebné zriaďovať ex nihilo. Voľba účelovo vytvoreného subjektu uľahčuje aj riadenie finančných transakcií s tretími stranami (ako napr. spoločnosť FN GmbH alebo súkromná banka) a zároveň minimalizuje náklady na transakcie medzi dvoma spoločníkmi. Naopak, výber možnosti č. 2 by priniesol duplicitu mechanizmov zavedených na podporu spoločnosti FN GmbH, ktoré by zvýšili administratívne a právne náklady na prideľovanie finančných prostriedkov spoločnosti FN GmbH (napr. duplicita právnych zmlúv) a mohli by ovplyvniť aj kvalitu dohľadu a koordinácie projektu.

| (235) | Pre dva obozretné subjekty trhového hospodárstva na mieste spoločníkov spoločnosti EEL GmbH, ktoré sa riadia strednodobými až dlhodobými vyhliadkami na ziskovosť, by bolo preto rozumné zvoliť si radšej možnosť č. 1 než možnosť č. 2. Komisia zastáva názor, že kritérium súkromného investora v trhovom hospodárstve je splnené a že neexistuje žiadna hospodárska výhoda pre spoločnosť EEL GmbH. |
| --- | --- |

(235)

Pre dva obozretné subjekty trhového hospodárstva na mieste spoločníkov spoločnosti EEL GmbH, ktoré sa riadia strednodobými až dlhodobými vyhliadkami na ziskovosť, by bolo preto rozumné zvoliť si radšej možnosť č. 1 než možnosť č. 2. Komisia zastáva názor, že kritérium súkromného investora v trhovom hospodárstve je splnené a že neexistuje žiadna hospodárska výhoda pre spoločnosť EEL GmbH.

8.6.4.   Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

| (236) | Od roku 2003 bola činnosť spoločnosti EEL GmbH prísne obmedzená na poskytovanie financií spoločnosti FN GmbH. Spoločnosť EEL GmbH nemohla vykonávať nijakú inú činnosť. Nemohla napríklad poskytovať pôžičky žiadnemu inému subjektu. |
| --- | --- |

(236)

Od roku 2003 bola činnosť spoločnosti EEL GmbH prísne obmedzená na poskytovanie financií spoločnosti FN GmbH. Spoločnosť EEL GmbH nemohla vykonávať nijakú inú činnosť. Nemohla napríklad poskytovať pôžičky žiadnemu inému subjektu.

| (237) | Jedinou činnosťou, v súvislosti s ktorou mohlo opatrenie č. 4 narušiť dynamiku hospodárskej súťaže, by teda mohlo byť poskytovanie finančných prostriedkov spoločnosti FN GmbH. Takýto vplyv na hospodársku súťaž by mohol existovať vtedy, keby pri neexistencii opatrenia č. 4 mali poskytovatelia finančných prostriedkov iní než spoločnosť EEL GmbH, napríklad banky alebo iní investori, väčšiu možnosť poskytnúť tieto prostriedky spoločnosti FN GmbH s cieľom vyprodukovať zisk. |
| --- | --- |

(237)

Jedinou činnosťou, v súvislosti s ktorou mohlo opatrenie č. 4 narušiť dynamiku hospodárskej súťaže, by teda mohlo byť poskytovanie finančných prostriedkov spoločnosti FN GmbH. Takýto vplyv na hospodársku súťaž by mohol existovať vtedy, keby pri neexistencii opatrenia č. 4 mali poskytovatelia finančných prostriedkov iní než spoločnosť EEL GmbH, napríklad banky alebo iní investori, väčšiu možnosť poskytnúť tieto prostriedky spoločnosti FN GmbH s cieľom vyprodukovať zisk.

| (238) | Ako sa však uvádza v oddiele 8.5.3, jasným zámerom okresu Kleve a obce Weeze bolo realizovať opatrenie č. 1 vo vlastnej réžii s cieľom poskytnúť spoločnosti FN GmbH finančné prostriedky. Jediným dôvodom na opatrenie č. 4 je v skutočnosti realizácia opatrenia č. 1. |
| --- | --- |

(238)

Ako sa však uvádza v oddiele 8.5.3, jasným zámerom okresu Kleve a obce Weeze bolo realizovať opatrenie č. 1 vo vlastnej réžii s cieľom poskytnúť spoločnosti FN GmbH finančné prostriedky. Jediným dôvodom na opatrenie č. 4 je v skutočnosti realizácia opatrenia č. 1.

| (239) | Keby opatrenie č. 4 neexistovalo, spoločnosť EEL GmbH by nebola schopná realizovať opatrenie č. 1. Neexistencia opatrenia č. 4 by však znamenala len toľko, že okres Kleve a obec Weeze by sa rozhodli realizovať opatrenie č. 1 bez využitia spoločnosti EEL GmbH, napríklad prostredníctvom priameho právneho vzťahu medzi nimi a spoločnosťou FN GmbH. Keby teda opatrenie č. 4 neexistovalo, banky a ďalší investori by nemali väčšiu príležitosť na poskytovanie finančných prostriedkov spoločnosti FN GmbH s cieľom vygenerovať zisk, pretože potrebné financovanie by aj tak poskytli okres Kleve a obec Weeze. |
| --- | --- |

(239)

Keby opatrenie č. 4 neexistovalo, spoločnosť EEL GmbH by nebola schopná realizovať opatrenie č. 1. Neexistencia opatrenia č. 4 by však znamenala len toľko, že okres Kleve a obec Weeze by sa rozhodli realizovať opatrenie č. 1 bez využitia spoločnosti EEL GmbH, napríklad prostredníctvom priameho právneho vzťahu medzi nimi a spoločnosťou FN GmbH. Keby teda opatrenie č. 4 neexistovalo, banky a ďalší investori by nemali väčšiu príležitosť na poskytovanie finančných prostriedkov spoločnosti FN GmbH s cieľom vygenerovať zisk, pretože potrebné financovanie by aj tak poskytli okres Kleve a obec Weeze.

| (240) | Preto za predpokladu, že by opatrenie č. 4 predstavovalo hospodársku výhodu v prospech spoločnosti EEL GmbH (čo však nepredstavuje), táto výhoda by nemala vplyv na hospodársku súťaž a obchod, a preto by nepredstavovala štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(240)

Preto za predpokladu, že by opatrenie č. 4 predstavovalo hospodársku výhodu v prospech spoločnosti EEL GmbH (čo však nepredstavuje), táto výhoda by nemala vplyv na hospodársku súťaž a obchod, a preto by nepredstavovala štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

8.6.5.   Záver

| (241) | Z uvedených dôvodov nepredstavuje opatrenie č. 4 štátnu pomoc spoločnosti EEL GmbH v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(241)

Z uvedených dôvodov nepredstavuje opatrenie č. 4 štátnu pomoc spoločnosti EEL GmbH v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

8.7.   Nová pomoc a existujúca pomoc

| (242) | Situácie, v ktorých opatrenie predstavuje existujúcu pomoc, sú kompletne uvedené v článku 1 nariadenia (ES) č. 659/1999 (72). |
| --- | --- |

(242)

Situácie, v ktorých opatrenie predstavuje existujúcu pomoc, sú kompletne uvedené v článku 1 nariadenia (ES) č. 659/1999 (72).

| (243) | Je nesporné, že tieto opatrenia nenadobudli účinnosť pred vstupom Nemecka do EÚ [bod b) i) uvedeného článku], nemôžu sa považovať za schválené z dôvodu neprijatia rozhodnutia Komisiou v priebehu predpísanej maximálnej dĺžky konania [bod b) iii)] ani za existujúcu pomoc z dôvodu uplynutia vymedzeného obdobia [bod b) iv)]. Nestali sa pomocou ani v dôsledku vývoja spoločného trhu a bez toho, že by ich členský štát upravil [písm. b) bod v) prvá veta] (73). |
| --- | --- |

(243)

Je nesporné, že tieto opatrenia nenadobudli účinnosť pred vstupom Nemecka do EÚ [bod b) i) uvedeného článku], nemôžu sa považovať za schválené z dôvodu neprijatia rozhodnutia Komisiou v priebehu predpísanej maximálnej dĺžky konania [bod b) iii)] ani za existujúcu pomoc z dôvodu uplynutia vymedzeného obdobia [bod b) iv)]. Nestali sa pomocou ani v dôsledku vývoja spoločného trhu a bez toho, že by ich členský štát upravil [písm. b) bod v) prvá veta] (73).

| (244) | Toto posúdenie je platné najmä pre opatrenie č. 2, hoci Nemecko tvrdí, že predstavuje existujúcu pomoc (pozri odôvodnenie 102). V rozsudku vo veci Leipzig Halle Súdny dvor Európskej únie potvrdil, že výstavba infraštruktúry letiska by mala takisto spadať pod pravidlá štátnej pomoci od roku 2000 (74), teda pred 15. októbrom 2002, dátumom poskytnutia opatrenia č 2 (pozri odôvodnenie 46). Komisia zastáva názor, že uvedené opatrenie preto v čase, keď nadobudlo účinnosť, predstavovalo pomoc. Na rozdiel od toho, čo tvrdí Nemecko, skutočnosť, že uvedené opatrenie bolo prijaté na základe vyhlášky z roku 1993, nemá na toto posudzovanie žiaden vplyv. Vyhláška z roku 1993 poskytla iba právny základ, v súlade s ktorým spolková krajina Severné Porýnie-Vestfálsko od roku 1993 mohla zvážiť poskytnutie podporných opatrení regionálnym letiskám, ale sama osebe nevytvára žiaden právny nárok pre tieto letiská, ako je výslovne stanovené v článku 1 vyhlášky z roku 1993. |
| --- | --- |

(244)

Toto posúdenie je platné najmä pre opatrenie č. 2, hoci Nemecko tvrdí, že predstavuje existujúcu pomoc (pozri odôvodnenie 102). V rozsudku vo veci Leipzig Halle Súdny dvor Európskej únie potvrdil, že výstavba infraštruktúry letiska by mala takisto spadať pod pravidlá štátnej pomoci od roku 2000 (74), teda pred 15. októbrom 2002, dátumom poskytnutia opatrenia č 2 (pozri odôvodnenie 46). Komisia zastáva názor, že uvedené opatrenie preto v čase, keď nadobudlo účinnosť, predstavovalo pomoc. Na rozdiel od toho, čo tvrdí Nemecko, skutočnosť, že uvedené opatrenie bolo prijaté na základe vyhlášky z roku 1993, nemá na toto posudzovanie žiaden vplyv. Vyhláška z roku 1993 poskytla iba právny základ, v súlade s ktorým spolková krajina Severné Porýnie-Vestfálsko od roku 1993 mohla zvážiť poskytnutie podporných opatrení regionálnym letiskám, ale sama osebe nevytvára žiaden právny nárok pre tieto letiská, ako je výslovne stanovené v článku 1 vyhlášky z roku 1993.

| (245) | Dátum poskytnutia opatrenia č. 2 je preto 15. október 2002, teda po rozsudku vo veci Aéroports de Paris. Z tohto dôvodu opatrenie č. 2 predstavovalo už v čase, keď bolo poskytnuté, štátnu pomoc, ako je uvedené v oddiele 8.4.6, a nestalo sa štátnou pomocou následne, v dôsledku vývoja spoločného trhu. Okrem toho, opatrenie č. 2 bolo poskytnuté menej ako desať rokov pred tým, než Komisia začala v tejto veci formálne vyšetrovacie konanie, a po uplynutí vymedzeného obdobia sa teda nemohlo stať existujúcou pomocou. Z toho vyplýva, že opatrenie č. 2 nemožno považovať za existujúcu pomoc. |
| --- | --- |

(245)

Dátum poskytnutia opatrenia č. 2 je preto 15. október 2002, teda po rozsudku vo veci Aéroports de Paris. Z tohto dôvodu opatrenie č. 2 predstavovalo už v čase, keď bolo poskytnuté, štátnu pomoc, ako je uvedené v oddiele 8.4.6, a nestalo sa štátnou pomocou následne, v dôsledku vývoja spoločného trhu. Okrem toho, opatrenie č. 2 bolo poskytnuté menej ako desať rokov pred tým, než Komisia začala v tejto veci formálne vyšetrovacie konanie, a po uplynutí vymedzeného obdobia sa teda nemohlo stať existujúcou pomocou. Z toho vyplýva, že opatrenie č. 2 nemožno považovať za existujúcu pomoc.

8.8.   Zákonnosť pomoci

| (246) | Podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ členské štáty musia notifikovať všetky zámery poskytnúť alebo upraviť pomoc a nesmú navrhované opatrenia vykonať, kým sa v rámci notifikačného postupu nedosiahne konečné rozhodnutie. |
| --- | --- |

(246)

Podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ členské štáty musia notifikovať všetky zámery poskytnúť alebo upraviť pomoc a nesmú navrhované opatrenia vykonať, kým sa v rámci notifikačného postupu nedosiahne konečné rozhodnutie.

| (247) | Keďže Nemecko neoznámilo žiadne z kontrolovaných verejných opatrení, opatrenia č. 1, 2 a 3 predstavujú neoprávnenú pomoc. |
| --- | --- |

(247)

Keďže Nemecko neoznámilo žiadne z kontrolovaných verejných opatrení, opatrenia č. 1, 2 a 3 predstavujú neoprávnenú pomoc.

9.   ZLUČITEĽNOSŤ

9.1.   Uplatniteľnosť usmernení o leteckej doprave z rokov 2014 a 2005

| (248) | Predmetné opatrenia by sa mali posudzovať na základe článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, v ktorom sa stanovuje, že: „pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom“ možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(248)

Predmetné opatrenia by sa mali posudzovať na základe článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, v ktorom sa stanovuje, že: „pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom“ možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom.

| (249) | V tejto súvislosti tvoria usmernenia o leteckej doprave z roku 2014 základ na posúdenie toho, či možno pomoc pre letiská vyhlásiť za zlučiteľnú podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ. |
| --- | --- |

(249)

V tejto súvislosti tvoria usmernenia o leteckej doprave z roku 2014 základ na posúdenie toho, či možno pomoc pre letiská vyhlásiť za zlučiteľnú podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ.

| (250) | V súlade s usmerneniami o leteckej doprave z roku 2014 sa Komisia domnieva, že ustanovenia jej oznámenia o určení pravidiel, ktoré sa uplatňujú pri posudzovaní neoprávnene poskytnutej štátnej pomoci, by sa nemali vzťahovať na nerozhodnuté prípady nezákonnej prevádzkovej pomoci letiskám poskytnutej pred 4. aprílom 2014. Komisia však na všetky prípady týkajúce sa prevádzkovej pomoci (nerozhodnuté oznámenia a nezákonná neoznámená pomoc) letiskám uplatní zásady stanovené v usmerneniach z roku 2014, a to aj v prípade, že pomoc bola poskytnutá pred 4. aprílom 2014 a pred začatím prechodného obdobia (75). |
| --- | --- |

(250)

V súlade s usmerneniami o leteckej doprave z roku 2014 sa Komisia domnieva, že ustanovenia jej oznámenia o určení pravidiel, ktoré sa uplatňujú pri posudzovaní neoprávnene poskytnutej štátnej pomoci, by sa nemali vzťahovať na nerozhodnuté prípady nezákonnej prevádzkovej pomoci letiskám poskytnutej pred 4. aprílom 2014. Komisia však na všetky prípady týkajúce sa prevádzkovej pomoci (nerozhodnuté oznámenia a nezákonná neoznámená pomoc) letiskám uplatní zásady stanovené v usmerneniach z roku 2014, a to aj v prípade, že pomoc bola poskytnutá pred 4. aprílom 2014 a pred začatím prechodného obdobia (75).

| (251) | Pokiaľ ide o investičnú pomoc letiskám, Komisia v súlade so svojím oznámením o určení pravidiel, ktoré sa uplatňujú pri posudzovaní neoprávnene poskytnutej štátnej pomoci, uplatňuje na nezákonnú investičnú pomoc letiskám pravidlá, ktoré platili v čase, keď bola pomoc poskytnutá. Preto bude v prípade nezákonnej investičnej pomoci letiskám udelenej pred 4. aprílom 2014 (76) uplatňovať zásady stanovené v usmerneniach o leteckej doprave z roku 2005. |
| --- | --- |

(251)

Pokiaľ ide o investičnú pomoc letiskám, Komisia v súlade so svojím oznámením o určení pravidiel, ktoré sa uplatňujú pri posudzovaní neoprávnene poskytnutej štátnej pomoci, uplatňuje na nezákonnú investičnú pomoc letiskám pravidlá, ktoré platili v čase, keď bola pomoc poskytnutá. Preto bude v prípade nezákonnej investičnej pomoci letiskám udelenej pred 4. aprílom 2014 (76) uplatňovať zásady stanovené v usmerneniach o leteckej doprave z roku 2005.

| (252) | Komisia už dospela k záveru, že opatrenia č. 2 a 3 predstavujú nezákonnú štátnu pomoc poskytnutú pred 4. aprílom 2014, zatiaľ čo opatrenie č. 1 a 4 sa za štátnu pomoc nepovažujú. |
| --- | --- |

(252)

Komisia už dospela k záveru, že opatrenia č. 2 a 3 predstavujú nezákonnú štátnu pomoc poskytnutú pred 4. aprílom 2014, zatiaľ čo opatrenie č. 1 a 4 sa za štátnu pomoc nepovažujú.

| (253) | Na základe ustanovení usmernení z roku 2014, ktoré sú uvedené v odôvodneniach 250 a 251, je potom Komisia povinná určiť, či predmetné opatrenia predstavujú neoprávnenú prevádzkovú pomoc alebo investičnú pomoc. |
| --- | --- |

(253)

Na základe ustanovení usmernení z roku 2014, ktoré sú uvedené v odôvodneniach 250 a 251, je potom Komisia povinná určiť, či predmetné opatrenia predstavujú neoprávnenú prevádzkovú pomoc alebo investičnú pomoc.

9.2.   Investičná pomoc a prevádzková pomoc

9.2.1.   Opatrenie č. 1

| (254) | Ako sa konštatuje v oddiele 8.3.6, spoločnosť FN GmbH mala prospech zo štátnej pomoci obsiahnutej v pôžičke č. 4 a predĺžení č. 1 a možno aj v predĺžení č. 2, ktoré sú súčasťou opatrenia č. 1. Komisia posúdi povahu každého z týchto čiastkových opatrení osobitne. |
| --- | --- |

(254)

Ako sa konštatuje v oddiele 8.3.6, spoločnosť FN GmbH mala prospech zo štátnej pomoci obsiahnutej v pôžičke č. 4 a predĺžení č. 1 a možno aj v predĺžení č. 2, ktoré sú súčasťou opatrenia č. 1. Komisia posúdi povahu každého z týchto čiastkových opatrení osobitne.

| (255) | Komisia poznamenáva, že pôžička č. 4 bola udelená s cieľom financovať investície realizované spoločnosťou FN GmbH: ako sa uvádza v odôvodnení 39, v odseku 1 bode 2 dohody o poskytnutí pôžičky podpísanej 1. júla 2005 sa stanovuje, že pôžička je určená len na investície. Komisia eviduje, že spoločnosť EEL GmbH zaviedla kontrolné mechanizmy stanovené v odseku 2 dohody o poskytnutí pôžičky, ktoré vyžadujú, aby spoločnosť FN GmbH (a aj spoločnosť EEL GmbH, ak o to požiada) skontrolovala, či boli faktúry prísne naviazané na dokončenie letiska a či spoločnosť EEL GmbH (a nie FN GmbH) hradila faktúry z pôžičky. Tieto kontrolné mechanizmy sa ukázali ako účinné, keďže Nemecko mohlo preukázať, že vyplatené splátky tejto pôžičky pomohli výlučne pri pokrývaní investičných nákladov. Komisia preto zastáva názor, že pôžička č. 4 predstavuje neoprávnenú investičnú pomoc poskytnutú pred 4. aprílom 2014 a jej zlučiteľnosť sa musí posúdiť podľa usmernení o leteckej doprave z roku 2005. |
| --- | --- |

(255)

Komisia poznamenáva, že pôžička č. 4 bola udelená s cieľom financovať investície realizované spoločnosťou FN GmbH: ako sa uvádza v odôvodnení 39, v odseku 1 bode 2 dohody o poskytnutí pôžičky podpísanej 1. júla 2005 sa stanovuje, že pôžička je určená len na investície. Komisia eviduje, že spoločnosť EEL GmbH zaviedla kontrolné mechanizmy stanovené v odseku 2 dohody o poskytnutí pôžičky, ktoré vyžadujú, aby spoločnosť FN GmbH (a aj spoločnosť EEL GmbH, ak o to požiada) skontrolovala, či boli faktúry prísne naviazané na dokončenie letiska a či spoločnosť EEL GmbH (a nie FN GmbH) hradila faktúry z pôžičky. Tieto kontrolné mechanizmy sa ukázali ako účinné, keďže Nemecko mohlo preukázať, že vyplatené splátky tejto pôžičky pomohli výlučne pri pokrývaní investičných nákladov. Komisia preto zastáva názor, že pôžička č. 4 predstavuje neoprávnenú investičnú pomoc poskytnutú pred 4. aprílom 2014 a jej zlučiteľnosť sa musí posúdiť podľa usmernení o leteckej doprave z roku 2005.

| (256) | Pokiaľ ide o predĺženie č. 1, Komisia uvádza, že toto predĺženie predstavuje odklad splatnosti pôžičiek č. 1, 2 a 3. Toto predĺženie nie je ako také zamerané na financovanie nových investícií, čo Nemecko nepreukázalo. Komisia sa, naopak, domnieva, že toto predĺženie bolo udelené iba na to, aby spoločnosti FN GmbH poskytlo úľavu z jej krátkodobého záväzku uhradiť všetky vzniknuté pôžičky a úroky. Tým chcela spoločnosť EEL GmbH a jej verejní spoločníci zabezpečiť, aby sa spoločnosti FN GmbH neminula likvidita, v dôsledku čoho by musel príjemca pomoci znížiť svoje investície alebo sa zmeniť na firmu v ťažkostiach. Z týchto dôvodov Komisia zastáva názor, že predĺženie č. 1 predstavuje neoprávnenú prevádzkovú pomoc poskytnutú pred 4. aprílom 2014 a jej zlučiteľnosť sa musí posúdiť podľa usmernení o leteckej doprave z roku 2014. |
| --- | --- |

(256)

Pokiaľ ide o predĺženie č. 1, Komisia uvádza, že toto predĺženie predstavuje odklad splatnosti pôžičiek č. 1, 2 a 3. Toto predĺženie nie je ako také zamerané na financovanie nových investícií, čo Nemecko nepreukázalo. Komisia sa, naopak, domnieva, že toto predĺženie bolo udelené iba na to, aby spoločnosti FN GmbH poskytlo úľavu z jej krátkodobého záväzku uhradiť všetky vzniknuté pôžičky a úroky. Tým chcela spoločnosť EEL GmbH a jej verejní spoločníci zabezpečiť, aby sa spoločnosti FN GmbH neminula likvidita, v dôsledku čoho by musel príjemca pomoci znížiť svoje investície alebo sa zmeniť na firmu v ťažkostiach. Z týchto dôvodov Komisia zastáva názor, že predĺženie č. 1 predstavuje neoprávnenú prevádzkovú pomoc poskytnutú pred 4. aprílom 2014 a jej zlučiteľnosť sa musí posúdiť podľa usmernení o leteckej doprave z roku 2014.

| (257) | Podobné úvahy sa vzťahujú aj na predĺženie č. 2, ak sa bude musieť považovať za štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(257)

Podobné úvahy sa vzťahujú aj na predĺženie č. 2, ak sa bude musieť považovať za štátnu pomoc.

9.2.2.   Opatrenie č. 2

| (258) | Spoločnosť FN GmbH mala prospech z opatrenia č. 2 na kompenzáciu nákladov na nadobudnutie a inštaláciu hmotného kapitálového majetku, ktorý je opísaný v odôvodnení 46. Podľa bodu 25 usmernení o leteckej doprave z roku 2014, „investičná pomoc je pomoc na financovanie hmotného kapitálového majetku, najmä na pokrytie schodku financovania kapitálových nákladov“. Z tohto dôvodu všetky náklady podporované v rámci opatrenia č. 2 predstavujú investičné náklady. Opatrenie č. 2 teda predstavuje neoprávnenú investičnú pomoc poskytnutú pred 4. aprílom 2014 a jeho zlučiteľnosť sa musí posúdiť podľa usmernení o leteckej doprave z roku 2005. |
| --- | --- |

(258)

Spoločnosť FN GmbH mala prospech z opatrenia č. 2 na kompenzáciu nákladov na nadobudnutie a inštaláciu hmotného kapitálového majetku, ktorý je opísaný v odôvodnení 46. Podľa bodu 25 usmernení o leteckej doprave z roku 2014, „investičná pomoc je pomoc na financovanie hmotného kapitálového majetku, najmä na pokrytie schodku financovania kapitálových nákladov“. Z tohto dôvodu všetky náklady podporované v rámci opatrenia č. 2 predstavujú investičné náklady. Opatrenie č. 2 teda predstavuje neoprávnenú investičnú pomoc poskytnutú pred 4. aprílom 2014 a jeho zlučiteľnosť sa musí posúdiť podľa usmernení o leteckej doprave z roku 2005.

9.2.3.   Opatrenie č. 3

| (259) | Ako sa uvádza v oddiele 3.3, kontrolované opatrenie č. 3 bolo poskytnuté, aby spoločnosti FN GmbH zabezpečilo preklenovacie financovanie časti nadobúdacích nákladov na nehnuteľný majetok letiska (615 ha a približne 650 budov rôznych druhov, ktoré sa mali upraviť na civilné letisko). Ako sa stanovuje v bode 3 preambuly a v odseku 1 dohody o poskytnutí pôžičky zo 14. marca 2002, preklenovacie financovanie bolo udelené prostredníctvom bezúročnej pôžičky výslovne určenej na financovanie investičných výdavkov potrebných na dokončenie prebudovania bývalého vojenského letiska na civilné letisko (pozri odôvodnenie 21). |
| --- | --- |

(259)

Ako sa uvádza v oddiele 3.3, kontrolované opatrenie č. 3 bolo poskytnuté, aby spoločnosti FN GmbH zabezpečilo preklenovacie financovanie časti nadobúdacích nákladov na nehnuteľný majetok letiska (615 ha a približne 650 budov rôznych druhov, ktoré sa mali upraviť na civilné letisko). Ako sa stanovuje v bode 3 preambuly a v odseku 1 dohody o poskytnutí pôžičky zo 14. marca 2002, preklenovacie financovanie bolo udelené prostredníctvom bezúročnej pôžičky výslovne určenej na financovanie investičných výdavkov potrebných na dokončenie prebudovania bývalého vojenského letiska na civilné letisko (pozri odôvodnenie 21).

| (260) | Z tohto dôvodu predstavuje toto preklenovacie financovanie neoprávnenú investičnú štátnu pomoc poskytnutú pred 4. aprílom 2014 a jeho zlučiteľnosť sa musí posúdiť podľa usmernení o leteckej doprave z roku 2005. |
| --- | --- |

(260)

Z tohto dôvodu predstavuje toto preklenovacie financovanie neoprávnenú investičnú štátnu pomoc poskytnutú pred 4. aprílom 2014 a jeho zlučiteľnosť sa musí posúdiť podľa usmernení o leteckej doprave z roku 2005.

9.2.4.   Záver

| (261) | Ako už bolo vysvetlené, Komisia sa domnieva, že pôžička č. 4 v rámci opatrenia č. 1, opatrenie č. 2 a opatrenie č. 3 predstavujú investičnú štátnu pomoc, zatiaľ čo predĺženie č. 1 a možno aj č. 2 v rámci opatrenia č. 1 sa musia považovať za prevádzkovú pomoc. |
| --- | --- |

(261)

Ako už bolo vysvetlené, Komisia sa domnieva, že pôžička č. 4 v rámci opatrenia č. 1, opatrenie č. 2 a opatrenie č. 3 predstavujú investičnú štátnu pomoc, zatiaľ čo predĺženie č. 1 a možno aj č. 2 v rámci opatrenia č. 1 sa musia považovať za prevádzkovú pomoc.

9.3.   Zlučiteľnosť opatrení investičnej pomoci

| (262) | Podľa bodu 61 usmernení z roku 2005 musí Komisia preskúmať, či






  a) | výstavba a prevádzka infraštruktúry slúžia jasne definovanému cieľu všeobecného záujmu (regionálny rozvoj, dostupnosť atď.); |
| --- | --- | --- |

(262)

Podľa bodu 61 usmernení z roku 2005 musí Komisia preskúmať, či

a)

výstavba a prevádzka infraštruktúry slúžia jasne definovanému cieľu všeobecného záujmu (regionálny rozvoj, dostupnosť atď.);

| b) | je infraštruktúra potrebná a primeraná stanovenému cieľu; |
| --- | --- |

b)

je infraštruktúra potrebná a primeraná stanovenému cieľu;

| c) | infraštruktúra ponúka zo strednodobého hľadiska dostatočné perspektívy využitia, najmä pokiaľ ide o využitie existujúcej infraštruktúry; |
| --- | --- |

c)

infraštruktúra ponúka zo strednodobého hľadiska dostatočné perspektívy využitia, najmä pokiaľ ide o využitie existujúcej infraštruktúry;

| d) | je prístup k infraštruktúre otvorený pre všetkých potenciálnych používateľov rovnakým a nediskriminačným spôsobom; |
| --- | --- |

d)

je prístup k infraštruktúre otvorený pre všetkých potenciálnych používateľov rovnakým a nediskriminačným spôsobom;

| e) | rozvoj obchodu nie je ovplyvnený do takej miery, ktorá by bola v rozpore so záujmom Spoločenstva. |
| --- | --- |

e)

rozvoj obchodu nie je ovplyvnený do takej miery, ktorá by bola v rozpore so záujmom Spoločenstva.

| (263) | Okrem požiadavky, aby spĺňala osobitné kritériá zlučiteľnosti stanovené v usmerneniach o leteckej doprave z roku 2005, by mala byť štátna pomoc letiskám, podobne ako akékoľvek iné opatrenie štátnej pomoci, potrebná a primeraná vo vzťahu k zamýšľanému legitímnemu cieľu, aby mohla byť schválená ako zlučiteľná pomoc (77). |
| --- | --- |

(263)

Okrem požiadavky, aby spĺňala osobitné kritériá zlučiteľnosti stanovené v usmerneniach o leteckej doprave z roku 2005, by mala byť štátna pomoc letiskám, podobne ako akékoľvek iné opatrenie štátnej pomoci, potrebná a primeraná vo vzťahu k zamýšľanému legitímnemu cieľu, aby mohla byť schválená ako zlučiteľná pomoc (77).

9.3.1.   Výstavba a prevádzka infraštruktúry slúžia jasne definovanému cieľu všeobecného záujmu (regionálny rozvoj, dostupnosť atď.)

| (264) | Posudzované opatrenia investičnej pomoci boli zamerané na financovanie prebudovania bývalej britskej vojenskej základne Weeze na civilné letisko a na zásadný rozvoj letiska. Tieto opatrenia poskytli významný príspevok k regionálnemu rozvoju a vytvoreniu nových pracovných miest v oblasti ekonomicky postihnutej v dôsledku zatvorenia britskej vojenskej základne. Ako uvádza Nemecko, uzatvorenie britskej vojenskej základne malo za následok odchod približne 6 300 ľudí z uvedenej oblasti, viedlo k strate 400 civilných pracovných miest priamo súvisiacich s prevádzkou vojenskej základne a k výpadkom v príjmoch pre približne 80 spoločností vo výške okolo 102 miliónov EUR. Okrem toho ostalo v dôsledku odchodu britských jednotiek prázdnych 1 600 bytových jednotiek, čo len v prípade obce Weeze znamená viac ako 30 % celkového bytového fondu. |
| --- | --- |

(264)

Posudzované opatrenia investičnej pomoci boli zamerané na financovanie prebudovania bývalej britskej vojenskej základne Weeze na civilné letisko a na zásadný rozvoj letiska. Tieto opatrenia poskytli významný príspevok k regionálnemu rozvoju a vytvoreniu nových pracovných miest v oblasti ekonomicky postihnutej v dôsledku zatvorenia britskej vojenskej základne. Ako uvádza Nemecko, uzatvorenie britskej vojenskej základne malo za následok odchod približne 6 300 ľudí z uvedenej oblasti, viedlo k strate 400 civilných pracovných miest priamo súvisiacich s prevádzkou vojenskej základne a k výpadkom v príjmoch pre približne 80 spoločností vo výške okolo 102 miliónov EUR. Okrem toho ostalo v dôsledku odchodu britských jednotiek prázdnych 1 600 bytových jednotiek, čo len v prípade obce Weeze znamená viac ako 30 % celkového bytového fondu.

| (265) | Komisia uvádza, že vybudovanie a rozvoj civilného letiska viedli podľa Nemecka k vytvoreniu viac ako 1 200 pracovných miest v oblasti okresu Kleve a k zoskupeniu spoločností poskytujúcich služby v priestoroch obchodného parku letiska. |
| --- | --- |

(265)

Komisia uvádza, že vybudovanie a rozvoj civilného letiska viedli podľa Nemecka k vytvoreniu viac ako 1 200 pracovných miest v oblasti okresu Kleve a k zoskupeniu spoločností poskytujúcich služby v priestoroch obchodného parku letiska.

| (266) | Ako pripomína Nemecko, prínos tohto projektu k regionálnemu hospodárskemu rozvoju – a teda k hospodárskej súdržnosti, čo je dôležitým cieľom Únie – do určitej miery uznala už aj Komisia. Komisia skutočne poskytla Severnému Porýniu – Vestfálsku štrukturálne fondy v rámci programu Konver II – programu, v ktorom sa výslovne stanovuje financovanie prebudovania bývalých vojenských zariadení v Kleve. |
| --- | --- |

(266)

Ako pripomína Nemecko, prínos tohto projektu k regionálnemu hospodárskemu rozvoju – a teda k hospodárskej súdržnosti, čo je dôležitým cieľom Únie – do určitej miery uznala už aj Komisia. Komisia skutočne poskytla Severnému Porýniu – Vestfálsku štrukturálne fondy v rámci programu Konver II – programu, v ktorom sa výslovne stanovuje financovanie prebudovania bývalých vojenských zariadení v Kleve.

| (267) | Predmetné opatrenia investičnej pomoci prispeli aj k zlepšeniu dostupnosti tejto oblasti. Najbližšie k letisku Niederrhein-Weeze sú letiská Düsseldorf (vzdialenosť od letiska 76 km, 51 minút jazdy autom) a Eindhoven, Holandsko (88 km, 1 hodina 12 minút jazdy autom) (78). |
| --- | --- |

(267)

Predmetné opatrenia investičnej pomoci prispeli aj k zlepšeniu dostupnosti tejto oblasti. Najbližšie k letisku Niederrhein-Weeze sú letiská Düsseldorf (vzdialenosť od letiska 76 km, 51 minút jazdy autom) a Eindhoven, Holandsko (88 km, 1 hodina 12 minút jazdy autom) (78).

| (268) | Prevádza na letiskách Düsseldorf a Eindhoven od roku 2003 neustále narastá: prevádzka v Düsseldorfe vzrástla zo 14,3 milióna cestujúcich v roku 2003 približne na 21 miliónov v roku 2013, prevádzka na letisku Eindhoven vzrástla z 0,4 milióna v roku 2003 na 3,4 milióna cestujúcich v roku 2013. Ich nepretržitý rast bol počas tohto obdobia narušený len v dôsledku ich vlastných problémov s preťažením a kapacitných obmedzení (najmä nedostatočný počet dostupných prevádzkových intervalov v Düsseldorfe). Letisko v Düsseldorfe dosiahlo svoju maximálnu kapacitu 22 miliónov cestujúcich v roku 2013, zatiaľ čo letisko Eindhoven mohlo v roku 2012 vybaviť len 2,5 milióna cestujúcich. Napriek rastu premávky na letisku Niederrhein-Weeze Komisia eviduje, že od roku 2012 sa dokončili alebo začali práce na rozširovaní kapacity týchto dvoch letísk (79). |
| --- | --- |

(268)

Prevádza na letiskách Düsseldorf a Eindhoven od roku 2003 neustále narastá: prevádzka v Düsseldorfe vzrástla zo 14,3 milióna cestujúcich v roku 2003 približne na 21 miliónov v roku 2013, prevádzka na letisku Eindhoven vzrástla z 0,4 milióna v roku 2003 na 3,4 milióna cestujúcich v roku 2013. Ich nepretržitý rast bol počas tohto obdobia narušený len v dôsledku ich vlastných problémov s preťažením a kapacitných obmedzení (najmä nedostatočný počet dostupných prevádzkových intervalov v Düsseldorfe). Letisko v Düsseldorfe dosiahlo svoju maximálnu kapacitu 22 miliónov cestujúcich v roku 2013, zatiaľ čo letisko Eindhoven mohlo v roku 2012 vybaviť len 2,5 milióna cestujúcich. Napriek rastu premávky na letisku Niederrhein-Weeze Komisia eviduje, že od roku 2012 sa dokončili alebo začali práce na rozširovaní kapacity týchto dvoch letísk (79).

| (269) | Z tohto dôvodu dospela Komisia k záveru, že investícia na letisku Niederrhein-Weeze nepredstavuje duplicitu existujúcej infraštruktúry, ktorá neprináša zisk. Naopak, letisko Niederrhein-Weeze zohralo dôležitú úlohu pri odľahčovaní letiska Düsseldorf bez toho, aby obmedzilo plány na rozšírenie letísk Düsseldorf a Eindhoven. Bez uvedeného projektu hrozilo riziko, že tento región nebude mať dostatočný počet letov. |
| --- | --- |

(269)

Z tohto dôvodu dospela Komisia k záveru, že investícia na letisku Niederrhein-Weeze nepredstavuje duplicitu existujúcej infraštruktúry, ktorá neprináša zisk. Naopak, letisko Niederrhein-Weeze zohralo dôležitú úlohu pri odľahčovaní letiska Düsseldorf bez toho, aby obmedzilo plány na rozšírenie letísk Düsseldorf a Eindhoven. Bez uvedeného projektu hrozilo riziko, že tento región nebude mať dostatočný počet letov.

| (270) | Z tohto dôvodu dospela Komisia k záveru, že výstavba a prevádzka infraštruktúry spĺňa jasne definovaný cieľ spoločného záujmu, ktorým je regionálny hospodársky rozvoj a zlepšenie dostupnosti tohto regiónu. |
| --- | --- |

(270)

Z tohto dôvodu dospela Komisia k záveru, že výstavba a prevádzka infraštruktúry spĺňa jasne definovaný cieľ spoločného záujmu, ktorým je regionálny hospodársky rozvoj a zlepšenie dostupnosti tohto regiónu.

9.3.2.   Infraštruktúra je potrebná a primeraná stanovenému cieľu

| (271) | Podľa Nemecka bola plánovaná modernizácia letiska Niederrhein-Weeze potrebná na to, aby sa dokončilo prebudovanie bývalej vojenskej leteckej základne na letisko pre civilné letectvo. Na spustenie prevádzky civilných letov bolo potrebné postaviť a zmodernizovať rolovacie dráhy a odbavovacie plochy. |
| --- | --- |

(271)

Podľa Nemecka bola plánovaná modernizácia letiska Niederrhein-Weeze potrebná na to, aby sa dokončilo prebudovanie bývalej vojenskej leteckej základne na letisko pre civilné letectvo. Na spustenie prevádzky civilných letov bolo potrebné postaviť a zmodernizovať rolovacie dráhy a odbavovacie plochy.

| (272) | Ako uvádza Nemecko, projekt infraštruktúry sa zrealizoval len do tej miery, ktorá bola potrebná na dosiahnutie stanovených cieľov: aj keď bola infraštruktúra vybudovaná na maximálny limit 3,5 milióna cestujúcich, dopravné štatistiky v tabuľke 1 ukazujú, že prevádzka sa postupne zvyšovala až do roku 2010, keď dosiahla rekordnú úroveň 2,9 milióna cestujúcich, v roku 2012 potom klesla na 2,2 milióna cestujúcich. To znamená, že očakávaný dopyt po doprave sa do veľkej miery zhodoval so skutočným dopytom, a že tento projekt nie je neprimerane veľký alebo zložitý. |
| --- | --- |

(272)

Ako uvádza Nemecko, projekt infraštruktúry sa zrealizoval len do tej miery, ktorá bola potrebná na dosiahnutie stanovených cieľov: aj keď bola infraštruktúra vybudovaná na maximálny limit 3,5 milióna cestujúcich, dopravné štatistiky v tabuľke 1 ukazujú, že prevádzka sa postupne zvyšovala až do roku 2010, keď dosiahla rekordnú úroveň 2,9 milióna cestujúcich, v roku 2012 potom klesla na 2,2 milióna cestujúcich. To znamená, že očakávaný dopyt po doprave sa do veľkej miery zhodoval so skutočným dopytom, a že tento projekt nie je neprimerane veľký alebo zložitý.

| (273) | Komisia môže preto konštatovať, že predmetná infraštruktúra je potrebná a primeraná vzhľadom na ciele, ktoré boli stanovené. |
| --- | --- |

(273)

Komisia môže preto konštatovať, že predmetná infraštruktúra je potrebná a primeraná vzhľadom na ciele, ktoré boli stanovené.

9.3.3.   Infraštruktúra ponúka zo strednodobého hľadiska dostatočné perspektívy využitia, najmä pokiaľ ide o využitie existujúcej infraštruktúry

| (274) | Ako je vysvetlené vyššie, letisko Niederrhein-Weeze dosiahlo v roku 2010 počet cestujúcich (2,9 milióna cestujúcich), ktorý sa blížil k limitu jeho kapacity (3,5 milióna cestujúcich). Tento objem sa dosiahol len za 6 rokov prevádzky, čo je oveľa rýchlejšie ako na ostatných nemeckých letiskách sledujúcich rovnakú stratégiu založenú na nízkonákladových dopravcoch (napríklad letiská Kassel alebo Hahn). Významný rast letiska Niederrhein-Weeze vyplýva z jeho dôležitej úlohy pri odľahčovaní letísk v Düsseldorfe a Eindhovene a z hustoty obyvateľstva v spádovej oblasti (viac ako 35 miliónov obyvateľov). |
| --- | --- |

(274)

Ako je vysvetlené vyššie, letisko Niederrhein-Weeze dosiahlo v roku 2010 počet cestujúcich (2,9 milióna cestujúcich), ktorý sa blížil k limitu jeho kapacity (3,5 milióna cestujúcich). Tento objem sa dosiahol len za 6 rokov prevádzky, čo je oveľa rýchlejšie ako na ostatných nemeckých letiskách sledujúcich rovnakú stratégiu založenú na nízkonákladových dopravcoch (napríklad letiská Kassel alebo Hahn). Významný rast letiska Niederrhein-Weeze vyplýva z jeho dôležitej úlohy pri odľahčovaní letísk v Düsseldorfe a Eindhovene a z hustoty obyvateľstva v spádovej oblasti (viac ako 35 miliónov obyvateľov).

| (275) | Na základe uvedených údajov o počte cestujúcich ponúkol projekt rozvoja letiska Niederrhein-Weeze v strednodobom horizonte dostatočné perspektívy využívania, najmä v súvislosti s pôvodnou vojenskou infraštruktúrou na letisku, ktorú počiatočné investície pomohli zmeniť na civilnú platformu. |
| --- | --- |

(275)

Na základe uvedených údajov o počte cestujúcich ponúkol projekt rozvoja letiska Niederrhein-Weeze v strednodobom horizonte dostatočné perspektívy využívania, najmä v súvislosti s pôvodnou vojenskou infraštruktúrou na letisku, ktorú počiatočné investície pomohli zmeniť na civilnú platformu.

9.3.4.   Prístup k infraštruktúre je otvorený pre všetkých potenciálnych používateľov rovnakým a nediskriminačným spôsobom

| (276) | Komisia poznamenáva, že zavedená civilná infraštruktúra bola vždy otvorená všetkým potenciálnym používateľom nediskriminačným spôsobom. |
| --- | --- |

(276)

Komisia poznamenáva, že zavedená civilná infraštruktúra bola vždy otvorená všetkým potenciálnym používateľom nediskriminačným spôsobom.

9.3.5.   Rozvoj obchodu nie je ovplyvnený do takej miery, ktorá by bola v rozpore so záujmom EÚ

| (277) | V čase poskytnutia pomoci 15. októbra 2002 vybavovalo letisko Niederrhein-Weeze menej ako 1 milión cestujúcich ročne, čo ho v súlade s usmerneniami o leteckej doprave z roku 2005 radilo k malým regionálnym letiskám (kategória D) (80). |
| --- | --- |

(277)

V čase poskytnutia pomoci 15. októbra 2002 vybavovalo letisko Niederrhein-Weeze menej ako 1 milión cestujúcich ročne, čo ho v súlade s usmerneniami o leteckej doprave z roku 2005 radilo k malým regionálnym letiskám (kategória D) (80).

| (278) | Spádovou oblasťou letiska Niederrhein-Weeze sú západné regióny Nemecka a východné regióny Holandska. Ako už bolo vysvetlené, letisko Niederrhein-Weeze výrazne nenarušilo hospodársku súťaž v tejto spádovej oblasti, teda v prípade letísk Düsseldorf a Eindhoven, ktoré boli zasiahnuté vážnymi problémami s preťažením a nedostatkom prevádzkových intervalov (pozri odôvodnenie 268). |
| --- | --- |

(278)

Spádovou oblasťou letiska Niederrhein-Weeze sú západné regióny Nemecka a východné regióny Holandska. Ako už bolo vysvetlené, letisko Niederrhein-Weeze výrazne nenarušilo hospodársku súťaž v tejto spádovej oblasti, teda v prípade letísk Düsseldorf a Eindhoven, ktoré boli zasiahnuté vážnymi problémami s preťažením a nedostatkom prevádzkových intervalov (pozri odôvodnenie 268).

| (279) | Letisko Niederrhein-Weeze okrem toho nemá na rozdiel od svojich dvoch konkurentov ani vlakové spojenie ani pripojenie na diaľničný systém. |
| --- | --- |

(279)

Letisko Niederrhein-Weeze okrem toho nemá na rozdiel od svojich dvoch konkurentov ani vlakové spojenie ani pripojenie na diaľničný systém.

| (280) | Komisia ďalej konštatuje, že podiel segmentu služobných ciest predstavuje v prípade letiska v Düsseldorfe významných 40 % trhu, zatiaľ čo v prípade letiska Niederrhein-Weeze je to len 7 %. |
| --- | --- |

(280)

Komisia ďalej konštatuje, že podiel segmentu služobných ciest predstavuje v prípade letiska v Düsseldorfe významných 40 % trhu, zatiaľ čo v prípade letiska Niederrhein-Weeze je to len 7 %.

| (281) | Pokiaľ ide o letisko Eindhoven, Komisia poznamenáva, že toto zariadenie slúži na civilnú aj vojenskú leteckú prevádzku a že financovanie nákladov na infraštruktúru si preto rozdelili prevádzkovatelia civilného letiska a holandská armáda. V rokoch 2010 a 2011 platilo letisko Eindhoven holandskej armáde približne 1 milión EUR ročne ako kompenzáciu nákladov súvisiacich predovšetkým s údržbou infraštruktúry, bezpečnosťou, riadením letovej prevádzky, ale nevznikli mu počiatočné investičné náklady, ktoré muselo (čiastočne) znášať letisko Niederrhein-Weeze. |
| --- | --- |

(281)

Pokiaľ ide o letisko Eindhoven, Komisia poznamenáva, že toto zariadenie slúži na civilnú aj vojenskú leteckú prevádzku a že financovanie nákladov na infraštruktúru si preto rozdelili prevádzkovatelia civilného letiska a holandská armáda. V rokoch 2010 a 2011 platilo letisko Eindhoven holandskej armáde približne 1 milión EUR ročne ako kompenzáciu nákladov súvisiacich predovšetkým s údržbou infraštruktúry, bezpečnosťou, riadením letovej prevádzky, ale nevznikli mu počiatočné investičné náklady, ktoré muselo (čiastočne) znášať letisko Niederrhein-Weeze.

| (282) | Okrem toho intenzita pomoci celkovému projektu (pozri oddiel o nevyhnutnosti a primeranosti pomoci ďalej v texte) je obmedzená na pokrytie nedostatku jeho financovania. Spoločníci prevádzkovateľa letiska budú financovať viac ako 50 % investičných nákladov. |
| --- | --- |

(282)

Okrem toho intenzita pomoci celkovému projektu (pozri oddiel o nevyhnutnosti a primeranosti pomoci ďalej v texte) je obmedzená na pokrytie nedostatku jeho financovania. Spoločníci prevádzkovateľa letiska budú financovať viac ako 50 % investičných nákladov.

| (283) | Na základe toho môže Komisia vyvodiť záver, že rozvoj obchodného styku nie je ovplyvnený do takej miery, ktorá by bola v rozpore so spoločným záujmom. |
| --- | --- |

(283)

Na základe toho môže Komisia vyvodiť záver, že rozvoj obchodného styku nie je ovplyvnený do takej miery, ktorá by bola v rozpore so spoločným záujmom.

9.3.6.   Nevyhnutnosť a primeranosť pomoci

| (284) | Komisia musí stanoviť, či štátna pomoc poskytnutá spoločnosti FN GmbH zmenila správanie podniku, ktorý je príjemcom pomoci, tak, že sa zapája do činnosti, ktorá prispieva k dosiahnutiu cieľa verejného záujmu, ktorú i) by nevykonával bez tejto pomoci, alebo ii) by ju vykonával v obmedzenej miere či iným spôsobom. Pomoc sa okrem toho považuje za primeranú, len ak by sa rovnaký výsledok nemohol dosiahnuť s menšou pomocou a menším narušením hospodárskej súťaže. To znamená, že výška a intenzita pomoci musia byť obmedzené na minimum potrebné na realizáciu činnosti, na ktorú sa pomoc poskytuje. |
| --- | --- |

(284)

Komisia musí stanoviť, či štátna pomoc poskytnutá spoločnosti FN GmbH zmenila správanie podniku, ktorý je príjemcom pomoci, tak, že sa zapája do činnosti, ktorá prispieva k dosiahnutiu cieľa verejného záujmu, ktorú i) by nevykonával bez tejto pomoci, alebo ii) by ju vykonával v obmedzenej miere či iným spôsobom. Pomoc sa okrem toho považuje za primeranú, len ak by sa rovnaký výsledok nemohol dosiahnuť s menšou pomocou a menším narušením hospodárskej súťaže. To znamená, že výška a intenzita pomoci musia byť obmedzené na minimum potrebné na realizáciu činnosti, na ktorú sa pomoc poskytuje.

| (285) | Podľa Nemecka bola pomoc potrebná, pretože rozvoj letiska by bol vzhľadom na napätú finančnú situáciu spoločnosti FN GmbH v čase poskytnutia pomoci ohrozený. Nemecko tiež dodáva, že ak by projekt realizovali priamo verejné orgány, tieto orgány by museli pokryť stavebné náklady, ako aj počiatočné prevádzkové straty. Komisia s týmto názorom súhlasí a konštatuje, že verejná podpora bola poskytnutá v období, keď súkromní spoločníci spoločnosti FN GmbH realizovali veľmi významné investície do infraštruktúry v počiatočnej fáze uvedeného projektu ([20 – 60] miliónov EUR v období rokov 2002 – 2003), pričom znášali počiatočné prevádzkové straty letiska. Je otázne, či by miestne orgány s obmedzenými finančnými zdrojmi ako okres Kleve a obec Weeze dokázali samy znášať finančné bremeno takéhoto rozsiahleho projektu, hoci mohli dosiahnuť rovnaký výsledok pri obmedzenom zapojení sa formou podpory súkromnej iniciatívy. Vzhľadom na rizikovosť projektu, ktorý je jedným z veľmi mála súkromných letísk v Európe, sa preto obmedzená podpora z verejných zdrojov v jeho počiatočnej fáze javí ako opodstatnená. |
| --- | --- |

(285)

Podľa Nemecka bola pomoc potrebná, pretože rozvoj letiska by bol vzhľadom na napätú finančnú situáciu spoločnosti FN GmbH v čase poskytnutia pomoci ohrozený. Nemecko tiež dodáva, že ak by projekt realizovali priamo verejné orgány, tieto orgány by museli pokryť stavebné náklady, ako aj počiatočné prevádzkové straty. Komisia s týmto názorom súhlasí a konštatuje, že verejná podpora bola poskytnutá v období, keď súkromní spoločníci spoločnosti FN GmbH realizovali veľmi významné investície do infraštruktúry v počiatočnej fáze uvedeného projektu ([20 – 60] miliónov EUR v období rokov 2002 – 2003), pričom znášali počiatočné prevádzkové straty letiska. Je otázne, či by miestne orgány s obmedzenými finančnými zdrojmi ako okres Kleve a obec Weeze dokázali samy znášať finančné bremeno takéhoto rozsiahleho projektu, hoci mohli dosiahnuť rovnaký výsledok pri obmedzenom zapojení sa formou podpory súkromnej iniciatívy. Vzhľadom na rizikovosť projektu, ktorý je jedným z veľmi mála súkromných letísk v Európe, sa preto obmedzená podpora z verejných zdrojov v jeho počiatočnej fáze javí ako opodstatnená.

| (286) | Podľa Nemecka by sa bez tejto pomoci, bez opatrení č. 1, 2 a 3, nemohli realizovať investície v rovnakej miere ako s nimi. Ako správne uvádza Nemecko, realizovať by sa mohol len obmedzený počet investícií, napríklad rozšírenie vzletovej a pristávacej dráhy. Niektoré investície by sa museli na výrazne dlhé obdobie odložiť, následkom čoho by letisko čelilo vážnym prevádzkovým ťažkostiam alebo by mu to zabránilo pokryť očakávaný dopyt zo strany leteckých spoločností a cestujúcich v spádovej oblasti. Preto možno dospieť k záveru, že opatrenia pomoci č. 1, 2 a 3 mali stimulačný účinok, keďže umožnili príjemcovi realizovať investície. |
| --- | --- |

(286)

Podľa Nemecka by sa bez tejto pomoci, bez opatrení č. 1, 2 a 3, nemohli realizovať investície v rovnakej miere ako s nimi. Ako správne uvádza Nemecko, realizovať by sa mohol len obmedzený počet investícií, napríklad rozšírenie vzletovej a pristávacej dráhy. Niektoré investície by sa museli na výrazne dlhé obdobie odložiť, následkom čoho by letisko čelilo vážnym prevádzkovým ťažkostiam alebo by mu to zabránilo pokryť očakávaný dopyt zo strany leteckých spoločností a cestujúcich v spádovej oblasti. Preto možno dospieť k záveru, že opatrenia pomoci č. 1, 2 a 3 mali stimulačný účinok, keďže umožnili príjemcovi realizovať investície.

| (287) | Pokiaľ ide o hodnotenie primeranosti opatrenia č. 2, dosiahlo verejné financovanie, ktoré bolo letisku skutočne poskytnuté, úroveň [2 – 5] miliónov EUR. Ako je vysvetlené v odôvodnení 46, toto podporné opatrenie zodpovedá financovaniu 50 % oprávnených nákladov podľa vyhlášky z roku 1993. Zvyšnú sumu ([2 – 5] miliónov EUR) poskytla spoločnosť FN GmbH. Intenzita pomoci teda dosiahla úroveň 50 %. |
| --- | --- |

(287)

Pokiaľ ide o hodnotenie primeranosti opatrenia č. 2, dosiahlo verejné financovanie, ktoré bolo letisku skutočne poskytnuté, úroveň [2 – 5] miliónov EUR. Ako je vysvetlené v odôvodnení 46, toto podporné opatrenie zodpovedá financovaniu 50 % oprávnených nákladov podľa vyhlášky z roku 1993. Zvyšnú sumu ([2 – 5] miliónov EUR) poskytla spoločnosť FN GmbH. Intenzita pomoci teda dosiahla úroveň 50 %.

| (288) | Keďže usmernenia o leteckej doprave z roku 2005 ponechávajú otázku intenzity pomoci otvorenú, maximálna prípustná výška pomoci sa musí obmedziť na to, čo je nevyhnutne potrebné. Komisia uvádza, že investície podporené opatrením č. 2 sa financovali za podmienok pari passu. Z toho dôvodu sa intenzita pomoci vo výške 50 % javí v tomto prípade ako odôvodnená. |
| --- | --- |

(288)

Keďže usmernenia o leteckej doprave z roku 2005 ponechávajú otázku intenzity pomoci otvorenú, maximálna prípustná výška pomoci sa musí obmedziť na to, čo je nevyhnutne potrebné. Komisia uvádza, že investície podporené opatrením č. 2 sa financovali za podmienok pari passu. Z toho dôvodu sa intenzita pomoci vo výške 50 % javí v tomto prípade ako odôvodnená.

| (289) | Pokiaľ ide o primeranosť pôžičky č 4 v rámci opatrenia č. 1 a opatrenia č. 3, Komisia uvádza, že poskytnutie pôžičky s nízkymi úrokmi alebo bez úrokov predstavuje menej rušivé opatrenie ako priamy príspevok. Navyše, vzhľadom na to, že verejné orgány zabezpečili tieto pôžičky úplným kolaterálom, ich finančná účasť bola veľmi obmedzená. Pokiaľ ide o primeranosť oslobodenia od povinnosti splatiť polovicu preklenovacieho financovania, Komisia súhlasí s Nemeckom, že podmienka vytvorenia 350 pracovných miest predstavuje pre súkromných vlastníkov letiska stimul na dokončenie výstavby a rozvoja infraštruktúry letiska. Komisia poznamenáva, že tento stimul bol účinný, pretože v čase rozhodnutia o oslobodení (v roku 2004), čo je oveľa skôr, než uplynula zmluvne stanovená lehota (na konci roku 2007), bolo vytvorených 445 pracovných miest. |
| --- | --- |

(289)

Pokiaľ ide o primeranosť pôžičky č 4 v rámci opatrenia č. 1 a opatrenia č. 3, Komisia uvádza, že poskytnutie pôžičky s nízkymi úrokmi alebo bez úrokov predstavuje menej rušivé opatrenie ako priamy príspevok. Navyše, vzhľadom na to, že verejné orgány zabezpečili tieto pôžičky úplným kolaterálom, ich finančná účasť bola veľmi obmedzená. Pokiaľ ide o primeranosť oslobodenia od povinnosti splatiť polovicu preklenovacieho financovania, Komisia súhlasí s Nemeckom, že podmienka vytvorenia 350 pracovných miest predstavuje pre súkromných vlastníkov letiska stimul na dokončenie výstavby a rozvoja infraštruktúry letiska. Komisia poznamenáva, že tento stimul bol účinný, pretože v čase rozhodnutia o oslobodení (v roku 2004), čo je oveľa skôr, než uplynula zmluvne stanovená lehota (na konci roku 2007), bolo vytvorených 445 pracovných miest.

9.3.7.   Záver k opatreniam č. 1 (pôžička č. 4), 2 a 3

| (290) | V súvislosti s vyššie uvedeným posúdením dospela Komisia k záveru, že opatrenia č. 1 (pôžička č. 4), 2 a 3 sú zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) Zmluvy. |
| --- | --- |

(290)

V súvislosti s vyššie uvedeným posúdením dospela Komisia k záveru, že opatrenia č. 1 (pôžička č. 4), 2 a 3 sú zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) Zmluvy.

9.4.   Zlučiteľnosť opatrenia prevádzkovej pomoci

| (291) | V oddiele 5.1.2 usmernení o leteckej doprave z roku 2014 sa stanovujú kritériá, ktoré bude Komisia uplatňovať pri posudzovaní zlučiteľnosti prevádzkovej pomoci s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ. Konkrétne podľa bodu 172 usmernení o leteckej doprave z roku 2014 uplatní Komisia tieto kritériá na všetky prípady týkajúce sa prevádzkovej pomoci letisku vrátane prípadov nerozhodnutých oznámení a nezákonnej neoznámenej pomoci, a to aj vtedy, ak bola pomoc poskytnutá pred 4. aprílom 2014, t. j. pred nadobudnutím účinnosti usmernení o leteckej doprave z roku 2014. Kritériami zlučiteľnosti prevádzkovej pomoci, ktorá sa môže poskytovať počas prechodného obdobia 10 rokov od dátumu uverejnenia usmernení o leteckej doprave z roku 2014, sú:






  a) | prínos k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu: táto podmienka je splnená okrem iného vtedy, ak pomoc zvyšuje mobilitu občanov EÚ a prepojenosť regiónov alebo napomáha regionálnemu rozvoju (81); |
| --- | --- | --- |

(291)

V oddiele 5.1.2 usmernení o leteckej doprave z roku 2014 sa stanovujú kritériá, ktoré bude Komisia uplatňovať pri posudzovaní zlučiteľnosti prevádzkovej pomoci s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ. Konkrétne podľa bodu 172 usmernení o leteckej doprave z roku 2014 uplatní Komisia tieto kritériá na všetky prípady týkajúce sa prevádzkovej pomoci letisku vrátane prípadov nerozhodnutých oznámení a nezákonnej neoznámenej pomoci, a to aj vtedy, ak bola pomoc poskytnutá pred 4. aprílom 2014, t. j. pred nadobudnutím účinnosti usmernení o leteckej doprave z roku 2014. Kritériami zlučiteľnosti prevádzkovej pomoci, ktorá sa môže poskytovať počas prechodného obdobia 10 rokov od dátumu uverejnenia usmernení o leteckej doprave z roku 2014, sú:

a)

prínos k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu: táto podmienka je splnená okrem iného vtedy, ak pomoc zvyšuje mobilitu občanov EÚ a prepojenosť regiónov alebo napomáha regionálnemu rozvoju (81);

| b) | potreba štátneho zásahu: pomoc by sa mala zameriavať na situácie, keď môže priniesť podstatné zlepšenie, ktoré trh nie je schopný poskytnúť sám (82); |
| --- | --- |

b)

potreba štátneho zásahu: pomoc by sa mala zameriavať na situácie, keď môže priniesť podstatné zlepšenie, ktoré trh nie je schopný poskytnúť sám (82);

| c) | existencia stimulačného účinku: táto podmienka je splnená, ak je pravdepodobné, že v prípade neposkytnutia prevádzkovej pomoci a vzhľadom na možnú prítomnosť investičnej pomoci a úrovne prevádzky by sa úroveň hospodárskej činnosti daného letiska podstatne znížila (83); |
| --- | --- |

c)

existencia stimulačného účinku: táto podmienka je splnená, ak je pravdepodobné, že v prípade neposkytnutia prevádzkovej pomoci a vzhľadom na možnú prítomnosť investičnej pomoci a úrovne prevádzky by sa úroveň hospodárskej činnosti daného letiska podstatne znížila (83);

| d) | primeranosť výšky pomoci (pomoc obmedzená na potrebné minimum): v záujme primeranosti sa prevádzková pomoc letiskám musí obmedziť na minimum, ktoré je nevyhnutné na uskutočnenie podporovanej činnosti (84); |
| --- | --- |

d)

primeranosť výšky pomoci (pomoc obmedzená na potrebné minimum): v záujme primeranosti sa prevádzková pomoc letiskám musí obmedziť na minimum, ktoré je nevyhnutné na uskutočnenie podporovanej činnosti (84);

| e) | zabránenie nežiaducim negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod
   (85). |
| --- | --- |

e)

zabránenie nežiaducim negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod
   (85).

| (292) | Keďže prevádzková pomoc, ktorú predstavovalo predĺženie č. 1 a prípadne aj predĺženie č. 2 v rámci opatrenia č. 1, bola poskytnutá v celom rozsahu predtým, než nadobudli účinnosť usmernenia o leteckej doprave z roku 2014, tieto kritériá zlučiteľnosti sa uplatňujú vzhľadom na skutočnosti uvedené v bode 137 usmernení o leteckej doprave z roku 2014 (t. j. niektoré podmienky sa neuplatňujú). |
| --- | --- |

(292)

Keďže prevádzková pomoc, ktorú predstavovalo predĺženie č. 1 a prípadne aj predĺženie č. 2 v rámci opatrenia č. 1, bola poskytnutá v celom rozsahu predtým, než nadobudli účinnosť usmernenia o leteckej doprave z roku 2014, tieto kritériá zlučiteľnosti sa uplatňujú vzhľadom na skutočnosti uvedené v bode 137 usmernení o leteckej doprave z roku 2014 (t. j. niektoré podmienky sa neuplatňujú).

9.4.1.   Prevádzková pomoc prispieva k dosiahnutiu jasne vymedzeného cieľa spoločného záujmu

| (293) | Cieľom posudzovanej prevádzkovej pomoci bolo udržiavať primeranú úroveň prevádzky letiska Niederrhein-Weeze. |
| --- | --- |

(293)

Cieľom posudzovanej prevádzkovej pomoci bolo udržiavať primeranú úroveň prevádzky letiska Niederrhein-Weeze.

| (294) | Podľa bodu 113 usmernení o leteckej doprave z roku 2014 sa prevádzková pomoc letiskám bude považovať za pomoc prispievajúcu k dosiahnutiu cieľa spoločného záujmu, ak zvyšuje mobilitu občanov Únie a prepojenosť regiónov, bojuje proti dopravnej preťaženosti v hlavných letiskách Únie alebo napomáha regionálnemu rozvoju. |
| --- | --- |

(294)

Podľa bodu 113 usmernení o leteckej doprave z roku 2014 sa prevádzková pomoc letiskám bude považovať za pomoc prispievajúcu k dosiahnutiu cieľa spoločného záujmu, ak zvyšuje mobilitu občanov Únie a prepojenosť regiónov, bojuje proti dopravnej preťaženosti v hlavných letiskách Únie alebo napomáha regionálnemu rozvoju.

| (295) | Ako sa skonštatovalo v odôvodnení 270, výstavba a prevádzka letiska Niederrhein-Weeze spĺňa jasne vymedzené ciele spoločného záujmu, ktorými sú regionálny hospodársky rozvoj a zlepšenie dostupnosti tohto regiónu. |
| --- | --- |

(295)

Ako sa skonštatovalo v odôvodnení 270, výstavba a prevádzka letiska Niederrhein-Weeze spĺňa jasne vymedzené ciele spoločného záujmu, ktorými sú regionálny hospodársky rozvoj a zlepšenie dostupnosti tohto regiónu.

9.4.2.   Potreba štátneho zásahu

| (296) | Podľa bodu 116 a nasl. usmernení o leteckej doprave z roku 2014 sa prevádzková pomoc letiskám bude považovať za nevyhnutnú, ak prinesie podstatné zlepšenie, ktoré samotný trh priniesť nedokáže. V usmerneniach sa ďalej uznáva, že potreba verejných prostriedkov na financovanie prevádzkových nákladov je v prípade menších letísk spravidla úmerne vyššia z dôvodu vysokých fixných nákladov a že letiská s ročným objemom od 200 000 do 700 000 cestujúcich nemusia byť schopné pokryť v značnej miere svoje prevádzkové náklady. |
| --- | --- |

(296)

Podľa bodu 116 a nasl. usmernení o leteckej doprave z roku 2014 sa prevádzková pomoc letiskám bude považovať za nevyhnutnú, ak prinesie podstatné zlepšenie, ktoré samotný trh priniesť nedokáže. V usmerneniach sa ďalej uznáva, že potreba verejných prostriedkov na financovanie prevádzkových nákladov je v prípade menších letísk spravidla úmerne vyššia z dôvodu vysokých fixných nákladov a že letiská s ročným objemom od 200 000 do 700 000 cestujúcich nemusia byť schopné pokryť v značnej miere svoje prevádzkové náklady.

| (297) | Od začiatku prevádzky nového terminálu v roku 2003 dosiahol ročný počet cestujúcich letiska Niederrhein-Weeze v roku 2003 úroveň 207 992 cestujúcich, v roku 2004 to bolo 796 745 cestujúcich a v roku 2005 to bolo 591 744 cestujúcich (pozri tabuľku 1). Komisia eviduje, že v osobnej doprave boli v tejto počiatočnej fáze zaznamenané veľké výkyvy, najmä výrazný pokles o 34 % v roku 2005 v porovnaní s rokom 2004. Komisia sa preto domnieva, že počas týchto 3 rokov zostal priemerný počet cestujúcich v osobnej doprave na úrovni medzi hodnotami 200 000 a 700 000. Komisia zároveň poznamenáva, že spoločnosť FN GmbH bola vždy stratová (pozri tabuľku 5) a nedokázala dokonca pokryť ani svoje prevádzkové náklady (upravený EBITDA v rokoch 2004 a 2005 je záporný), čo sa v usmerneniach o leteckej doprave z roku 2014 považuje za typické pre letiská tejto veľkosti. |
| --- | --- |

(297)

Od začiatku prevádzky nového terminálu v roku 2003 dosiahol ročný počet cestujúcich letiska Niederrhein-Weeze v roku 2003 úroveň 207 992 cestujúcich, v roku 2004 to bolo 796 745 cestujúcich a v roku 2005 to bolo 591 744 cestujúcich (pozri tabuľku 1). Komisia eviduje, že v osobnej doprave boli v tejto počiatočnej fáze zaznamenané veľké výkyvy, najmä výrazný pokles o 34 % v roku 2005 v porovnaní s rokom 2004. Komisia sa preto domnieva, že počas týchto 3 rokov zostal priemerný počet cestujúcich v osobnej doprave na úrovni medzi hodnotami 200 000 a 700 000. Komisia zároveň poznamenáva, že spoločnosť FN GmbH bola vždy stratová (pozri tabuľku 5) a nedokázala dokonca pokryť ani svoje prevádzkové náklady (upravený EBITDA v rokoch 2004 a 2005 je záporný), čo sa v usmerneniach o leteckej doprave z roku 2014 považuje za typické pre letiská tejto veľkosti.

| (298) | Komisia sa preto domnieva, že prevádzková pomoc letisku Niederrhein-Weeze je potrebná. |
| --- | --- |

(298)

Komisia sa preto domnieva, že prevádzková pomoc letisku Niederrhein-Weeze je potrebná.

9.4.3.   Vhodnosť štátnej pomoci ako politického nástroja

| (299) | Podľa bodu 120 usmernení o leteckej doprave z roku 2014 by prevádzková pomoc mala byť primeraným politickým nástrojom na dosiahnutie plánovaného cieľa alebo na riešenie problémov, ktoré sa majú touto pomocou riešiť. Keďže letisko Niederrhein-Weeze je na prevádzkovej úrovni stratové, jediným vhodným nástrojom je prevádzková pomoc, ktorá letisku umožní pokračovať v prevádzke zabezpečujúcej prepojenosť oblasti Niederrhein. Iné nástroje, napríklad investičná pomoc alebo regulačné opatrenia, nie sú vhodné na riešenie finančných problémov letiska Niederrhein-Weeze na prevádzkovej úrovni. Komisia sa preto domnieva, že prevádzková pomoc poskytnutá letisku Niederrhein-Weeze je vhodným nástrojom. |
| --- | --- |

(299)

Podľa bodu 120 usmernení o leteckej doprave z roku 2014 by prevádzková pomoc mala byť primeraným politickým nástrojom na dosiahnutie plánovaného cieľa alebo na riešenie problémov, ktoré sa majú touto pomocou riešiť. Keďže letisko Niederrhein-Weeze je na prevádzkovej úrovni stratové, jediným vhodným nástrojom je prevádzková pomoc, ktorá letisku umožní pokračovať v prevádzke zabezpečujúcej prepojenosť oblasti Niederrhein. Iné nástroje, napríklad investičná pomoc alebo regulačné opatrenia, nie sú vhodné na riešenie finančných problémov letiska Niederrhein-Weeze na prevádzkovej úrovni. Komisia sa preto domnieva, že prevádzková pomoc poskytnutá letisku Niederrhein-Weeze je vhodným nástrojom.

9.4.4.   Existencia stimulačného účinku a primeranosť výšky pomoci (pomoc obmedzená na nevyhnutné minimum)

| (300) | Podľa bodu 124 usmernení o leteckej doprave z roku 2014 má prevádzková pomoc stimulačný účinok, ak je pravdepodobné, že v prípade neposkytnutia prevádzkovej pomoci a vzhľadom na možnú prítomnosť investičnej pomoci a úrovne dopravy by sa úroveň ekonomickej činnosti daného letiska podstatne znížila. |
| --- | --- |

(300)

Podľa bodu 124 usmernení o leteckej doprave z roku 2014 má prevádzková pomoc stimulačný účinok, ak je pravdepodobné, že v prípade neposkytnutia prevádzkovej pomoci a vzhľadom na možnú prítomnosť investičnej pomoci a úrovne dopravy by sa úroveň ekonomickej činnosti daného letiska podstatne znížila.

| (301) | Letisko Niederrhein-Weeze získalo investičnú pomoc na vybudovanie nového terminálu a splnenie nových požiadaviek v oblasti bezpečnosti a ochrany. To umožnilo letisku uspokojiť potreby regiónu Niederrhein týkajúce sa prepojenosti a dopravy, čo sa prejavilo zvýšením počtu cestujúcich za posledné roky. Napriek narastajúcemu počtu cestujúcich nie je letisko schopné pokryť svoje prevádzkové náklady. Bez štátnej prevádzkovej pomoci by letisko nedokázalo udržať súčasnú úroveň prevádzky a investícií a jeho hospodárska činnosť by sa musela znížiť. Pomoc zároveň nepresiahla sumu potrebnú na pokrytie prevádzkových strát a výška pomoci je teda obmedzená na nevyhnutné minimum. |
| --- | --- |

(301)

Letisko Niederrhein-Weeze získalo investičnú pomoc na vybudovanie nového terminálu a splnenie nových požiadaviek v oblasti bezpečnosti a ochrany. To umožnilo letisku uspokojiť potreby regiónu Niederrhein týkajúce sa prepojenosti a dopravy, čo sa prejavilo zvýšením počtu cestujúcich za posledné roky. Napriek narastajúcemu počtu cestujúcich nie je letisko schopné pokryť svoje prevádzkové náklady. Bez štátnej prevádzkovej pomoci by letisko nedokázalo udržať súčasnú úroveň prevádzky a investícií a jeho hospodárska činnosť by sa musela znížiť. Pomoc zároveň nepresiahla sumu potrebnú na pokrytie prevádzkových strát a výška pomoci je teda obmedzená na nevyhnutné minimum.

| (302) | Komisia sa preto domnieva, že prevádzková pomoc letisku Niederrhein-Weeze má stimulačný účinok a je primeraná. |
| --- | --- |

(302)

Komisia sa preto domnieva, že prevádzková pomoc letisku Niederrhein-Weeze má stimulačný účinok a je primeraná.

9.4.5.   Zabránenie nežiaducim negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod

| (303) | Podľa bodu 131 usmernení o leteckej doprave z roku 2014 Komisia pri posudzovaní zlučiteľnosti prevádzkovej pomoci letisku zohľadní narušenia hospodárskej súťaže a účinky na obchod. Náznakom potenciálnych narušení hospodárskej súťaže alebo účinku na obchod môže byť skutočnosť, že letisko sa nachádza v rovnakej spádovej oblasti ako iné letisko s voľnou kapacitou. |
| --- | --- |

(303)

Podľa bodu 131 usmernení o leteckej doprave z roku 2014 Komisia pri posudzovaní zlučiteľnosti prevádzkovej pomoci letisku zohľadní narušenia hospodárskej súťaže a účinky na obchod. Náznakom potenciálnych narušení hospodárskej súťaže alebo účinku na obchod môže byť skutočnosť, že letisko sa nachádza v rovnakej spádovej oblasti ako iné letisko s voľnou kapacitou.

| (304) | Ako sa poukázalo v odôvodnení (277) a nasl., Komisia už dospela k záveru, že rozvoj obchodného styku nie je ovplyvnený do takej miery, ktorá by bola v rozpore so spoločným záujmom. |
| --- | --- |

(304)

Ako sa poukázalo v odôvodnení (277) a nasl., Komisia už dospela k záveru, že rozvoj obchodného styku nie je ovplyvnený do takej miery, ktorá by bola v rozpore so spoločným záujmom.

9.5.   Záver o zlučiteľnosti opatrení pomoci

| (305) | Všetky opatrenia, ktoré sú predmetom tohto vyšetrovania a ktoré predstavujú štátnu pomoc, sú zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy. Týmto záverom nie je nijako dotknuté posúdenie akýchkoľvek iných opatrení štátnej pomoci poskytnutých verejnými orgánmi spoločnosti FN GmbH, ktoré môže Komisia uskutočniť v budúcnosti. |
| --- | --- |

(305)

Všetky opatrenia, ktoré sú predmetom tohto vyšetrovania a ktoré predstavujú štátnu pomoc, sú zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy. Týmto záverom nie je nijako dotknuté posúdenie akýchkoľvek iných opatrení štátnej pomoci poskytnutých verejnými orgánmi spoločnosti FN GmbH, ktoré môže Komisia uskutočniť v budúcnosti.

10.   JAZYK

| (306) | Listom z 18. júna 2014 Nemecko súhlasilo s tým, že toto rozhodnutie bude prijaté v anglickom jazyku. Autentické je preto iba anglické znenie, |
| --- | --- |

(306)

Listom z 18. júna 2014 Nemecko súhlasilo s tým, že toto rozhodnutie bude prijaté v anglickom jazyku. Autentické je preto iba anglické znenie,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Pôžičky, ktoré spoločnosť EEL GmbH poskytla 11. apríla 2004, 17. júna 2004 a 28. júla 2004 spoločnosti FN GmbH, a podporné opatrenia, ktoré spoločnosti EEL GmbH poskytli okres Kleve a obec Weeze, nepredstavujú pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

Článok 2

1.   Pôžička, ktorú spoločnosť EEL GmbH poskytla 1. júla 2005 spoločnosti FN GmbH, ako aj odklad splatnosti z 1. júla 2005 týkajúci sa všetkých existujúcich pôžičiek, ktoré spoločnosť EEL GmbH poskytla spoločnosti FN GmbH; podporné opatrenie, ktoré spoločnosti FN GmbH poskytla spolková krajina Severné Porýnie-Vestfálsko, a podporné opatrenie, ktoré spoločnosti FN GmbH priamo poskytol okres Kleve v súvislosti s nadobudnutím nehnuteľného majetku letiska Niederrhein-Weeze, predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

2.   Odklad splatnosti z 29. novembra 2010 týkajúci sa všetkých existujúcich pôžičiek, ktoré spoločnosť EEL GmbH poskytla spoločnosti FN GmbH, ak predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, je zlučiteľný s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

Článok 3

Toto rozhodnutie je určené Spolkovej republike Nemecko.

V Bruseli 23. júla 2014

Za Komisiu

Joaquín ALMUNIA

podpredseda

---

(1)  S účinnosťou od 1. decembra 2009 sa články 87 a 88 Zmluvy o ES stali článkami 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie („ZFEÚ“). Obidva tieto súbory ustanovení sú v podstate totožné. Na účely tohto rozhodnutia sa prípadné odkazy na články 107 a 108 ZFEÚ rozumejú ako odkazy na články 87 a 88 Zmluvy o ES. Zmluvou o fungovaní Európskej únie sa takisto zaviedli niektoré zmeny v terminológii, napríklad nahradenie slova „Spoločenstvo“ slovom „Únia“ a spojenia „spoločný trh“ spojením „vnútorný trh“. V tomto rozhodnutí sa používa terminológia ZFEÚ.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 279, 14.9.2012, s. 1.

2

(3)  Nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1), zmenené nariadením Rady (EÚ) č. 734/2013 z 22. júla 2013, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 659/1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. EÚ L 204, 31.7.2013, s. 15).

3

(4)  Ú. v. EÚ C 279, 14.9.2012, s. 1.

4

(5)  Okrem Ryanairu a Transavie z tohto letiska lietali aj spoločnosti Air Berlin, Wizz Air, XL Airways, Sky Airlines, Corendon Airlines a Bulgaria Air, ako aj charterové letecké spoločnosti Tailwind a Solid Executive (pozri odôvodnenie 11 rozhodnutia o začatí konania).

5

(6)  Dôverné informácie

6

(7)  Zdroj: http://unternehmen.airport-weeze.com/de/kurzportrait.html.

7

Zdroj:

(8)  Proti udeleniu prevádzkovej licencie spoločnosti FN GmbH podali zainteresované strany viac ako 1 000 sťažností ešte pred začiatkom prevádzky, ktorá sa v dôsledku toho mohla spustiť až 1. mája 2003. V roku 2006 bola táto licencia opäť právne napadnutá, čo vytvorilo právnu neistotu pre prevádzku uvedeného letiska. Vyriešiť túto záležitosť sa podarilo až 1. februára 2007, keď Spolkový správny súd (Bundesverwaltungsgericht) povolil letovú prevádzku na tomto letisku. Úplný súlad s právnymi predpismi sa dosiahol zmenou prevádzkovej licencie vydanou regionálnymi orgánmi 1. mája 2009.

8

(9)  Zmeny základnej úrokovej sadzby každý rok 1. januára a 1. júla o toľko percentuálnych bodov, o koľko sa zvýšila alebo znížila referenčná sadzba od poslednej zmeny základnej úrokovej sadzby. Referenčná sadzba je úroková sadzba poslednej hlavnej refinančnej operácie Európskej centrálnej banky pred prvým kalendárnym dňom príslušného šesťmesačného obdobia. Deutsche Bundesbank oznamuje platnú základnú úrokovú sadzbu v spolkovom vestníku bez zbytočného odkladu po 1. januári a 1. júli.

9

(10)  Rozdiel medzi výškou pôžičky a výškou vecného bremena vo výške [1 – 3] miliónov EUR vyplýva zo skutočnosti, že spoločnosti FN GmbH a EEL GmbH uzavreli 14. júla 2004 dohodu o preklenovacom úvere, ktorej súčasťou bolo vecné bremeno vo výške [1 – 3] miliónov EUR. Túto dohodu o preklenovacom úvere napokon nahradili dohodou o 3. poskytnutí pôžičky z 27. júla 2004, ale vecné bremeno nebolo zrušené a ostáva v platnosti, takže v dohode o poskytnutí tretej pôžičky sa vyžadoval len kolaterál vo výške [1 – 5] miliónov EUR.

10

(11)  Žiadna z dohôd neobsahuje osobitné ustanovenie týkajúce sa úrokov z omeškania, keďže tieto sú zákonne stanovené v článku 288 BGB, a preto sa vzťahujú na všetky dohody o poskytnutí pôžičiek.

11

(12)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html.

12

(13)  Na základe dohody z 31. marca 2011 boli uvedené podiely 31. decembra 2011 postúpené spoločnosti EEL GmbH. Nakoniec boli odovzdané okresu Kleve.

13

(14)  Toto rozhodnutie sa netýka tejto konverzie dlhu na kapitál ani iného opatrenia, ktoré mohlo byť od roku 2011 poskytnuté zo strany Nemecka v prospech spoločnosti FN GmbH.

14

(15)  https://recht.nrw.de/lmi/owa/br_bes_text?anw_nr=1&gld_nr=9&ugl_nr=96&bes_id=1284&val=1284&ver=7&sg=&aufgehoben=N&menu=1

15

(16)  To znamená, že ak spoločnosť EEL GmbH odložila splatnosť pôžičiek poskytnutých spoločnosti FN GmbH, odložená bola aj splatnosť jej vlastných pôžičiek, ktoré poskytol okres Kleve, a pôžičky vo výške [1 – 5] miliónov EUR, ktorú jej poskytla [banka].

16

(17)  Usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2 ).

17

(18)  Pozri poznámku pod čiarou č. 16.

18

(19)  Pozri poznámku pod čiarou 7.

19

(20)  Táto ponuka sa však nikdy nezrealizovala.

20

(21)  Pokiaľ ide o ďalší vývoj konečných usmernení o leteckej doprave z roku 2014, pozri odôvodnenie 38.

21

(22)  Pozri spojené veci Chronopost/Ufex and iní, C-83/01 P, C-93/01 P a C-94/01, EU:C:2003:388, bod 37.

22

Chronopost/Ufex and iní

(23)  Usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2).

23

(24)  Oznámenie Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb (Ú. v. EÚ C 14, 19.1.2008, s. 6).

24

(25)  Oznámenie Komisie o spôsobe stanovenia referenčných a diskontných sadzieb (Ú. v. ES C 273, 9.9.1997, s. 3).

25

(26)  Talianska republika/Komisia Európskych spoločenstiev, C-305/89 EU:C:1991:142, bod 19.

26

Talianska republika/Komisia Európskych spoločenstiev

(27)  Rozhodnutie Komisie z 15.6.2011, N 322/10, bod 49. http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/237041/237041_1243261_83_3.pdf

27

(28)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/transparency_extract_en.pdf

28

(29)  Uplatňovanie článkov 92 a 93 Zmluvy o ES a článku 61 Dohody o EHP na štátnu pomoc v sektore letectva (Ú. v. ES C 350, 10.12.1994, s. 5).

29

(30)  Ide najmä o vec Aéroports de Paris/Komisia, T-128/98, Zb. s. II-3929 EU:T:2000:290 z 12. decembra 2000, vec Ryanair/Komisia, T-196/04, EU:T:2008:585 zo 17. decembra 2008, ako aj vec Slobodný štát Sasko a spolková krajina Sasko – Anhaltsko/Komisia a. i., T-443/08, EU:T:2011:117 z 24. marca 2011.

30

Aéroports de Paris/Komisia

Ryanair/Komisia

Slobodný štát Sasko a spolková krajina Sasko – Anhaltsko/Komisia a. i.

(31)  Odôvodnenie 42.

31

(32)  SA.30743 – Finanzierung von Infrastrukturprojekten am Flughafen Leipzig/Halle (Ú. v. EÚ C 284, 28.9.2011, s. 6).

32

Finanzierung von Infrastrukturprojekten am Flughafen Leipzig/Halle

(33)  Pozri odôvodnenie 54 rozhodnutia o začatí konania.

33

(34)  Salzgitter/Komisia, C-408/04, EU:C:2008:236, bod 106.

34

Salzgitter/Komisia

(35)  KOM(2006) 819.

35

(36)  Tento index uvádza úrokové sadzby dlhopisov nemeckej banky zväčša s ratingom AAA.

36

(37)  Dotknuté tretie strany odôvodnili svoje pochybnosti v tejto záležitosti tvrdením, že spoločnosť Airport Network B. V. sústavne produkovala stratu.

37

(38)  Spojené veci Demesa a Territorio Histórico de Álava/Komisia, C-183/02 P a C-187/02 P, Zb., EU:C:2004:701, bod 52.

38

Demesa a Territorio Histórico de Álava/Komisia

(39)  Usmernenia o štátnej pomoci pre letiská a letecké spoločnosti (Ú. v. EÚ C 99, 4.4.2014, s. 3).

39

(40)  Rozsudok vo veci Mitteldeutsche Flughafen AG a Flughafen Leipzig Halle GmbH/Komisia z 24. marca 2011, spojené veci T-443/08 a T-455/08, Zb., EU:T:2011:117, najmä body 93 a 94; potvrdený rozsudkom vo veci Mitteldeutsche Flughafen a Flughafen Leipzig-Halle/Komisia, vec C-288/11 P, EU:C:2012:821.

40

Mitteldeutsche Flughafen AG a Flughafen Leipzig Halle GmbH/Komisia

Mitteldeutsche Flughafen a Flughafen Leipzig-Halle/Komisia

(41)  Smernica Komisie 2006/111/ES zo 16. novembra 2006 o transparentnosti finančných vzťahov členských štátov a verejných podnikov a o finančnej transparentnosti v niektorých podnikoch (Ú. v. EÚ L 318, 17.11.2006, s. 17).

41

(42)

42

„Cieľom spoločnosti je rozvoj a otvorenie bývalého letiska NATO Weeze – Laarbruch vzhľadom na potrebné technické zariadenia a infraštruktúru a údržba a renovácia lokality v rámci prípravy na následné komerčné využitie“.

(43)  Jediná finančná podpora obce Weeze pozostávala z počiatočného kapitálového vkladu pri vytvorení spoločnosti EEL GmbH, ale obec podporila všetky rozhodnutia prijaté spoločnosťou EEL GmbH a okresom Kleve.

43

(44)  Na základe paragrafu 53 zákona o rozpočtových pravidlách (Haushaltsgrundsätzegesetz), ktorým sa stanovujú rozpočtové a účtovné zásady verejných subjektov v Nemecku.

44

(45)  Oznámenie Komisie členským štátom: uplatňovanie článkov 92 a 93 Zmluvy o EHS a článku 5 smernice Komisie 80/723/EHS na verejné podniky v spracovateľskom priemysle (Ú. v. ES C 307, 13.11.1993, s. 3, ods. 11). Toto oznámenie sa zaoberá spracovateľským priemyslom, ale je uplatniteľné aj na ďalšie hospodárske odvetvia. Pozri aj vec T-16/96, Cityflyer, Zb. 1998, s. II- 757, bod 51.

45

Cityflyer

(46)  Oznámenie Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb (Ú. v. EÚ C 14, 19.1.2008, s. 6).

46

(47)  V oznámení o referenčných sadzbách z roku 2008 sa stanovuje metóda stanovenia referenčných a diskontných sadzieb, ktoré sa používajú namiesto trhových sadzieb. Napriek tomu, že referenčná sadzba Komisie je iba náhradná, Komisia nemá iné presvedčivé údaje, na základe ktorých by vedela určiť úrokové sadzby, ktoré mohol dlžník získať na trhu.

47

(48)  Solvabilitätsverordnung – SolvV zo 14. decembra 2006, uverejnené 20. decembra 2006 v nemeckom spolkovom úradnom vestníku (Bundesgesetzblatt) (časť I, č. 61, s. 2926).

48

(49)  Pozri „2012 Annual Global Corporate Default Study and Rating Transitions“, agentúra Standard and Poor's, 18. marca 2013, s. 29, a „Corporate Default and Recovery Rates 1920-2010“, agentúra Moody's, 28. februára 2011, s. 31.

49

(50)  Úroveň kolaterálov sa môže vypočítať ako strata v prípade zlyhania, čo je očakávaná strata v percentách expozície dlžníka po zohľadnení súm, ktoré možno získať späť z kolaterálu a konkurznej podstaty; v dôsledku toho je LGD nepriamo úmerná hodnote kolaterálov.

50

(51)  LGD = 1 – miera uspokojenia pohľadávky = 1 – [...] miliónov EUR/[...] miliónov EUR = [...] %

51

(52)  Pozri s. 22 a 23 dohody o poskytnutí pôžičky z 1. júla 2005.

52

(53)  Pozri s. 2 prílohy 2 k listu Nemecka z 23. mája 2014.

53

(54)  Nárast hodnoty od roku 2005 do roku 2010 je spôsobený najmä [...].

54

(55)  Pozri s. 2 prílohy 2 k oznámeniu z 23.5.2014

55

(56)  Táto skupina pozostáva z ratingov [...].

56

(57)  Zoznam platných základných sadzieb uverejňuje Komisia na webovom sídle: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/base_rates_eu27_en.pdf

57

(58)  Rozdiel úrokových sadzieb vo výške [...] bázických bodov zodpovedá zhruba zvýhodneniu o [...] EUR počas trvania pôžičky č. 4 a predĺženia č. 1.

58

(59)  Taliansko/Komisia, C-99/02, Zb., EU:C:2004:207, bod 65.

59

Taliansko/Komisia

(60)  Altmark Trans GmbH a Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (rozsudok vo veci Altmark), Zb., EU:C:2003:415.

60

Altmark Trans GmbH a Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

Altmark

(61)  Usmernenia o leteckej doprave z roku 2014, bod 43.

61

(62)  Taliansko/Komisia, EU:C:2004:207, bod 65.

62

Taliansko/Komisia

(63)  Rozsudok vo veci Altmark, EU:C:2003:415.

63

Altmark

(64)  Usmernenia o leteckej doprave z roku 2014, bod 43.

64

(65)  T-296/97, Alitalia/Komisia, z 12. decembra 2000, Zb., EU:T:2000:289, bod 84; C-305/89, Taliansko/Komisia, Zb., EU:C:1991:142, bod. 20.

65

Alitalia/Komisia

Taliansko/Komisia

(66)  Pozri usmernenia o leteckej doprave z roku 2005, bod 46.

66

(67)  Pozri poznámku pod čiarou č. 65.

67

(68)  Pozri poznámku pod čiarou 49.

68

(69)  Pozri konsolidované oznámenie Komisie o právomoci podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 o kontrole koncentrácií medzi podnikmi (Ú. v. EÚ C 95, 16.4.2008, s. 1, bod 95).

69

(70)  Pozri odôvodnenie 53.

70

(71)  Pozri tabuľku 3.

71

(72)  V článku 1 písm. b) bode v) druhej vete nariadenia (ES) č. 659/1999 sa hovorí: „Pokiaľ sa určité opatrenia stanú pomocou po liberalizácii činnosti podľa práva Spoločenstva, tieto opatrenia sa nebudú považovať za existujúcu pomoc po dátume stanovenom pre liberalizáciu“.

72

(73)

73

„Pomoc, ktorá sa považuje za existujúcu pomoc, pretože možno stanoviť, že v čase, keď nadobudla účinnosť, nepredstavovala pomoc a následne sa stala pomocou v dôsledku vývoja spoločného trhu a bez toho, aby ju členský štát upravoval. Pokiaľ sa určité opatrenia stanú pomocou po liberalizácii činnosti podľa práva Spoločenstva, tieto opatrenia sa nebudú považovať za existujúcu pomoc po dátume stanovenom pre liberalizáciu“.

(74)  Odôvodnenia 38 a 39.

74

(75)  Odôvodnenie 172 usmernení o leteckej doprave z roku 2014.

75

(76)  Odôvodnenie 173 usmernení o leteckej doprave z roku 2014.

76

(77)  Pozri napríklad vec SA.34586 (12/N) – Grécko – modernizácia letiska Chania, bod 49.

77

Grécko – modernizácia letiska Chania

(78)  Napriek tomu, že letisko Maastricht je oficiálne od letiska Niederrhein – Weeze vzdialené menej ako 100 km (98 km), cesta autom naň trvá až 1 hodinu 14 minút. Komisia zastáva názor, že toto letisko by sa nemalo považovať za súčasť spádovej oblasti letiska Niederrhein-Weeze.

78

(79)  Po rozšírení v rokoch 2012 – 2013 sa kapacita letiska Eindhoven zvýšila na 5 miliónov cestujúcich, v prípade letiska v Düsseldorfe sa má rozširovanie začať v lete 2014.

79

(80)  Pozri bod 15 usmernení.

80

(81)  Body 137 a 113 usmernení o leteckej doprave z roku 2014.

81

(82)  Body 137 a 116 usmernení o leteckej doprave z roku 2014.

82

(83)  Body 137 a 124 usmernení o leteckej doprave z roku 2014.

83

(84)  Body 137 a 125 usmernení o leteckej doprave z roku 2014.

84

(85)  Body 137 a 131 usmernení o leteckej doprave z roku 2014.

85

---

| 15.10.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 269/47 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 269/47

---

ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2015/1825

z 31. júla 2014

o neoznámenej štátnej pomoci SA.34791 (2013/C) (ex 2012/NN) – Belgicko – Pomoc na záchranu podniku Val Saint-Lambert SA

[oznámené pod číslom C(2014) 5402]

(Iba francúzske znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými článkami (1),

keďže:

1.   POSTUP

| (1) | Dňa 11. mája 2012 Belgicko predbežne oznámilo Komisii pomoc na záchranu podniku Val Saint-Lambert SA (ďalej len „VSL“) v podobe zvýhodnenej pôžičky vo výške 1 milión EUR. Keďže Komisia skonštatovala, že časť pomoci na záchranu, t. j. 400 000 EUR, už bola poskytnutá 3. apríla 2012, zaevidovala tento prípad do registra neoznámenej pomoci. Táto pomoc zostala neoznámená a ani neskôr nebola predmetom oznámenia. |
| --- | --- |

(1)

Dňa 11. mája 2012 Belgicko predbežne oznámilo Komisii pomoc na záchranu podniku Val Saint-Lambert SA (ďalej len „VSL“) v podobe zvýhodnenej pôžičky vo výške 1 milión EUR. Keďže Komisia skonštatovala, že časť pomoci na záchranu, t. j. 400 000 EUR, už bola poskytnutá 3. apríla 2012, zaevidovala tento prípad do registra neoznámenej pomoci. Táto pomoc zostala neoznámená a ani neskôr nebola predmetom oznámenia.

| (2) | Dňa 3. októbra 2012 belgické orgány oznámili pomoc na reštrukturalizáciu podniku VSL. Táto pomoc spočíva v predĺžení pôžičky vo výške 1 milión EUR na desať rokov. |
| --- | --- |

(2)

Dňa 3. októbra 2012 belgické orgány oznámili pomoc na reštrukturalizáciu podniku VSL. Táto pomoc spočíva v predĺžení pôžičky vo výške 1 milión EUR na desať rokov.

| (3) | Listom z 1. februára 2013 Komisia oznámila Belgicku svoje rozhodnutie začať konanie podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) v súvislosti s obidvomi uvedenými opatreniami pomoci, ako aj s ďalšími opatreniami poskytnutými podniku VSL. |
| --- | --- |

(3)

Listom z 1. februára 2013 Komisia oznámila Belgicku svoje rozhodnutie začať konanie podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) v súvislosti s obidvomi uvedenými opatreniami pomoci, ako aj s ďalšími opatreniami poskytnutými podniku VSL.

| (4) | Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2) (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k uvedenej pomoci a opatreniam. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2) (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k uvedenej pomoci a opatreniam.

| (5) | Komisia nedostala žiadne pripomienky od tretích strán. |
| --- | --- |

(5)

Komisia nedostala žiadne pripomienky od tretích strán.

| (6) | Belgicko poslalo 21. marca 2013 svoje pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania. |
| --- | --- |

(6)

Belgicko poslalo 21. marca 2013 svoje pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania.

| (7) | Listom zo 14. novembra 2013 belgické orgány informovali Komisiu o svojom zámere stiahnuť oznámenie týkajúce sa pomoci na reštrukturalizáciu. Uvedené opatrenie sa preto neposudzuje v rámci tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

(7)

Listom zo 14. novembra 2013 belgické orgány informovali Komisiu o svojom zámere stiahnuť oznámenie týkajúce sa pomoci na reštrukturalizáciu. Uvedené opatrenie sa preto neposudzuje v rámci tohto rozhodnutia.

| (8) | Listami zo 17. októbra a 14. novembra 2013 a e-mailom z 10. decembra 2013 Komisia požiadala belgické orgány o doplňujúce informácie. Belgické orgány odpovedali listom z 12. decembra 2013 a e-mailom z 11. decembra 2013. Požiadali o predĺženie lehoty na odpoveď na žiadosť o informácie zo 14. novembra 2013. Listom z 19. decembra 2013 im bola táto lehota priznaná. Odpoveď belgických orgánov bola napokon doručená 6. januára 2014. Komisia poslala 7. februára 2014 novú žiadosť o informácie. Belgické orgány odpovedali 25. februára 2014 a právnik spoločnosti Société Wallonne de Gestion et de Participations (ďalej len „SOGEPA“) odpovedal 27. februára 2014. Komisia poslala 11. apríla 2014 belgickým orgánom ďalšiu žiadosť o informácie. Listom z 30. apríla 2014 Komisia predĺžila lehotu priznanú belgickým orgánom až do 23. mája 2014. Odpoveď bola Komisii doručená skutočne k tomuto dátumu. |
| --- | --- |

(8)

Listami zo 17. októbra a 14. novembra 2013 a e-mailom z 10. decembra 2013 Komisia požiadala belgické orgány o doplňujúce informácie. Belgické orgány odpovedali listom z 12. decembra 2013 a e-mailom z 11. decembra 2013. Požiadali o predĺženie lehoty na odpoveď na žiadosť o informácie zo 14. novembra 2013. Listom z 19. decembra 2013 im bola táto lehota priznaná. Odpoveď belgických orgánov bola napokon doručená 6. januára 2014. Komisia poslala 7. februára 2014 novú žiadosť o informácie. Belgické orgány odpovedali 25. februára 2014 a právnik spoločnosti Société Wallonne de Gestion et de Participations (ďalej len „SOGEPA“) odpovedal 27. februára 2014. Komisia poslala 11. apríla 2014 belgickým orgánom ďalšiu žiadosť o informácie. Listom z 30. apríla 2014 Komisia predĺžila lehotu priznanú belgickým orgánom až do 23. mája 2014. Odpoveď bola Komisii doručená skutočne k tomuto dátumu.

| (9) | Listom z 18. júna 2014 belgické orgány oprávnili Komisiu, aby prijala a oznámila toto rozhodnutie iba vo francúzskom jazyku. |
| --- | --- |

(9)

Listom z 18. júna 2014 belgické orgány oprávnili Komisiu, aby prijala a oznámila toto rozhodnutie iba vo francúzskom jazyku.

2.   OPIS OPATRENÍ A POMOCI

2.1.   Príjemca pomoci

| (10) | VSL vyrába exkluzívne alebo luxusné predmety z krištáľu. Podnik má sídlo v Seraing vo Valónsku, zamestnáva 52 ľudí a dosahuje ročný obrat približne 2 milióny EUR. Jeho výrobky majú dobré meno, ale jeho história je poznačená rôznymi konkurzmi. Konkrétne v roku 2002 sa podnik SA Cristallerie du Val Saint-Lambert dostal do konkurzu a jeho činnosti prevzal podnik SA La cristallerie du Val Saint-Lambert (ďalej len „CVSL“) založený 19. decembra 2002. Následne obchodný súd v Liège rozsudkom z 11. augusta 2008 vyhlásil konkurz podniku CVSL. Činnosť prevzali dvaja súkromní akcionári: Châteaux Finances Corporation (ďalej len „CFC“), holdingová spoločnosť, ktorá vlastní niekoľko spoločností zaoberajúcich sa realitami alebo vínom a gastronómiou, a Société de Promotion d'Espaces Commerciaux et Industriels (ďalej len „SPECI“), spoločnosť zaoberajúca sa správou a rozvojom nehnuteľností. |
| --- | --- |

(10)

VSL vyrába exkluzívne alebo luxusné predmety z krištáľu. Podnik má sídlo v Seraing vo Valónsku, zamestnáva 52 ľudí a dosahuje ročný obrat približne 2 milióny EUR. Jeho výrobky majú dobré meno, ale jeho história je poznačená rôznymi konkurzmi. Konkrétne v roku 2002 sa podnik SA Cristallerie du Val Saint-Lambert dostal do konkurzu a jeho činnosti prevzal podnik SA La cristallerie du Val Saint-Lambert (ďalej len „CVSL“) založený 19. decembra 2002. Následne obchodný súd v Liège rozsudkom z 11. augusta 2008 vyhlásil konkurz podniku CVSL. Činnosť prevzali dvaja súkromní akcionári: Châteaux Finances Corporation (ďalej len „CFC“), holdingová spoločnosť, ktorá vlastní niekoľko spoločností zaoberajúcich sa realitami alebo vínom a gastronómiou, a Société de Promotion d'Espaces Commerciaux et Industriels (ďalej len „SPECI“), spoločnosť zaoberajúca sa správou a rozvojom nehnuteľností.

| (11) | CFC spočiatku držala podiel 70 % VSL a SPECI 30 %. V marci 2011 CFC a Valónsky región uskutočnili zvýšenie kapitálu, na ktorom sa SPECI nezúčastnila. VSL je v súčasnosti vo vlastníctve CFC (76 %), Valónskeho regiónu (17 %) a SPECI (7 %). |
| --- | --- |

(11)

CFC spočiatku držala podiel 70 % VSL a SPECI 30 %. V marci 2011 CFC a Valónsky región uskutočnili zvýšenie kapitálu, na ktorom sa SPECI nezúčastnila. VSL je v súčasnosti vo vlastníctve CFC (76 %), Valónskeho regiónu (17 %) a SPECI (7 %).

| (12) | Od 14. októbra 2013 je VSL opäť v konkurznom konaní. |
| --- | --- |

(12)

Od 14. októbra 2013 je VSL opäť v konkurznom konaní.

| (13) | VSL ťaží z používania výhradnej licencie na používanie ochranných známok a vzorov VSL. Túto licenciu mu v januári 2009 udelil Valónsky región, súčasný majiteľ ochranných známok. Do októbra 2005 boli ochranné známky vo vlastníctve spoločnosti Compagnie financière du Val (ďalej len „CFV“), ktorá nahradila spoločnosť Société de Gestion des marques du Val Saint-Lambert, ktorej 100 % vlastníkom je SOGEPA (samotná v 100 % vlastníctve Valónskeho regiónu). |
| --- | --- |

(13)

VSL ťaží z používania výhradnej licencie na používanie ochranných známok a vzorov VSL. Túto licenciu mu v januári 2009 udelil Valónsky región, súčasný majiteľ ochranných známok. Do októbra 2005 boli ochranné známky vo vlastníctve spoločnosti Compagnie financière du Val (ďalej len „CFV“), ktorá nahradila spoločnosť Société de Gestion des marques du Val Saint-Lambert, ktorej 100 % vlastníkom je SOGEPA (samotná v 100 % vlastníctve Valónskeho regiónu).

| (14) | Dohodou o prevode z 5. októbra 2005 CFV previedla tieto ochranné známky na SA Interagora, materskú spoločnosť CVSL, za [500 000 – 800 000] (3) EUR. Dňa 11. augusta 2008 sa SA Interagora, ktorá sa zmenila na SA Val Saint-Lambert International (ďalej len „VSLI“), dostala do konkurzu so zostatkom vo výške 280 000 EUR splatným spoločnosti CFV. Valónsky región následne využil svoje predkupné právo a v roku 2008 sa stal majiteľom ochranných známok za sumu [700 000 – 1 000 000] EUR. |
| --- | --- |

(14)

Dohodou o prevode z 5. októbra 2005 CFV previedla tieto ochranné známky na SA Interagora, materskú spoločnosť CVSL, za [500 000 – 800 000] (3) EUR. Dňa 11. augusta 2008 sa SA Interagora, ktorá sa zmenila na SA Val Saint-Lambert International (ďalej len „VSLI“), dostala do konkurzu so zostatkom vo výške 280 000 EUR splatným spoločnosti CFV. Valónsky región následne využil svoje predkupné právo a v roku 2008 sa stal majiteľom ochranných známok za sumu [700 000 – 1 000 000] EUR.

2.2.   Opis opatrení a pomoci

2.2.1   Opatrenie 1: pomoc na záchranu vo výške 1 milión EUR z 3. apríla 2012

| (15) | Pomoc na záchranu v prospech VSL spočíva vo zvýhodnenej pôžičke vo výške 1 milión EUR, ktorú 3. apríla 2012 poskytol Valónsky región zastúpený spoločnosťou SOGEPA (SOGEPA koná v mene Valónskeho regiónu pri všetkých opatreniach, kde zasahuje) na obdobie šiestich mesiacov s úrokovou sadzbou 3,07 % (základná sadzba 2,07 + 100 bázických bodov). Úroková sadzba sa neskôr zvýšila o maržu 100 bázických bodov ako úhrada nákladov pre spoločnosť SOGEPA, t. j. na úroveň 4,07 %. Časť z pôžičky 1 milión EUR, a to 400 000 EUR, bola poskytnutá v deň uzatvorenia zmluvy o pôžičke z 3. apríla 2012 bez toho, aby bola oznámená Komisii v zmysle článku 108 ods. 3 ZFEÚ. Zostatok pôžičky vo výške 600 000 EUR bol poskytnutý v neskoršom dátume, ktorý nebol oznámený Komisii. Komisia sa však domnieva, že poskytnutá bola celá pôžička, t. j. 1 milión EUR, pretože bola zapísaná do prihlášky pohľadávky odoslanej obchodnému súdu v Liège v rámci konkurzu podniku VSL vyhláseného tým istým súdom 14. októbra 2013. |
| --- | --- |

(15)

Pomoc na záchranu v prospech VSL spočíva vo zvýhodnenej pôžičke vo výške 1 milión EUR, ktorú 3. apríla 2012 poskytol Valónsky región zastúpený spoločnosťou SOGEPA (SOGEPA koná v mene Valónskeho regiónu pri všetkých opatreniach, kde zasahuje) na obdobie šiestich mesiacov s úrokovou sadzbou 3,07 % (základná sadzba 2,07 + 100 bázických bodov). Úroková sadzba sa neskôr zvýšila o maržu 100 bázických bodov ako úhrada nákladov pre spoločnosť SOGEPA, t. j. na úroveň 4,07 %. Časť z pôžičky 1 milión EUR, a to 400 000 EUR, bola poskytnutá v deň uzatvorenia zmluvy o pôžičke z 3. apríla 2012 bez toho, aby bola oznámená Komisii v zmysle článku 108 ods. 3 ZFEÚ. Zostatok pôžičky vo výške 600 000 EUR bol poskytnutý v neskoršom dátume, ktorý nebol oznámený Komisii. Komisia sa však domnieva, že poskytnutá bola celá pôžička, t. j. 1 milión EUR, pretože bola zapísaná do prihlášky pohľadávky odoslanej obchodnému súdu v Liège v rámci konkurzu podniku VSL vyhláseného tým istým súdom 14. októbra 2013.

2.2.2.   Opatrenie 2: pomoc na reštrukturalizáciu

| (16) | Dňa 3. októbra 2012 belgické orgány oznámili pomoc na reštrukturalizáciu. Táto pomoc spočívala v predĺžení pôžičky vo výške 1 milión EUR (t. j. opatrenia 1) na desať rokov. Listom zo 14. novembra 2013 však belgické orgány informovali Komisiu, že sťahujú oznámenie o pomoci na reštrukturalizáciu. Listom z 12. decembra 2013 belgické orgány potvrdili, že uvedené opatrenie pomoci sa neuplatnilo. Uvedená pomoc sa preto neposudzuje v tomto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(16)

Dňa 3. októbra 2012 belgické orgány oznámili pomoc na reštrukturalizáciu. Táto pomoc spočívala v predĺžení pôžičky vo výške 1 milión EUR (t. j. opatrenia 1) na desať rokov. Listom zo 14. novembra 2013 však belgické orgány informovali Komisiu, že sťahujú oznámenie o pomoci na reštrukturalizáciu. Listom z 12. decembra 2013 belgické orgány potvrdili, že uvedené opatrenie pomoci sa neuplatnilo. Uvedená pomoc sa preto neposudzuje v tomto rozhodnutí.

2.2.3.   Opatrenia 3 až 8

| (17) | Pred uvedenou pomocou na záchranu (opatrenie 1) Valónsky región zastúpený spoločnosťou SOGEPA a inými verejnými subjektmi v jeho vlastníctve a konajúcimi v jeho mene, ako CFV, konal v rokoch 2008 – 2011 šesťkrát v prospech podniku VSL, pričom toto konanie malo tieto podoby: záruka vo výške 150 000 EUR (opatrenie 3), používanie a prevod ochranných známok Val Saint-Lambert (opatrenie 4), pôžička vo výške 1,5 milióna EUR (opatrenie 5), zvýšenie kapitálu o 1,5 milióna EUR (opatrenie 6), opatrenia pomoci v menšej výške (opatrenie 7) a financovanie sanačných prác v rámci projektu Cristal Park (opatrenie 8). |
| --- | --- |

(17)

Pred uvedenou pomocou na záchranu (opatrenie 1) Valónsky región zastúpený spoločnosťou SOGEPA a inými verejnými subjektmi v jeho vlastníctve a konajúcimi v jeho mene, ako CFV, konal v rokoch 2008 – 2011 šesťkrát v prospech podniku VSL, pričom toto konanie malo tieto podoby: záruka vo výške 150 000 EUR (opatrenie 3), používanie a prevod ochranných známok Val Saint-Lambert (opatrenie 4), pôžička vo výške 1,5 milióna EUR (opatrenie 5), zvýšenie kapitálu o 1,5 milióna EUR (opatrenie 6), opatrenia pomoci v menšej výške (opatrenie 7) a financovanie sanačných prác v rámci projektu Cristal Park (opatrenie 8).

Opatrenie 3: Záruka vo výške 150 000 EUR zo septembra 2008

| (18) | Na CVSL, ktorá prevádzkovala skláreň pred VSL, vyhlásil 11. augusta 2008 obchodný súd v Liège konkurz. S cieľom zaručiť kontinuitu podnikateľskej činnosti napriek konkurzu, aby bolo možné nájsť nadobúdateľa, Valónsky región rozhodnutím z 28. augusta 2008 poveril spoločnosť SOGEPA vydaním záruky vo výške 150 000 EUR na bankový úver od ING vo výške 300 000 EUR pre správcu konkurznej podstaty CVSL. Táto záruka bola správcovi konkurznej podstaty CVSL bezplatne poskytnutá 24. septembra 2008. |
| --- | --- |

(18)

Na CVSL, ktorá prevádzkovala skláreň pred VSL, vyhlásil 11. augusta 2008 obchodný súd v Liège konkurz. S cieľom zaručiť kontinuitu podnikateľskej činnosti napriek konkurzu, aby bolo možné nájsť nadobúdateľa, Valónsky región rozhodnutím z 28. augusta 2008 poveril spoločnosť SOGEPA vydaním záruky vo výške 150 000 EUR na bankový úver od ING vo výške 300 000 EUR pre správcu konkurznej podstaty CVSL. Táto záruka bola správcovi konkurznej podstaty CVSL bezplatne poskytnutá 24. septembra 2008.

Opatrenie 4: Prevod a používanie ochranných známok Val Saint-Lambert z januára 2009

| (19) | Ako už bolo uvedené, spoločnosť CFV vlastnila ochranné známky VSL až do októbra 2005. |
| --- | --- |

(19)

Ako už bolo uvedené, spoločnosť CFV vlastnila ochranné známky VSL až do októbra 2005.

| (20) | Dohodou o prevode z 5. októbra 2005 CFV previedla tieto ochranné známky na SA Interagora za [500 000 – 800 000] EUR. Platba sumy 700 000 EUR sa mala uskutočniť formou jednorazovej platby vo výške [100 000 – 500 000] EUR a desiatich ročných splátok vo výške [10 000 – 50 000] EUR. Podľa článku 7 tejto dohody mal Valónsky región predkupné právo pre prípad, ak by SA Interagora alebo jej právni nástupcovia do 5. októbra 2010 rozhodli predať ochranné známky a vzory, ktoré boli predmetom tohto prevodu. |
| --- | --- |

(20)

Dohodou o prevode z 5. októbra 2005 CFV previedla tieto ochranné známky na SA Interagora za [500 000 – 800 000] EUR. Platba sumy 700 000 EUR sa mala uskutočniť formou jednorazovej platby vo výške [100 000 – 500 000] EUR a desiatich ročných splátok vo výške [10 000 – 50 000] EUR. Podľa článku 7 tejto dohody mal Valónsky región predkupné právo pre prípad, ak by SA Interagora alebo jej právni nástupcovia do 5. októbra 2010 rozhodli predať ochranné známky a vzory, ktoré boli predmetom tohto prevodu.

| (21) | Dňa 11. augusta 2008 sa SA Interagora, ktorá sa zmenila na VSLI, dostala do konkurzu so zostatkom vo výške 280 000 EUR splatným spoločnosti CFV. |
| --- | --- |

(21)

Dňa 11. augusta 2008 sa SA Interagora, ktorá sa zmenila na VSLI, dostala do konkurzu so zostatkom vo výške 280 000 EUR splatným spoločnosti CFV.

| (22) | Dňa 1. októbra 2008 správca konkurznej podstaty CVSL podpísal memorandum o porozumení s CFV a SPECI (nadobúdatelia podnikateľskej činnosti CVSL), ktorého obsahom bolo aj odkúpenie ochranných známok Val Saint-Lambert od VSLI za sumu [700 000 – 1 000 000] EUR. Valónsky región preto využil svoje predkupné právo (článok 7 dohody z 5. októbra 2005) za rovnakú cenu a 7. novembra 2008 to oznámil správcovi konkurznej podstaty. Valónsky región následne v dohode z 29. januára 2009 medzi CFV a VSL stanovil tieto podmienky:






  — | udeľuje VSL výhradnú, neobmedzenú a celosvetovú licenciu na používanie práv duševného vlastníctva viazaného výhradne na ochranné známky, logá a nápisy „Val Saint-Lambert“, ktorých vlastníkom zostáva Valónsky región. Táto licencia je udelená za odplatu rovnajúcu sa 1,5 % zisku pred započítaním úrokov, daní a odpisov (EBITDA) za prvých päť zdaňovacích období a 5 % od šiesteho zdaňovacieho obdobia. Platnosť licencie sa skončí v prípade konkurzu, likvidácie alebo vyrovnania VSL alebo v prípade zániku dohody zavineného podnikom VSL, |
| --- | --- | --- |

(22)

Dňa 1. októbra 2008 správca konkurznej podstaty CVSL podpísal memorandum o porozumení s CFV a SPECI (nadobúdatelia podnikateľskej činnosti CVSL), ktorého obsahom bolo aj odkúpenie ochranných známok Val Saint-Lambert od VSLI za sumu [700 000 – 1 000 000] EUR. Valónsky región preto využil svoje predkupné právo (článok 7 dohody z 5. októbra 2005) za rovnakú cenu a 7. novembra 2008 to oznámil správcovi konkurznej podstaty. Valónsky región následne v dohode z 29. januára 2009 medzi CFV a VSL stanovil tieto podmienky:

—

udeľuje VSL výhradnú, neobmedzenú a celosvetovú licenciu na používanie práv duševného vlastníctva viazaného výhradne na ochranné známky, logá a nápisy „Val Saint-Lambert“, ktorých vlastníkom zostáva Valónsky región. Táto licencia je udelená za odplatu rovnajúcu sa 1,5 % zisku pred započítaním úrokov, daní a odpisov (EBITDA) za prvých päť zdaňovacích období a 5 % od šiesteho zdaňovacieho obdobia. Platnosť licencie sa skončí v prípade konkurzu, likvidácie alebo vyrovnania VSL alebo v prípade zániku dohody zavineného podnikom VSL,

| — | udeľuje VSL opčné právo na kúpu práv duševného vlastníctva. VSL si bude môcť uplatniť toto opčné právo od štvrtého roka po podpísaní dohody až do posledného dňa piateho roka za cenu [700 000 – 1 000 000] EUR (cena, ktorú ponúkli nadobúdatelia v rámci memoranda o porozumení z 1. októbra). VSL si bude môcť uplatniť toto opčné právo aj medzi šiestym a desiatym rokom za tú istú cenu 800 000 EUR indexovanú podľa belgického indexu spotrebiteľských cien. Po jedenástom roku môže Valónsky región vyžadovať od VSL odkúpenie duševných práv za tú istú indexovanú cenu [700 000 – 1 000 000] EUR, |
| --- | --- |

—

udeľuje VSL opčné právo na kúpu práv duševného vlastníctva. VSL si bude môcť uplatniť toto opčné právo od štvrtého roka po podpísaní dohody až do posledného dňa piateho roka za cenu [700 000 – 1 000 000] EUR (cena, ktorú ponúkli nadobúdatelia v rámci memoranda o porozumení z 1. októbra). VSL si bude môcť uplatniť toto opčné právo aj medzi šiestym a desiatym rokom za tú istú cenu 800 000 EUR indexovanú podľa belgického indexu spotrebiteľských cien. Po jedenástom roku môže Valónsky región vyžadovať od VSL odkúpenie duševných práv za tú istú indexovanú cenu [700 000 – 1 000 000] EUR,

| — | v prípade uplatnenia opčného práva na kúpu bude VSL musieť uhradiť všetky zostávajúce sumy dlžné spoločnosti CFV (uvedené v odôvodnení 21). |
| --- | --- |

—

v prípade uplatnenia opčného práva na kúpu bude VSL musieť uhradiť všetky zostávajúce sumy dlžné spoločnosti CFV (uvedené v odôvodnení 21).

| (23) | Belgické orgány vo svojich pripomienkach informovali Komisiu, že po súdnom reorganizačnom konaní (4), ktoré sa začalo 28. februára 2012, už zostávajúca dlžná suma nepredstavovala 280 000 EUR, ale na základe úľavy vo výške 43 750 EUR stanovenej v rámci súdneho reorganizačného konania a po splatení sumy 105 000 EUR ešte pred začatím tohto konania už len 61 250 EUR. |
| --- | --- |

(23)

Belgické orgány vo svojich pripomienkach informovali Komisiu, že po súdnom reorganizačnom konaní (4), ktoré sa začalo 28. februára 2012, už zostávajúca dlžná suma nepredstavovala 280 000 EUR, ale na základe úľavy vo výške 43 750 EUR stanovenej v rámci súdneho reorganizačného konania a po splatení sumy 105 000 EUR ešte pred začatím tohto konania už len 61 250 EUR.

Opatrenie 5: Pôžička vo výške 1,5 milióna EUR z augusta 2009

| (24) | Dňa 31. augusta 2009 Valónsky región zastúpený spoločnosťou SOGEPA poskytol podniku VSL pôžičku na kúpu nových pecí vo výške 1,5 milióna EUR s úrokom 4,7 % na obdobie siedmich rokov. Táto pôžička bola zabezpečená primárnym záložným právom na budovy VSL s hodnotou, ktorá je podľa belgických orgánov údajne vyššia ako hodnota úveru. |
| --- | --- |

(24)

Dňa 31. augusta 2009 Valónsky región zastúpený spoločnosťou SOGEPA poskytol podniku VSL pôžičku na kúpu nových pecí vo výške 1,5 milióna EUR s úrokom 4,7 % na obdobie siedmich rokov. Táto pôžička bola zabezpečená primárnym záložným právom na budovy VSL s hodnotou, ktorá je podľa belgických orgánov údajne vyššia ako hodnota úveru.

Opatrenie 6: Zvýšenie kapitálu o 1,5 milióna EUR z marca 2011

| (25) | Dňa 17. marca 2011 sa Valónsky región rozhodol pre kapitálový vklad do podniku VSL vo výške 1,5 milióna EUR, aby umožnil nákup novej pece. V čase od 25. mája 2009 do 29. marca 2011 priniesla CFC (väčšinový vlastník VSL) do tejto spoločnosti celkové pohľadávky vo výške 5,2 milióna EUR. |
| --- | --- |

(25)

Dňa 17. marca 2011 sa Valónsky región rozhodol pre kapitálový vklad do podniku VSL vo výške 1,5 milióna EUR, aby umožnil nákup novej pece. V čase od 25. mája 2009 do 29. marca 2011 priniesla CFC (väčšinový vlastník VSL) do tejto spoločnosti celkové pohľadávky vo výške 5,2 milióna EUR.

Opatrenie 7: Predchádzajúce opatrenia pomoci de minimis

| (26) | Medzi februárom 2010 a novembrom 2012 VSL prijal 197 503 EUR prostredníctvom rôznych opatrení pomoci v menšej výške. Dňa 25. marca 2011 spoločnosť SOGEPA vyplatila pomoc pre dočasného manažéra vo výške 97 785 EUR. SOGEPA však 25. septembra 2012 žiadala o vrátenie tejto pomoci aj s úrokmi, keď si uvedomila, že strop vo výške 200 000 EUR stanovený nariadením Komisie (ES) č. 1998/2006 (5) bol prekročený. |
| --- | --- |

(26)

Medzi februárom 2010 a novembrom 2012 VSL prijal 197 503 EUR prostredníctvom rôznych opatrení pomoci v menšej výške. Dňa 25. marca 2011 spoločnosť SOGEPA vyplatila pomoc pre dočasného manažéra vo výške 97 785 EUR. SOGEPA však 25. septembra 2012 žiadala o vrátenie tejto pomoci aj s úrokmi, keď si uvedomila, že strop vo výške 200 000 EUR stanovený nariadením Komisie (ES) č. 1998/2006 (5) bol prekročený.

Opatrenie 8: Sanácia budov VSL v rámci projektu Cristal Park a bezplatné poskytnutie niektorých budov spoločnosťou SPAQUE podniku VSL

| (27) | Projekt Cristal Park zahŕňal sanáciu budov patriacich VSL pomocou verejných prostriedkov. |
| --- | --- |

(27)

Projekt Cristal Park zahŕňal sanáciu budov patriacich VSL pomocou verejných prostriedkov.

| (28) | Listom z 20. augusta 2012 spoločnosť SPAQuE (verejná spoločnosť na podporu kvality životného prostredia) odovzdala podniku VSL podmienečnú ponuku na kúpu budov za sumu 2 040 000 EUR mínus náklady na sanáciu, ktoré ešte majú byť predmetom posúdenia. Cenu 2 040 000 EUR stanovil 29. mája 2012 nezávislý znalec Cushman & Wakefield s tým, že sám nie je schopný posúdiť náklady na obnovu. Listom z 5. septembra 2012 VSL informoval spoločnosť SPAQuE o nákladoch na sanáciu vyčíslených spoločnosťou GEOLYS v auguste 2012 na 219 470 EUR. V tom istom liste VSL informoval spoločnosť SPAQuE, že súhlasí s predajom budov za sumu 2 040 000 EUR mínus 220 000 EUR. Dňa 13. decembra 2012 boli predmetné budovy predané spoločnosti SPAQuE za cenu 2 040 000 EUR mínus náklady na sanáciu odhadnuté na 220 000 EUR, t. j. za cenu 1 820 000 EUR. V správe z 1. decembra 2011, ktorú medzitým poslali belgické orgány, sa náklady na sanačné práce odhadovali na niekoľko miliónov EUR. |
| --- | --- |

(28)

Listom z 20. augusta 2012 spoločnosť SPAQuE (verejná spoločnosť na podporu kvality životného prostredia) odovzdala podniku VSL podmienečnú ponuku na kúpu budov za sumu 2 040 000 EUR mínus náklady na sanáciu, ktoré ešte majú byť predmetom posúdenia. Cenu 2 040 000 EUR stanovil 29. mája 2012 nezávislý znalec Cushman & Wakefield s tým, že sám nie je schopný posúdiť náklady na obnovu. Listom z 5. septembra 2012 VSL informoval spoločnosť SPAQuE o nákladoch na sanáciu vyčíslených spoločnosťou GEOLYS v auguste 2012 na 219 470 EUR. V tom istom liste VSL informoval spoločnosť SPAQuE, že súhlasí s predajom budov za sumu 2 040 000 EUR mínus 220 000 EUR. Dňa 13. decembra 2012 boli predmetné budovy predané spoločnosti SPAQuE za cenu 2 040 000 EUR mínus náklady na sanáciu odhadnuté na 220 000 EUR, t. j. za cenu 1 820 000 EUR. V správe z 1. decembra 2011, ktorú medzitým poslali belgické orgány, sa náklady na sanačné práce odhadovali na niekoľko miliónov EUR.

| (29) | Mestská rada mesta Seraing na svojom zasadnutí z 10. septembra 2012 ešte pred uskutočnením uvedeného predaja z 13. decembra 2012 schvália dva návrhy opčných dohôd, prvý medzi spoločnosťou Spaque a mestom Seraing a druhý medzi mestom Seraing a SPECI. V týchto návrhoch sú opísané podmienky budúceho prevodu nehnuteľností predaných spoločnosti SPAQuE po ich sanácii medzi týmito tromi subjektmi. |
| --- | --- |

(29)

Mestská rada mesta Seraing na svojom zasadnutí z 10. septembra 2012 ešte pred uskutočnením uvedeného predaja z 13. decembra 2012 schvália dva návrhy opčných dohôd, prvý medzi spoločnosťou Spaque a mestom Seraing a druhý medzi mestom Seraing a SPECI. V týchto návrhoch sú opísané podmienky budúceho prevodu nehnuteľností predaných spoločnosti SPAQuE po ich sanácii medzi týmito tromi subjektmi.

| (30) | K dnešnému dňu sa zrealizoval iba predaj z 13. decembra 2012. Transakcie stanovené v návrhoch dohôd schválených mestskou radou mesta Seraing a uvedených v predchádzajúcich odôvodneniach 28 a 29 sa nezrealizovali. Sanačné práce sa nezačali. |
| --- | --- |

(30)

K dnešnému dňu sa zrealizoval iba predaj z 13. decembra 2012. Transakcie stanovené v návrhoch dohôd schválených mestskou radou mesta Seraing a uvedených v predchádzajúcich odôvodneniach 28 a 29 sa nezrealizovali. Sanačné práce sa nezačali.

| (31) | Okrem toho spoločnosť Spaque a VSL podpísali 11. decembra 2012 dohodu o dočasnom poskytnutí časti areálu sklárne Val Saint-Lambert. Na základe tejto dohody spoločnosť SPAQuE poskytuje podniku VSL na určitý čas a bezplatne určitý počet budov, ktorých sa stala vlastníkom (pozri odôvodnenie 27). VSL sa naproti tomu zaviazal spolupracovať so spoločnosťou SPAQuE a poskytnúť jej všetky užitočné a potrebné informácie na rekonštrukciu a obnovu, ktoré sa majú uskutočniť v areáli. |
| --- | --- |

(31)

Okrem toho spoločnosť Spaque a VSL podpísali 11. decembra 2012 dohodu o dočasnom poskytnutí časti areálu sklárne Val Saint-Lambert. Na základe tejto dohody spoločnosť SPAQuE poskytuje podniku VSL na určitý čas a bezplatne určitý počet budov, ktorých sa stala vlastníkom (pozri odôvodnenie 27). VSL sa naproti tomu zaviazal spolupracovať so spoločnosťou SPAQuE a poskytnúť jej všetky užitočné a potrebné informácie na rekonštrukciu a obnovu, ktoré sa majú uskutočniť v areáli.

2.3.   Dôvody na začatie formálneho vyšetrovacieho konania

| (32) | Komisia sa domnievala, že všetky posudzované opatrenia predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Pokiaľ ide o opatrenia 1 (pomoc na záchranu), 3 (bezplatná záruka) a 4 (používanie a prevod ochranných známok), Komisia mala pochybnosti týkajúce sa súladu týchto opatrení so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve. Pri opatrení 5 (pôžička vo výške 1,5 milióna EUR) Komisia vyjadrila pochybnosti, pokiaľ ide o neexistenciu pomoci v súvislosti s úrokom pôžičky. Komisia si tiež kládla otázky týkajúce sa rovnocennosti (pari passu) opatrenia 6 (zvýšenie kapitálu) a jeho súladu so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve. Pokiaľ ide o opatrenie 7, ktoré zahŕňa opatrenia de minimis, Komisia si nebola istá, či každé z týchto opatrení spĺňa podmienky z uvedeného nariadenia (6). Napokon, pokiaľ ide o opatrenie 8 (predaj budov a bezplatné poskytnutie niektorých budov), Komisia z dôvodu neistoty pri posudzovaní nákladov na sanáciu vyjadrila pochybnosti týkajúce sa neexistencie pomoci v súvislosti s predajnou cenou pozemkov, ktoré VSL previedol spoločnosti SPAQuE. Komisia si kládla otázky aj v súvislosti s existenciou pomoci v rámci bezplatného poskytnutia budov spoločnosťou SPAQuE podniku VSL. Pokiaľ ide o opatrenie 3, Komisia si zároveň položila otázku týkajúcu sa hospodárskej kontinuity medzi CVSL a VSL. Napokon Komisia vyjadrila pochybnosti týkajúce sa zlučiteľnosti všetkých uvedených opatrení s vnútorným trhom a konkrétne s usmerneniami Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (7) (ďalej len „usmernenia na záchranu a reštrukturalizáciu“) (opatrenia 1, 2 a 3). |
| --- | --- |

(32)

Komisia sa domnievala, že všetky posudzované opatrenia predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Pokiaľ ide o opatrenia 1 (pomoc na záchranu), 3 (bezplatná záruka) a 4 (používanie a prevod ochranných známok), Komisia mala pochybnosti týkajúce sa súladu týchto opatrení so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve. Pri opatrení 5 (pôžička vo výške 1,5 milióna EUR) Komisia vyjadrila pochybnosti, pokiaľ ide o neexistenciu pomoci v súvislosti s úrokom pôžičky. Komisia si tiež kládla otázky týkajúce sa rovnocennosti (pari passu) opatrenia 6 (zvýšenie kapitálu) a jeho súladu so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve. Pokiaľ ide o opatrenie 7, ktoré zahŕňa opatrenia de minimis, Komisia si nebola istá, či každé z týchto opatrení spĺňa podmienky z uvedeného nariadenia (6). Napokon, pokiaľ ide o opatrenie 8 (predaj budov a bezplatné poskytnutie niektorých budov), Komisia z dôvodu neistoty pri posudzovaní nákladov na sanáciu vyjadrila pochybnosti týkajúce sa neexistencie pomoci v súvislosti s predajnou cenou pozemkov, ktoré VSL previedol spoločnosti SPAQuE. Komisia si kládla otázky aj v súvislosti s existenciou pomoci v rámci bezplatného poskytnutia budov spoločnosťou SPAQuE podniku VSL. Pokiaľ ide o opatrenie 3, Komisia si zároveň položila otázku týkajúcu sa hospodárskej kontinuity medzi CVSL a VSL. Napokon Komisia vyjadrila pochybnosti týkajúce sa zlučiteľnosti všetkých uvedených opatrení s vnútorným trhom a konkrétne s usmerneniami Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (7) (ďalej len „usmernenia na záchranu a reštrukturalizáciu“) (opatrenia 1, 2 a 3).

3.   PRIPOMIENKY BELGICKA K ROZHODNUTIU O ZAČATÍ KONANIA

3.1.   O kvalifikácii VSL ako podniku v ťažkostiach

| (33) | Belgické orgány nespochybňujú kvalifikáciu VSL ako podniku v ťažkostiach od 8. februára 2012, keď bola podaná žiadosť o súdnu reorganizáciu (čo je, ako uvidíme, dôležité pri analýze viacerých dotknutých opatrení). Domnievajú sa však, v súlade s odsekmi 10 a 11 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu a s rozhodovacou praxou Komisie (8), že VSL nemohol byť kvalifikovaný ako podnik v ťažkostiach skôr, lebo podľa nich išlo o nový podnik s plnou podporou svojho väčšinového akcionára, t. j. CFC. |
| --- | --- |

(33)

Belgické orgány nespochybňujú kvalifikáciu VSL ako podniku v ťažkostiach od 8. februára 2012, keď bola podaná žiadosť o súdnu reorganizáciu (čo je, ako uvidíme, dôležité pri analýze viacerých dotknutých opatrení). Domnievajú sa však, v súlade s odsekmi 10 a 11 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu a s rozhodovacou praxou Komisie (8), že VSL nemohol byť kvalifikovaný ako podnik v ťažkostiach skôr, lebo podľa nich išlo o nový podnik s plnou podporou svojho väčšinového akcionára, t. j. CFC.

3.2.   Pomoc na záchranu (opatrenie 1)

| (34) | Podľa názoru Komisie v rozhodnutí o začatí konania táto pôžička poskytnutá podniku v ťažkostiach bez akejkoľvek zábezpeky mohla predstavovať pomoc, lebo VSL by nemohol získať pôžičku za takých podmienok od súkromnej banky. |
| --- | --- |

(34)

Podľa názoru Komisie v rozhodnutí o začatí konania táto pôžička poskytnutá podniku v ťažkostiach bez akejkoľvek zábezpeky mohla predstavovať pomoc, lebo VSL by nemohol získať pôžičku za takých podmienok od súkromnej banky.

| (35) | Belgické orgány vo svojich pripomienkach nepopierajú, že zvýhodnená pôžička vo výške 1 milión EUR, ktorú Valónsky región poskytol 3. apríla 2012, predstavuje pomoc. Domnievajú sa však, že toto opatrenie predstavuje pomoc na záchranu v súlade s odsekom 13 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu, keďže ťažkosti podniku VSL sú jeho vlastné a nevznikli v dôsledku svojvoľného rozvrhu nákladov v rámci skupiny a súčasne sú príliš závažné na to, aby ich mohla riešiť len samotná skupina. Vysvetľujú, že CFC pre rôznorodosť svojich činností a záujmov nemohla poskytnúť VSL všetky svoje zdroje. Likvidita spoločnosti CFC od konca zdaňovacieho obdobia 2011 významne klesla a 19. októbra 2012 predstavovala iba 130 000 EUR. Belgické orgány tiež pripomínajú, že so zreteľom na frekvenciu, s akou CFC poskytovala podniku VSL prostriedky (9,5 milióna EUR od založenia VSL), a na pretrvávajúce neuspokojivé finančné výsledky VSL, CFC nemohla vyriešiť ťažkosti podniku VSL pomocou zdrojov skupiny. |
| --- | --- |

(35)

Belgické orgány vo svojich pripomienkach nepopierajú, že zvýhodnená pôžička vo výške 1 milión EUR, ktorú Valónsky región poskytol 3. apríla 2012, predstavuje pomoc. Domnievajú sa však, že toto opatrenie predstavuje pomoc na záchranu v súlade s odsekom 13 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu, keďže ťažkosti podniku VSL sú jeho vlastné a nevznikli v dôsledku svojvoľného rozvrhu nákladov v rámci skupiny a súčasne sú príliš závažné na to, aby ich mohla riešiť len samotná skupina. Vysvetľujú, že CFC pre rôznorodosť svojich činností a záujmov nemohla poskytnúť VSL všetky svoje zdroje. Likvidita spoločnosti CFC od konca zdaňovacieho obdobia 2011 významne klesla a 19. októbra 2012 predstavovala iba 130 000 EUR. Belgické orgány tiež pripomínajú, že so zreteľom na frekvenciu, s akou CFC poskytovala podniku VSL prostriedky (9,5 milióna EUR od založenia VSL), a na pretrvávajúce neuspokojivé finančné výsledky VSL, CFC nemohla vyriešiť ťažkosti podniku VSL pomocou zdrojov skupiny.

| (36) | Okrem toho, pokiaľ ide o zásadu „jedenkrát a naposledy“, podľa ktorej by opatrenie 1 bolo nezlučiteľné s odsekom 72 a nasledujúcich odsekov usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu, lebo opatrenia 3, 5, 6 a 7 predstavujú opatrenia pomoci na záchranu alebo reštrukturalizáciu, belgické orgány sa naopak domnievajú, že:






  — | opatrenie 3 (záruka vo výške 150 000 EUR) bola v septembri 2008 poskytnutá správcovi konkurznej podstaty CVSL, a nie podniku VSL. Podľa belgických orgánov navyše neexistovala žiadna hospodárska kontinuita medzi VSL a CVSL, |
| --- | --- | --- |

(36)

Okrem toho, pokiaľ ide o zásadu „jedenkrát a naposledy“, podľa ktorej by opatrenie 1 bolo nezlučiteľné s odsekom 72 a nasledujúcich odsekov usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu, lebo opatrenia 3, 5, 6 a 7 predstavujú opatrenia pomoci na záchranu alebo reštrukturalizáciu, belgické orgány sa naopak domnievajú, že:

—

opatrenie 3 (záruka vo výške 150 000 EUR) bola v septembri 2008 poskytnutá správcovi konkurznej podstaty CVSL, a nie podniku VSL. Podľa belgických orgánov navyše neexistovala žiadna hospodárska kontinuita medzi VSL a CVSL,

| — | opatrenie 5 (pôžička vo výške 1,5 milióna EUR) neobsahuje prvky pomoci so zreteľom na použitú úrokovú sadzbu a kvalitu zábezpeky, |
| --- | --- |

—

opatrenie 5 (pôžička vo výške 1,5 milióna EUR) neobsahuje prvky pomoci so zreteľom na použitú úrokovú sadzbu a kvalitu zábezpeky,

| — | opatrenie 6 (zvýšenie kapitálu o 1,5 milióna EUR) neobsahuje prvky pomoci, lebo k nemu došlo súčasne s kapitálovým vkladom spoločnosti CFC vo výške 5,2 milióna EUR vo forme konverzie pohľadávok, |
| --- | --- |

—

opatrenie 6 (zvýšenie kapitálu o 1,5 milióna EUR) neobsahuje prvky pomoci, lebo k nemu došlo súčasne s kapitálovým vkladom spoločnosti CFC vo výške 5,2 milióna EUR vo forme konverzie pohľadávok,

| — | opatrenia pomoci v menšej výške neboli poskytnuté podniku v ťažkostiach a nemali by sa brať do úvahy pri skúmaní zásady „jedenkrát a naposledy“. Okrem toho sú výrazne nižšie ako zálohy poskytnuté spoločnosťou CFC od roku 2009. |
| --- | --- |

—

opatrenia pomoci v menšej výške neboli poskytnuté podniku v ťažkostiach a nemali by sa brať do úvahy pri skúmaní zásady „jedenkrát a naposledy“. Okrem toho sú výrazne nižšie ako zálohy poskytnuté spoločnosťou CFC od roku 2009.

3.3.   Pomoc na reštrukturalizáciu (opatrenie 2)

| (37) | Po stiahnutí oznámenia tohto opatrenia a na základe skutočnosti, že ho nevykonali belgické orgány, uvedené opatrenie nie je predmetom tohto rozhodnutia, a preto sú pripomienky belgických orgánov v tejto súvislosti bezpredmetné. |
| --- | --- |

(37)

Po stiahnutí oznámenia tohto opatrenia a na základe skutočnosti, že ho nevykonali belgické orgány, uvedené opatrenie nie je predmetom tohto rozhodnutia, a preto sú pripomienky belgických orgánov v tejto súvislosti bezpredmetné.

3.4.   Záruka vo výške 150 000 EUR (opatrenie 3)

| (38) | Komisia v rozhodnutí o začatí konania zdôraznila, že záruka vo výške 150 000 EUR bola poskytnutá bezplatne podniku v ťažkostiach, keďže CVSL bola v tom čase v konkurze. V tomto zmysle sa zdá, že išlo o poskytnutie výhody spoločnosti CVSL, lebo žiadny súkromný subjekt by neposkytol takúto záruku bezplatne. |
| --- | --- |

(38)

Komisia v rozhodnutí o začatí konania zdôraznila, že záruka vo výške 150 000 EUR bola poskytnutá bezplatne podniku v ťažkostiach, keďže CVSL bola v tom čase v konkurze. V tomto zmysle sa zdá, že išlo o poskytnutie výhody spoločnosti CVSL, lebo žiadny súkromný subjekt by neposkytol takúto záruku bezplatne.

| (39) | Belgické orgány sa nevyjadrujú k tomu, či toto opatrenie je alebo nie je pomocou. |
| --- | --- |

(39)

Belgické orgány sa nevyjadrujú k tomu, či toto opatrenie je alebo nie je pomocou.

| (40) | Okrem toho uviedli, že záruka bola poskytnutá správcovi konkurznej podstaty, a nie spoločnosti CVSL v konkurze. Tvrdia však, že medzi CVSL a VSL neexistovala žiadna hospodárska kontinuita. Domnievajú sa, že narušenie hospodárskej kontinuity medzi CVSL a VSL dostatočne preukázali. Trvajú na tom, že aktíva prevedené na VSL boli rozsiahlejšie a úplne iné ako aktíva spoločnosti CVSL, a preto musí byť akákoľvek kontinuita vylúčená. |
| --- | --- |

(40)

Okrem toho uviedli, že záruka bola poskytnutá správcovi konkurznej podstaty, a nie spoločnosti CVSL v konkurze. Tvrdia však, že medzi CVSL a VSL neexistovala žiadna hospodárska kontinuita. Domnievajú sa, že narušenie hospodárskej kontinuity medzi CVSL a VSL dostatočne preukázali. Trvajú na tom, že aktíva prevedené na VSL boli rozsiahlejšie a úplne iné ako aktíva spoločnosti CVSL, a preto musí byť akákoľvek kontinuita vylúčená.

| (41) | Belgické orgány tiež pripomínajú, že noví akcionári VSL vždy chceli spojiť prevzatie CVSL s veľkým projektom v oblasti nehnuteľností a cestovného ruchu, Cristal Parkom. Ekonomická logika prevzatia je podľa ich názoru v jasnom rozpore s prevádzkovaním sklárne spoločnosťou CVSL zameraným výlučne na výrobu krištáľu. |
| --- | --- |

(41)

Belgické orgány tiež pripomínajú, že noví akcionári VSL vždy chceli spojiť prevzatie CVSL s veľkým projektom v oblasti nehnuteľností a cestovného ruchu, Cristal Parkom. Ekonomická logika prevzatia je podľa ich názoru v jasnom rozpore s prevádzkovaním sklárne spoločnosťou CVSL zameraným výlučne na výrobu krištáľu.

3.5   Používanie a prevod ochranných známok Val Saint-Lambert (opatrenie 4)

| (42) | V rozhodnutí o začatí konania Komisia poukázala na to, že mechanizmus odmeny za koncesiu udelenú podniku VSL založený na budúcom EBITDA podniku VSL by mohol obsahovať hospodársku výhodu. Valónsky región totiž prevádza formou koncesie hodnotné aktívum bez akejkoľvek záruky odmeny, keďže EBITDA podniku VSL môže byť záporný ako v minulých rokoch, a bez nádeje na zisk na konci koncesie s výnimkou úpravy podľa inflácie (indexácia), ku ktorej by okrem iného došlo až od šiesteho roka. Súkromný subjekt by sa pravdepodobne rozhodol pre odmenu obsahujúcu minimálne pevný a istý základ. Okrem toho sa v rozhodnutí o začatí konania zvažovala možnosť existencie pomoci za podmienok spojených s prevodom ochrannej známky. |
| --- | --- |

(42)

V rozhodnutí o začatí konania Komisia poukázala na to, že mechanizmus odmeny za koncesiu udelenú podniku VSL založený na budúcom EBITDA podniku VSL by mohol obsahovať hospodársku výhodu. Valónsky región totiž prevádza formou koncesie hodnotné aktívum bez akejkoľvek záruky odmeny, keďže EBITDA podniku VSL môže byť záporný ako v minulých rokoch, a bez nádeje na zisk na konci koncesie s výnimkou úpravy podľa inflácie (indexácia), ku ktorej by okrem iného došlo až od šiesteho roka. Súkromný subjekt by sa pravdepodobne rozhodol pre odmenu obsahujúcu minimálne pevný a istý základ. Okrem toho sa v rozhodnutí o začatí konania zvažovala možnosť existencie pomoci za podmienok spojených s prevodom ochrannej známky.

| (43) | Belgické orgány usudzujú, že odkazovať na zlé výsledky predchodcov VSL pri kritizovaní výpočtu odmeny Valónskeho regiónu za udelenie licencie na ochranné známky, tak ako to robí Komisia, nie je opodstatnené. |
| --- | --- |

(43)

Belgické orgány usudzujú, že odkazovať na zlé výsledky predchodcov VSL pri kritizovaní výpočtu odmeny Valónskeho regiónu za udelenie licencie na ochranné známky, tak ako to robí Komisia, nie je opodstatnené.

| (44) | Naopak sa domnievajú, že výpočet odmeny za používanie ochranných známok na základe EBITDA nie je v rozpore s obchodnou logikou. Táto voľba je podľa nich odôvodnená tým, že EBITDA je jedným z účtovných ukazovateľov, ktorý valónskym orgánom umožňuje merať obchodný úspech súvisiaci s predajom výrobkov, ktorých ochranné známky vlastnia. |
| --- | --- |

(44)

Naopak sa domnievajú, že výpočet odmeny za používanie ochranných známok na základe EBITDA nie je v rozpore s obchodnou logikou. Táto voľba je podľa nich odôvodnená tým, že EBITDA je jedným z účtovných ukazovateľov, ktorý valónskym orgánom umožňuje merať obchodný úspech súvisiaci s predajom výrobkov, ktorých ochranné známky vlastnia.

| (45) | Belgické orgány nemali žiadne pripomienky v súvislosti s podmienkami budúceho predaja ochranných známok podniku VSL. |
| --- | --- |

(45)

Belgické orgány nemali žiadne pripomienky v súvislosti s podmienkami budúceho predaja ochranných známok podniku VSL.

3.6.   Pôžička vo výške 1,5 milióna EUR (opatrenie 5)

| (46) | Komisia v rozhodnutí o začatí konania vyjadrila pochybnosti o kvalite zabezpečenia. Z dokumentov predložených Komisii totiž vyplývalo, že záložné právo sa najmenej sčasti vzťahovalo na budovy VSL, ktoré sa mali obnovovať. Skutočná hodnota pozemkov však nebola známa a mohla byť záporná. Zdalo sa teda, že úrok pôžičky stanovený na 4,7 % bol príliš nízky. V skutočnosti by sa v závislosti od kvality zabezpečenia malo k základnej sadzbe 1,778 % pripočítať 400 – 1 000 bázických bodov. |
| --- | --- |

(46)

Komisia v rozhodnutí o začatí konania vyjadrila pochybnosti o kvalite zabezpečenia. Z dokumentov predložených Komisii totiž vyplývalo, že záložné právo sa najmenej sčasti vzťahovalo na budovy VSL, ktoré sa mali obnovovať. Skutočná hodnota pozemkov však nebola známa a mohla byť záporná. Zdalo sa teda, že úrok pôžičky stanovený na 4,7 % bol príliš nízky. V skutočnosti by sa v závislosti od kvality zabezpečenia malo k základnej sadzbe 1,778 % pripočítať 400 – 1 000 bázických bodov.

| (47) | Belgické orgány usudzujú, že hodnota zabezpečenia bola vynikajúca, lebo pokrývala celú pôžičku. Ich hodnotenie sa opieralo o znalecký posudok kancelárie Marengo z januára a februára 2009. |
| --- | --- |

(47)

Belgické orgány usudzujú, že hodnota zabezpečenia bola vynikajúca, lebo pokrývala celú pôžičku. Ich hodnotenie sa opieralo o znalecký posudok kancelárie Marengo z januára a februára 2009.

3.7.   Zvýšenie kapitálu o 1,5 milióna EUR (opatrenie 6)

| (48) | Komisia v rozhodnutí o začatí konania skonštatovala, že o zvýšení kapitálu sa nerozhodlo na základe obchodného plánu, ale na základe jednoduchej finančnej prognózy. Táto prognóza nehovorí nič o spôsobe, ktorým sa podnik plánoval ozdraviť, ani o odmene, ktorú plánuje zaistiť pre poskytovateľa kapitálu, t. j. Valónsky región. Navyše sa nezdá, že by Valónsky región a CFC boli v rovnakej situácii a znášali tie isté riziká. Valónsky región nebol pred týmto opatrením akcionárom podniku VSL a nemal žiadny súvisiaci ekonomický záujem. Naopak, spoločnosť CFC bola akcionárom VSL a v jej záujme bolo ozdravenie podniku alebo aspoň obmedzenie jeho strát. |
| --- | --- |

(48)

Komisia v rozhodnutí o začatí konania skonštatovala, že o zvýšení kapitálu sa nerozhodlo na základe obchodného plánu, ale na základe jednoduchej finančnej prognózy. Táto prognóza nehovorí nič o spôsobe, ktorým sa podnik plánoval ozdraviť, ani o odmene, ktorú plánuje zaistiť pre poskytovateľa kapitálu, t. j. Valónsky región. Navyše sa nezdá, že by Valónsky región a CFC boli v rovnakej situácii a znášali tie isté riziká. Valónsky región nebol pred týmto opatrením akcionárom podniku VSL a nemal žiadny súvisiaci ekonomický záujem. Naopak, spoločnosť CFC bola akcionárom VSL a v jej záujme bolo ozdravenie podniku alebo aspoň obmedzenie jeho strát.

| (49) | Belgické orgány sa domnievajú, že VSL nebol v čase poskytnutia tohto opatrenia v ťažkostiach, keďže väčšinový akcionár poskytoval svojej dcérskej spoločnosti svoju plnú dôveru a finančnú podporu. |
| --- | --- |

(49)

Belgické orgány sa domnievajú, že VSL nebol v čase poskytnutia tohto opatrenia v ťažkostiach, keďže väčšinový akcionár poskytoval svojej dcérskej spoločnosti svoju plnú dôveru a finančnú podporu.

| (50) | Vyčítajú Komisii, že sa pri posudzovaní existencie štátnej pomoci opiera o ziskovosť ex post investície, pričom takýto postup je vraj v rozpore s európskou judikatúrou. |
| --- | --- |

(50)

Vyčítajú Komisii, že sa pri posudzovaní existencie štátnej pomoci opiera o ziskovosť ex post investície, pričom takýto postup je vraj v rozpore s európskou judikatúrou.

| (51) | Tvrdia, že kapitálový vklad bol menšieho významu a zrealizoval sa súbežne s vkladmi akcionárov CFC. Okrem toho, aj keď Valónsky región nebol akcionárom VSL, zvýšenie kapitálu bolo preň určitým spôsobom ekonomicky výhodné, lebo podľa belgických orgánov bolo v jeho záujme podporiť činnosť s cieľom ozdraviť podnik a neskôr splatiť pôžičku. |
| --- | --- |

(51)

Tvrdia, že kapitálový vklad bol menšieho významu a zrealizoval sa súbežne s vkladmi akcionárov CFC. Okrem toho, aj keď Valónsky región nebol akcionárom VSL, zvýšenie kapitálu bolo preň určitým spôsobom ekonomicky výhodné, lebo podľa belgických orgánov bolo v jeho záujme podporiť činnosť s cieľom ozdraviť podnik a neskôr splatiť pôžičku.

3.8.   Opatrenia pomoci de minimis (opatrenie 7)

| (52) | Komisia sa v rozhodnutí o začatí konania domnievala, že podnik VSL sa zdal byť v ťažkostiach už od roku 2009 až do súčasnosti, a preto nemohol byť prijímateľom takéhoto druhu pomoci. |
| --- | --- |

(52)

Komisia sa v rozhodnutí o začatí konania domnievala, že podnik VSL sa zdal byť v ťažkostiach už od roku 2009 až do súčasnosti, a preto nemohol byť prijímateľom takéhoto druhu pomoci.

| (53) | Podľa belgických orgánov VSL nemožno považovať za podnik v ťažkostiach, keďže ide o nový podnik založený pred menej ako tromi rokmi, ktorý mal dôveru väčšinového vlastníka až do súdneho reorganizačného konania. Tieto opatrenia preto patria do pôsobnosti nariadenia de minimis a nemôžu byť považované za pomoc. |
| --- | --- |

(53)

Podľa belgických orgánov VSL nemožno považovať za podnik v ťažkostiach, keďže ide o nový podnik založený pred menej ako tromi rokmi, ktorý mal dôveru väčšinového vlastníka až do súdneho reorganizačného konania. Tieto opatrenia preto patria do pôsobnosti nariadenia de minimis a nemôžu byť považované za pomoc.

3.9.   Sanácia budov VSL v rámci projektu Cristal Park a bezplatné poskytnutie niektorých budov spoločnosťou SPAQuE podniku VSL (opatrenie 8).

| (54) | Komisia sa v rozhodnutí o začatí konania domnievala, že spoločnosť SPAQuE sa zaviazala k nákupu budov bez toho, aby poznala náklady na ich obnovu. |
| --- | --- |

(54)

Komisia sa v rozhodnutí o začatí konania domnievala, že spoločnosť SPAQuE sa zaviazala k nákupu budov bez toho, aby poznala náklady na ich obnovu.

| (55) | Belgické orgány vysvetľujú, že valónska právna úprava v prípade nákladov na sanáciu obmedzuje rozsah povinností majiteľa kontaminovanej budovy, ak ide o historickú kontamináciu a v závislosti od určenia zón s kontaminovanými budovami v rámci územného plánu. Ak by mal za sanačné práce zodpovedať podnik VSL, podľa belgických orgánov môže byť povinný obnoviť areál iba do tej miery, aby bol zlučiteľný s použitím v územnom pláne sektora, v ktorom sa nachádza, t. j. s priemyselným využitím. Náklady na sanáciu areálu sa preto musia posúdiť s cieľom zladiť ho s určením platným v čase predaja, v tomto prípade s priemyselným využitím. Belgické orgány usudzujú, že náklady boli posúdené v správe GEOLYS. Tieto náklady sa následne odpočítali od ceny predaja. |
| --- | --- |

(55)

Belgické orgány vysvetľujú, že valónska právna úprava v prípade nákladov na sanáciu obmedzuje rozsah povinností majiteľa kontaminovanej budovy, ak ide o historickú kontamináciu a v závislosti od určenia zón s kontaminovanými budovami v rámci územného plánu. Ak by mal za sanačné práce zodpovedať podnik VSL, podľa belgických orgánov môže byť povinný obnoviť areál iba do tej miery, aby bol zlučiteľný s použitím v územnom pláne sektora, v ktorom sa nachádza, t. j. s priemyselným využitím. Náklady na sanáciu areálu sa preto musia posúdiť s cieľom zladiť ho s určením platným v čase predaja, v tomto prípade s priemyselným využitím. Belgické orgány usudzujú, že náklady boli posúdené v správe GEOLYS. Tieto náklady sa následne odpočítali od ceny predaja.

| (56) | Belgické orgány ďalej vysvetľujú, že po kúpe nehnuteľností spoločnosťou SPAQuE sanačné práce vykoná, s pomocou verejných prostriedkov, verejný orgán, t. j. spoločnosť SPAQuE. V súlade s usmerneniami o štátnej pomoci v oblasti ochrany životného prostredia sa sanačné práce realizované verejným orgánom na jednom alebo viacerých pozemkoch v jeho vlastníctve nepovažujú za štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(56)

Belgické orgány ďalej vysvetľujú, že po kúpe nehnuteľností spoločnosťou SPAQuE sanačné práce vykoná, s pomocou verejných prostriedkov, verejný orgán, t. j. spoločnosť SPAQuE. V súlade s usmerneniami o štátnej pomoci v oblasti ochrany životného prostredia sa sanačné práce realizované verejným orgánom na jednom alebo viacerých pozemkoch v jeho vlastníctve nepovažujú za štátnu pomoc.

| (57) | Pokiaľ ide o bezplatné poskytnutie budov podniku VSL, belgické orgány sa domnievajú, že sa týka budov patriacich SPECI, akciovej spoločnosti so súkromným kapitálom. |
| --- | --- |

(57)

Pokiaľ ide o bezplatné poskytnutie budov podniku VSL, belgické orgány sa domnievajú, že sa týka budov patriacich SPECI, akciovej spoločnosti so súkromným kapitálom.

4.   PRIPOMIENKY TRETÍCH STRÁN K ROZHODNUTIU O ZAČATÍ KONANIA

| (58) | Komisii neboli doručené žiadne pripomienky. |
| --- | --- |

(58)

Komisii neboli doručené žiadne pripomienky.

5.   POSÚDENIE POMOCI

5.1.   Posúdenie existencie pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ

| (59) | V článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa stanovuje, že pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(59)

V článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa stanovuje, že pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

| (60) | Z uvedeného ustanovenia vyplýva, že aby skúmané opatrenia mohli byť považované za štátnu pomoc, i) musia mať štátny pôvod, t. j. musia využívať štátne prostriedky a musia byť pripísateľné štátu; ii) musia poskytovať hospodársku výhodu svojim príjemcom; iii) musia byť selektívne a iv) musia byť schopné narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(60)

Z uvedeného ustanovenia vyplýva, že aby skúmané opatrenia mohli byť považované za štátnu pomoc, i) musia mať štátny pôvod, t. j. musia využívať štátne prostriedky a musia byť pripísateľné štátu; ii) musia poskytovať hospodársku výhodu svojim príjemcom; iii) musia byť selektívne a iv) musia byť schopné narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi.

| (61) | Belgicko nespochybnilo kvalifikovanie ako pomoc v prípade pomoci na záchranu (opatrenie 1). Komisia to vzala na vedomie už v rozhodnutí o začatí konania. Pokiaľ ide o opatrenie 2, Belgicko stiahlo svoje oznámenie po začatí formálneho vyšetrovacieho konania. Uvedené opatrenie sa preto v tomto rozhodnutí neposudzuje. Belgicko však spochybňuje kvalifikovanie ako pomoc v prípade opatrení 3 až 6, 7 a 8, lebo tieto opatrenia neposkytujú hospodársku výhodu svojmu príjemcovi alebo sú de minimis. |
| --- | --- |

(61)

Belgicko nespochybnilo kvalifikovanie ako pomoc v prípade pomoci na záchranu (opatrenie 1). Komisia to vzala na vedomie už v rozhodnutí o začatí konania. Pokiaľ ide o opatrenie 2, Belgicko stiahlo svoje oznámenie po začatí formálneho vyšetrovacieho konania. Uvedené opatrenie sa preto v tomto rozhodnutí neposudzuje. Belgicko však spochybňuje kvalifikovanie ako pomoc v prípade opatrení 3 až 6, 7 a 8, lebo tieto opatrenia neposkytujú hospodársku výhodu svojmu príjemcovi alebo sú de minimis.

5.1.1.   Prítomnosť štátnych prostriedkov

Opatrenia 1, 3, 5 a 6

| (62) | Opatrenie 1 (pôžička vo výške 1 milión EUR), opatrenie 3 (záruka vo výške 150 000 EUR), opatrenie 5 (pôžička vo výške 1,5 milióna EUR) a opatrenie 6 (zvýšenie kapitálu o 1,5 milióna EUR) poskytla spoločnosť SOGEPA v mene Valónskeho regiónu. Keďže ide o úplne verejnú spoločnosť, jej prostriedky možno považovať za verejné prostriedky v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ (9). |
| --- | --- |

(62)

Opatrenie 1 (pôžička vo výške 1 milión EUR), opatrenie 3 (záruka vo výške 150 000 EUR), opatrenie 5 (pôžička vo výške 1,5 milióna EUR) a opatrenie 6 (zvýšenie kapitálu o 1,5 milióna EUR) poskytla spoločnosť SOGEPA v mene Valónskeho regiónu. Keďže ide o úplne verejnú spoločnosť, jej prostriedky možno považovať za verejné prostriedky v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ (9).

Opatrenie 4

| (63) | Komisia konštatuje, že dohoda o poskytnutí výhradnej a neobmedzenej koncesie podniku VSL na používanie ochranných známok Val Saint-Lambert a o organizovaní ich predaja bola uzavretá medzi podnikom VSL a Valónskym regiónom. Toto opatrenie, ako aj podmienky budúceho predaja ochranných známok, zahŕňajú prítomnosť verejných prostriedkov. |
| --- | --- |

(63)

Komisia konštatuje, že dohoda o poskytnutí výhradnej a neobmedzenej koncesie podniku VSL na používanie ochranných známok Val Saint-Lambert a o organizovaní ich predaja bola uzavretá medzi podnikom VSL a Valónskym regiónom. Toto opatrenie, ako aj podmienky budúceho predaja ochranných známok, zahŕňajú prítomnosť verejných prostriedkov.

Opatrenie 7

| (64) | Podľa informácií od belgických orgánov sa tiež zdá, že aj opatrenia pomoci, ktoré kvalifikovali ako de minimis, poskytol orgán alebo verejná spoločnosť, pričom Belgicko nešpecifikovalo, či išlo zakaždým o Valónsky región alebo spoločnosť SOGEPA. V každom prípade ide o verejné prostriedky a belgické orgány ani nespochybňujú štátny pôvod týchto opatrení. |
| --- | --- |

(64)

Podľa informácií od belgických orgánov sa tiež zdá, že aj opatrenia pomoci, ktoré kvalifikovali ako de minimis, poskytol orgán alebo verejná spoločnosť, pričom Belgicko nešpecifikovalo, či išlo zakaždým o Valónsky región alebo spoločnosť SOGEPA. V každom prípade ide o verejné prostriedky a belgické orgány ani nespochybňujú štátny pôvod týchto opatrení.

Opatrenie 8

| (65) | Komisia konštatuje, že SPAQuE je spoločnosť s verejným kapitálom, dcérska spoločnosť spoločnosti Société Régionale d'Investissement de Wallonne (SRIW) a že prostriedky určené na sanáciu budov VSL jej už poskytla valónska vláda (10). Nákup pozemkov spoločnosťou SPAQuE od VSL a bezplatné poskytnutie časti z nich zahŕňa prítomnosť verejných prostriedkov. |
| --- | --- |

(65)

Komisia konštatuje, že SPAQuE je spoločnosť s verejným kapitálom, dcérska spoločnosť spoločnosti Société Régionale d'Investissement de Wallonne (SRIW) a že prostriedky určené na sanáciu budov VSL jej už poskytla valónska vláda (10). Nákup pozemkov spoločnosťou SPAQuE od VSL a bezplatné poskytnutie časti z nich zahŕňa prítomnosť verejných prostriedkov.

5.1.2.   Kritérium pripísateľnosti

| (66) | Pri posudzovaní pripísateľnosti sa Súdny dvor opiera o „súbor ukazovateľov vyplývajúcich z okolností prípadu a z kontextu, v ktorom bolo toto opatrenie prijaté“ (11). |
| --- | --- |

(66)

Pri posudzovaní pripísateľnosti sa Súdny dvor opiera o „súbor ukazovateľov vyplývajúcich z okolností prípadu a z kontextu, v ktorom bolo toto opatrenie prijaté“ (11).

| (67) | Dva verejné subjekty Valónskeho regiónu konajúce v jeho mene, t. j. SOGEPA a SPAQuE, poskytli opatrenia vymenované v uvedenom odseku 2.2. |
| --- | --- |

(67)

Dva verejné subjekty Valónskeho regiónu konajúce v jeho mene, t. j. SOGEPA a SPAQuE, poskytli opatrenia vymenované v uvedenom odseku 2.2.

| (68) | SOGEPA, Société Wallonne de Gestion et de Participations, je akciová spoločnosť s verejným kapitálom, v 100 % vlastníctve Valónskeho regiónu. Táto spoločnosť zabezpečuje vykonávanie rozhodnutí prijatých valónskou vládou v súvislosti so zásahmi v obchodných spoločnostiach a riadi tieto zásahy. Vznikla v roku 1999 fúziou spoločností Société Wallonne pour la Sidérurgie (SWS) a Société pour la gestion de participations de la Région wallonne dans des sociétés commerciales (SOWAGEP). |
| --- | --- |

(68)

SOGEPA, Société Wallonne de Gestion et de Participations, je akciová spoločnosť s verejným kapitálom, v 100 % vlastníctve Valónskeho regiónu. Táto spoločnosť zabezpečuje vykonávanie rozhodnutí prijatých valónskou vládou v súvislosti so zásahmi v obchodných spoločnostiach a riadi tieto zásahy. Vznikla v roku 1999 fúziou spoločností Société Wallonne pour la Sidérurgie (SWS) a Société pour la gestion de participations de la Région wallonne dans des sociétés commerciales (SOWAGEP).

| (69) | SOGEPA koná na žiadosť valónskej vlády. V článku 3 ods. 1 stanov sa uvádza, že „Cieľom spoločnosti je plnenie všetkých úloh, ktoré jej zverí valónska vláda, [...]. V tejto súvislosti zabezpečuje predovšetkým vykonávanie rozhodnutí valónskej vlády o zásahu v obchodných spoločnostiach a riadenie majetkovej účasti, záväzkov, pôžičiek alebo úrokov, ktoré má Valónsky región alebo ona samotná v týchto spoločnostiach.“ |
| --- | --- |

(69)

SOGEPA koná na žiadosť valónskej vlády. V článku 3 ods. 1 stanov sa uvádza, že „Cieľom spoločnosti je plnenie všetkých úloh, ktoré jej zverí valónska vláda, [...]. V tejto súvislosti zabezpečuje predovšetkým vykonávanie rozhodnutí valónskej vlády o zásahu v obchodných spoločnostiach a riadenie majetkovej účasti, záväzkov, pôžičiek alebo úrokov, ktoré má Valónsky región alebo ona samotná v týchto spoločnostiach.“

| (70) | Spoločnosť SPAQuE bola založená v roku 1991 a zaoberá sa sanáciou kontaminovaných skládok a priemyselných lokalít. Je zodpovedná za vypracovanie zoznamu kontaminovaných lokalít vo Valónsku. SPAQuE je dcérskou spoločnosťou spoločnosti Société Régionale d'investissement de la Wallonie (SRIW), ktorej 98,66 % vlastní Valónsky región a ktorej úlohou je prispievať k rozvoju valónskeho hospodárstva poskytovaním finančnej podpory valónskym podnikom alebo podnikom nachádzajúcim sa vo Valónsku, ktoré sa zaoberajú priemyselnými projektmi a službami s pridanou hodnotou. |
| --- | --- |

(70)

Spoločnosť SPAQuE bola založená v roku 1991 a zaoberá sa sanáciou kontaminovaných skládok a priemyselných lokalít. Je zodpovedná za vypracovanie zoznamu kontaminovaných lokalít vo Valónsku. SPAQuE je dcérskou spoločnosťou spoločnosti Société Régionale d'investissement de la Wallonie (SRIW), ktorej 98,66 % vlastní Valónsky región a ktorej úlohou je prispievať k rozvoju valónskeho hospodárstva poskytovaním finančnej podpory valónskym podnikom alebo podnikom nachádzajúcim sa vo Valónsku, ktoré sa zaoberajú priemyselnými projektmi a službami s pridanou hodnotou.

| (71) | Podľa zmluvy o riadení uzatvorenej v júli 2007 medzi valónskou vládou a spoločnosťou SPAQuE na obdobie rokov 2008 – 2012 a obnovenej v októbri roku 2012 na ďalších šesť mesiacov spoločnosť SPAQuE vykonáva činnosti v rámci delegovaných úloh, ktoré jej zveril Valónsky región. V tomto kontexte koná na príkaz Valónskeho regiónu. Región určuje zoznam prioritných lokalít a konkrétne poverenia na obnovu. |
| --- | --- |

(71)

Podľa zmluvy o riadení uzatvorenej v júli 2007 medzi valónskou vládou a spoločnosťou SPAQuE na obdobie rokov 2008 – 2012 a obnovenej v októbri roku 2012 na ďalších šesť mesiacov spoločnosť SPAQuE vykonáva činnosti v rámci delegovaných úloh, ktoré jej zveril Valónsky región. V tomto kontexte koná na príkaz Valónskeho regiónu. Región určuje zoznam prioritných lokalít a konkrétne poverenia na obnovu.

| (72) | Na základe týchto informácií sa Komisia domnieva, že Valónsky región prijíma rozhodnutia, ktoré SOGEPA následne vykonáva. V súvislosti so spoločnosťou SPAQuE sa zdá, že Valónsky región dokáže prostredníctvom svojich delegovaných úloh pôsobiť priamo na činnosť spoločnosti SPAQuE. |
| --- | --- |

(72)

Na základe týchto informácií sa Komisia domnieva, že Valónsky región prijíma rozhodnutia, ktoré SOGEPA následne vykonáva. V súvislosti so spoločnosťou SPAQuE sa zdá, že Valónsky región dokáže prostredníctvom svojich delegovaných úloh pôsobiť priamo na činnosť spoločnosti SPAQuE.

| (73) | Komisia preto v tejto fáze konania dospela k záveru, že posudzované opatrenia zahŕňajú štátne prostriedky a sú pripísateľné štátu. |
| --- | --- |

(73)

Komisia preto v tejto fáze konania dospela k záveru, že posudzované opatrenia zahŕňajú štátne prostriedky a sú pripísateľné štátu.

5.1.3.   Kritérium selektívnosti

| (74) | Podmienka týkajúca sa selektívnosti je ľahko splnená. Komisia v rozhodnutí o začatí konania skonštatovala, že všetky posudzované opatrenia boli poskytnuté jednej spoločnosti, t. j. podniku VSL alebo správcovi konkurznej podstaty CVSL v prípade opatrenia 3 (záruka vo výške 150 000 EUR). |
| --- | --- |

(74)

Podmienka týkajúca sa selektívnosti je ľahko splnená. Komisia v rozhodnutí o začatí konania skonštatovala, že všetky posudzované opatrenia boli poskytnuté jednej spoločnosti, t. j. podniku VSL alebo správcovi konkurznej podstaty CVSL v prípade opatrenia 3 (záruka vo výške 150 000 EUR).

5.1.4.   Existencia hospodárskej výhody

| (75) | Teraz je potrebné preskúmať kritérium hospodárskej výhody v prípade pomoci na záchranu, ako aj v prípade ostatných posudzovaných opatrení na základe pripomienok belgických orgánov k rozhodnutiu o začatí konania. |
| --- | --- |

(75)

Teraz je potrebné preskúmať kritérium hospodárskej výhody v prípade pomoci na záchranu, ako aj v prípade ostatných posudzovaných opatrení na základe pripomienok belgických orgánov k rozhodnutiu o začatí konania.

Opatrenie 1: Pomoc na záchranu vo výške 1 milión EUR

| (76) | Pomoc na záchranu poskytnutá vo forme pôžičky vo výške 1 milión EUR s úrokovou mierou 3,07 % zvýšenou o 100 bázických bodov ako odmena spoločnosti SOGEPA poskytuje podniku VSL hospodársku výhodu. Táto pôžička bola totiž poskytnutá bez akejkoľvek zábezpeky podniku v ťažkostiach, ktorý dva mesiace predtým podal žiadosť o súdnu reorganizáciu (pozri odsek 5.2.1). Ako uznali belgické orgány, VSL, ktorý bol podnikom v ťažkostiach, by nikdy nemohol získať pôžičku od súkromnej banky. Toto opatrenie preto poskytlo výhodu podniku VSL vo výške 1 milión EUR (hodnota pôžičky). |
| --- | --- |

(76)

Pomoc na záchranu poskytnutá vo forme pôžičky vo výške 1 milión EUR s úrokovou mierou 3,07 % zvýšenou o 100 bázických bodov ako odmena spoločnosti SOGEPA poskytuje podniku VSL hospodársku výhodu. Táto pôžička bola totiž poskytnutá bez akejkoľvek zábezpeky podniku v ťažkostiach, ktorý dva mesiace predtým podal žiadosť o súdnu reorganizáciu (pozri odsek 5.2.1). Ako uznali belgické orgány, VSL, ktorý bol podnikom v ťažkostiach, by nikdy nemohol získať pôžičku od súkromnej banky. Toto opatrenie preto poskytlo výhodu podniku VSL vo výške 1 milión EUR (hodnota pôžičky).

Opatrenie 3: Záruka vo výške 150 000 EUR

| (77) | Pochybnosti Komisie sa týkali súladu tohto verejného zásahu so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(77)

Pochybnosti Komisie sa týkali súladu tohto verejného zásahu so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve.

| (78) | Belgické orgány sa vo svojich pripomienkach nezaoberali kritériom hospodárskej výhody a diskutovali iba o existencii alebo neexistencii hospodárskej kontinuity medzi CVSL a VSL. |
| --- | --- |

(78)

Belgické orgány sa vo svojich pripomienkach nezaoberali kritériom hospodárskej výhody a diskutovali iba o existencii alebo neexistencii hospodárskej kontinuity medzi CVSL a VSL.

| (79) | Podľa informácií, ktoré má Komisia napokon k dispozícii, sa táto záruka vzťahovala na pôžičku vo výške 300 000 EUR, ktorú poskytla ING správcovi konkurznej podstaty CVSL. Táto záruka vo výške 150 000 EUR bola poskytnutá bezplatne. Pôžička by mala umožniť pokračovanie činnosti CVSL až do prípadného prevzatia spoločnosti. |
| --- | --- |

(79)

Podľa informácií, ktoré má Komisia napokon k dispozícii, sa táto záruka vzťahovala na pôžičku vo výške 300 000 EUR, ktorú poskytla ING správcovi konkurznej podstaty CVSL. Táto záruka vo výške 150 000 EUR bola poskytnutá bezplatne. Pôžička by mala umožniť pokračovanie činnosti CVSL až do prípadného prevzatia spoločnosti.

| (80) | Komisia konštatuje, že belgické orgány ju informovali o tom, že v čase poskytnutia záruky nebola vyhotovená a stranami podpísaná žiadna dohoda o záruke. Jediné, čím Komisia disponuje, je list z 24. septembra 2008, ktorý SOGEPA poslala banke ING a v ktorom SOGEPA potvrdzuje svoju záruku na pokrytie akýchkoľvek strát do výšky 150 000 EUR vyplývajúcich z pokračovania činnosti. Komisia preto konštatuje, že SOGEPA poskytla záruku správcovi konkurznej podstaty podniku v konkurze bezplatne. Belgické orgány okrem toho vyhlásili, že ING podmienila poskytnutie pôžičky získaním záruky. Komisia sa preto so zreteľom na tieto skutočnosti domnieva, že bez verejného zásahu by pôžička v celkovej výške nebola poskytnutá. Komisia ďalej konštatuje, že Valónsky región nemal žiadnu priamu právnu ani obchodnú väzbu s CVSL. Región nebol priamo ani nepriamo prostredníctvom spoločnosti SOGEPA akcionárom CVSL. Poskytnutie bezplatnej záruky spoločnosti CVSL preto nemohlo byť v jeho obchodnom záujme. |
| --- | --- |

(80)

Komisia konštatuje, že belgické orgány ju informovali o tom, že v čase poskytnutia záruky nebola vyhotovená a stranami podpísaná žiadna dohoda o záruke. Jediné, čím Komisia disponuje, je list z 24. septembra 2008, ktorý SOGEPA poslala banke ING a v ktorom SOGEPA potvrdzuje svoju záruku na pokrytie akýchkoľvek strát do výšky 150 000 EUR vyplývajúcich z pokračovania činnosti. Komisia preto konštatuje, že SOGEPA poskytla záruku správcovi konkurznej podstaty podniku v konkurze bezplatne. Belgické orgány okrem toho vyhlásili, že ING podmienila poskytnutie pôžičky získaním záruky. Komisia sa preto so zreteľom na tieto skutočnosti domnieva, že bez verejného zásahu by pôžička v celkovej výške nebola poskytnutá. Komisia ďalej konštatuje, že Valónsky región nemal žiadnu priamu právnu ani obchodnú väzbu s CVSL. Región nebol priamo ani nepriamo prostredníctvom spoločnosti SOGEPA akcionárom CVSL. Poskytnutie bezplatnej záruky spoločnosti CVSL preto nemohlo byť v jeho obchodnom záujme.

| (81) | Komisia dospela k záveru, že bezplatné poskytnutie tejto záruky poskytlo výhodu spoločnosti CVSL. Výhoda zodpovedá poplatku, ktorý by si vyžiadala súkromná spoločnosť za poskytnutie pôžičky za podobných okolností a ktorého sa SOGEPA zriekla. |
| --- | --- |

(81)

Komisia dospela k záveru, že bezplatné poskytnutie tejto záruky poskytlo výhodu spoločnosti CVSL. Výhoda zodpovedá poplatku, ktorý by si vyžiadala súkromná spoločnosť za poskytnutie pôžičky za podobných okolností a ktorého sa SOGEPA zriekla.

| (82) | Belgické orgány uviedli, že celá pôžička vo výške 300 000 EUR bola splatená 28. júla 2009 správcom konkurznej podstaty z dostupných prostriedkov a uplatnením záruky vo výške 150 000 EUR. |
| --- | --- |

(82)

Belgické orgány uviedli, že celá pôžička vo výške 300 000 EUR bola splatená 28. júla 2009 správcom konkurznej podstaty z dostupných prostriedkov a uplatnením záruky vo výške 150 000 EUR.

| (83) | Výška pomoci preto zodpovedá rozdielu medzi úrokovou mierou pôžičky, ktorú by správca konkurznej podstaty CVSL zaplatil na trhu v prípade neexistencie verejnej záruky, a úrokovou mierou skutočne zaplatenou pri existencii tejto záruky. |
| --- | --- |

(83)

Výška pomoci preto zodpovedá rozdielu medzi úrokovou mierou pôžičky, ktorú by správca konkurznej podstaty CVSL zaplatil na trhu v prípade neexistencie verejnej záruky, a úrokovou mierou skutočne zaplatenou pri existencii tejto záruky.

| (84) | Tento prístup je v súlade s bodom 4.2 oznámenia Komisie o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc vo forme záruk (12): „Pri individuálnej záruke by sa hotovostný grantový ekvivalent záruky mal vypočítať ako rozdiel medzi trhovou cenou záruky a cenou skutočne zaplatenou. Keď trh neposkytuje záruky na daný typ transakcie, trhová cena za záruku nie je známa. V takomto prípade by sa mal prvok pomoci vypočítať takým istým spôsobom ako grantový ekvivalent zvýhodnenej pôžičky, a to ako rozdiel medzi špecifickou trhovou úrokovou mierou, ktorú by táto spoločnosť znášala bez záruky, a úrokovou mierou, ktorú získala prostredníctvom štátnej záruky po zohľadnení všetkých zaplatených poplatkov.“ |
| --- | --- |

(84)

Tento prístup je v súlade s bodom 4.2 oznámenia Komisie o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc vo forme záruk (12): „Pri individuálnej záruke by sa hotovostný grantový ekvivalent záruky mal vypočítať ako rozdiel medzi trhovou cenou záruky a cenou skutočne zaplatenou. Keď trh neposkytuje záruky na daný typ transakcie, trhová cena za záruku nie je známa. V takomto prípade by sa mal prvok pomoci vypočítať takým istým spôsobom ako grantový ekvivalent zvýhodnenej pôžičky, a to ako rozdiel medzi špecifickou trhovou úrokovou mierou, ktorú by táto spoločnosť znášala bez záruky, a úrokovou mierou, ktorú získala prostredníctvom štátnej záruky po zohľadnení všetkých zaplatených poplatkov.“

| (85) | Táto suma sa má vypočítať pomocou vzorca:
  Výška pomoci = (14,59 % – 10,75 %) × 300 000 × 343/365 = 10 825,64 EUR |
| --- | --- |

(85)

Táto suma sa má vypočítať pomocou vzorca:

Výška pomoci = (14,59 % – 10,75 %) × 300 000 × 343/365 = 10 825,64 EUR

| (86) | Hodnota 14,59 % bola získaná týmto spôsobom: k sadzbe 4,59 % (základná úroková sadzba pre Belgicko v roku 2008 (13)) treba pripočítať 1 000 bázických bodov pre situáciu spoločnosti CVSL (spoločnosť s ratingom CCC s nízkou kolateralizáciou (14)). 10,75 % predstavuje sadzbu pôžičky ING a 343 dní znamená obdobie, počas ktorého bola pôžička poskytnutá až do jej splatenia. |
| --- | --- |

(86)

Hodnota 14,59 % bola získaná týmto spôsobom: k sadzbe 4,59 % (základná úroková sadzba pre Belgicko v roku 2008 (13)) treba pripočítať 1 000 bázických bodov pre situáciu spoločnosti CVSL (spoločnosť s ratingom CCC s nízkou kolateralizáciou (14)). 10,75 % predstavuje sadzbu pôžičky ING a 343 dní znamená obdobie, počas ktorého bola pôžička poskytnutá až do jej splatenia.

Opatrenie 4: Prevod a používanie ochranných známok Val Saint-Lambert

| (87) | Pochybnosti Komisie sa týkali súladu podmienok súvisiacich s predajom a odmenou za používanie ochranných známok VSL so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve (odmena rovnajúca sa 1,5 % EBITDA za prvých päť zdaňovacích období a 5 % od šiesteho zdaňovacieho obdobia) (15). |
| --- | --- |

(87)

Pochybnosti Komisie sa týkali súladu podmienok súvisiacich s predajom a odmenou za používanie ochranných známok VSL so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve (odmena rovnajúca sa 1,5 % EBITDA za prvých päť zdaňovacích období a 5 % od šiesteho zdaňovacieho obdobia) (15).

| (88) | Dohoda z 29. januára 2009 medzi CFV vo vlastníctve Valónskeho regiónu a podnikom VSL ustanovuje udelenie výhradnej licencie na používanie ochranných známok a podmienky odkúpenia ochranných známok podnikom VSL (pozri odôvodnenia 19 a nasl.). |
| --- | --- |

(88)

Dohoda z 29. januára 2009 medzi CFV vo vlastníctve Valónskeho regiónu a podnikom VSL ustanovuje udelenie výhradnej licencie na používanie ochranných známok a podmienky odkúpenia ochranných známok podnikom VSL (pozri odôvodnenia 19 a nasl.).

| (89) | Komisia poznamenáva, že výhradná licencia na používanie ochranných známok sa riadi podmienkami, ktoré by súkromný investor nevyžadoval. Valónsky región totiž od VSL vyžadoval túto protihodnotu: „Platnosť tejto licencie môže byť kedykoľvek automaticky a bez predchádzajúceho upozornenia zo strany Valónskeho regiónu ukončená, ak VSL (alebo jeho právni nástupcovia) nepreukáže v areáli Val Saint-Lambert v Seraing výrobu krištáľových výrobkov s vysokou pridanou hodnotou so zachovaním najmenej 60 % zamestnanosti v ekvivalente plného pracovného času s výnimkou hospodárskej nezamestnanosti existujúcej v deň vyhlásenia konkurzu spoločnosti CVSL [...].“ Komisia konštatuje, že Valónsky región výmenou za poskytnutie výhradnej licencie ukladá podniku VSL povinnosť zachovať výrobu v areáli v Seraing a povinnosť zachovať určitú úroveň zamestnanosti stanovenú a priori. Tieto podmienky mali vplyv na odmenu za licenciu a na cenu budúceho predaja ochranných známok. |
| --- | --- |

(89)

Komisia poznamenáva, že výhradná licencia na používanie ochranných známok sa riadi podmienkami, ktoré by súkromný investor nevyžadoval. Valónsky región totiž od VSL vyžadoval túto protihodnotu: „Platnosť tejto licencie môže byť kedykoľvek automaticky a bez predchádzajúceho upozornenia zo strany Valónskeho regiónu ukončená, ak VSL (alebo jeho právni nástupcovia) nepreukáže v areáli Val Saint-Lambert v Seraing výrobu krištáľových výrobkov s vysokou pridanou hodnotou so zachovaním najmenej 60 % zamestnanosti v ekvivalente plného pracovného času s výnimkou hospodárskej nezamestnanosti existujúcej v deň vyhlásenia konkurzu spoločnosti CVSL [...].“ Komisia konštatuje, že Valónsky región výmenou za poskytnutie výhradnej licencie ukladá podniku VSL povinnosť zachovať výrobu v areáli v Seraing a povinnosť zachovať určitú úroveň zamestnanosti stanovenú a priori. Tieto podmienky mali vplyv na odmenu za licenciu a na cenu budúceho predaja ochranných známok.

| (90) | Komisia sa domnieva, že politické podmienky (zachovanie činnosti v Seraing a určitej úrovne zamestnanosti) mali vplyv na zníženie odmeny za používanie licencie a kúpnej ceny. Odmenu vo výške 1,5 % EBITDA za prvých päť zdaňovacích období a 5 % od šiesteho zdaňovacieho obdobia preto nemožno považovať za odmenu v súlade s trhovou cenou. Ani cenu [700 000 – 1 000 000] EUR, ktorú ponúkli nadobúdatelia v októbri 2008 v rámci konania o prevzatí, nemožno považovať za trhovú cenu z dôvodu existencie uvedených podmienok, ktoré by súkromný investor v trhovom hospodárstve nevyžadoval a ktoré mohli odradiť niektorých investorov od predloženia ponuky. |
| --- | --- |

(90)

Komisia sa domnieva, že politické podmienky (zachovanie činnosti v Seraing a určitej úrovne zamestnanosti) mali vplyv na zníženie odmeny za používanie licencie a kúpnej ceny. Odmenu vo výške 1,5 % EBITDA za prvých päť zdaňovacích období a 5 % od šiesteho zdaňovacieho obdobia preto nemožno považovať za odmenu v súlade s trhovou cenou. Ani cenu [700 000 – 1 000 000] EUR, ktorú ponúkli nadobúdatelia v októbri 2008 v rámci konania o prevzatí, nemožno považovať za trhovú cenu z dôvodu existencie uvedených podmienok, ktoré by súkromný investor v trhovom hospodárstve nevyžadoval a ktoré mohli odradiť niektorých investorov od predloženia ponuky.

| (91) | Výška pomoci vyplývajúcej z používania ochranných známok zodpovedá rozdielu medzi odmenou, ktorú by ponúkol súkromný investor bez politických podmienok stanovených Valónskym regiónom a skutočne uplatnenou odmenou. Belgické orgány budú musieť v konaní o vrátaní pomoci vymenovať nezávislého znalca s kvalifikáciou na takýto druh posudzovania, vybratého v rámci verejnej a transparentnej súťaže a vymenovaného so súhlasom Komisie. Tento znalec vypracuje štúdiu, ktorá umožní stanoviť odmenu v súlade so všeobecne používanými a akceptovanými metódami pri správe aktív duševného vlastníctva. |
| --- | --- |

(91)

Výška pomoci vyplývajúcej z používania ochranných známok zodpovedá rozdielu medzi odmenou, ktorú by ponúkol súkromný investor bez politických podmienok stanovených Valónskym regiónom a skutočne uplatnenou odmenou. Belgické orgány budú musieť v konaní o vrátaní pomoci vymenovať nezávislého znalca s kvalifikáciou na takýto druh posudzovania, vybratého v rámci verejnej a transparentnej súťaže a vymenovaného so súhlasom Komisie. Tento znalec vypracuje štúdiu, ktorá umožní stanoviť odmenu v súlade so všeobecne používanými a akceptovanými metódami pri správe aktív duševného vlastníctva.

| (92) | Opatrenie týkajúce sa predaja sa nikdy nezrealizovalo z dôvodu konkurzu podniku VSL. Predaj ochranných známok sa neuskutočnil a Valónsky región je stále ich vlastníkom. Komisia sa preto domnieva, že nie je potrebné nariadiť vrátenie tohto opatrenia, keďže sa nikdy nezrealizovalo. |
| --- | --- |

(92)

Opatrenie týkajúce sa predaja sa nikdy nezrealizovalo z dôvodu konkurzu podniku VSL. Predaj ochranných známok sa neuskutočnil a Valónsky región je stále ich vlastníkom. Komisia sa preto domnieva, že nie je potrebné nariadiť vrátenie tohto opatrenia, keďže sa nikdy nezrealizovalo.

Opatrenie 5: pôžička vo výške 1,5 milióna EUR

| (93) | Pochybnosti Komisie sa týkali hodnoty zabezpečenia pôžičky a výšky úrokovej sadzby. Podľa Komisie by totiž reálna hodnota pozemkov použitých na zabezpečenie mohla byť nižšia alebo dokonca záporná, keďže tieto pozemky alebo časť z nich sa mali asanovať. |
| --- | --- |

(93)

Pochybnosti Komisie sa týkali hodnoty zabezpečenia pôžičky a výšky úrokovej sadzby. Podľa Komisie by totiž reálna hodnota pozemkov použitých na zabezpečenie mohla byť nižšia alebo dokonca záporná, keďže tieto pozemky alebo časť z nich sa mali asanovať.

| (94) | Komisia konštatuje, že z dokumentov, ktoré jej boli predložené, vyplýva, že záložné právo sa sčasti vzťahovalo na budovy VSL, ktoré sa mali obnovovať a asanovať v prípade, ak by boli predmetom predaja. Belgické orgány odpovedali, že v čase prípravy znaleckého posudku sa na vlastníka dotknutých budov nevzťahovala žiadna zákonná povinnosť. Pri posudzovaní hodnoty budov sa preto nemali brať do úvahy možné náklady na sanáciu. |
| --- | --- |

(94)

Komisia konštatuje, že z dokumentov, ktoré jej boli predložené, vyplýva, že záložné právo sa sčasti vzťahovalo na budovy VSL, ktoré sa mali obnovovať a asanovať v prípade, ak by boli predmetom predaja. Belgické orgány odpovedali, že v čase prípravy znaleckého posudku sa na vlastníka dotknutých budov nevzťahovala žiadna zákonná povinnosť. Pri posudzovaní hodnoty budov sa preto nemali brať do úvahy možné náklady na sanáciu.

| (95) | Belgické orgány vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania poskytli znalecký posudok vypracovaný v januári a februári 2009 znaleckou kanceláriou Marengo, podľa ktorého trhová hodnota nehnuteľného majetku, na ktorý sa vzťahovalo záložné právo, predstavovala sumu 3 137 000 EUR. Hodnota týchto aktív by predstavovala 2 871 000 EUR v prípade dobrovoľnej verejnej dražby a 1 915 000 EUR v prípade zrýchlenej verejnej dražby. Belgické orgány v tejto súvislosti dospeli k záveru, že hodnota záruky bola vynikajúca, lebo pokrývala celú pôžičku. |
| --- | --- |

(95)

Belgické orgány vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania poskytli znalecký posudok vypracovaný v januári a februári 2009 znaleckou kanceláriou Marengo, podľa ktorého trhová hodnota nehnuteľného majetku, na ktorý sa vzťahovalo záložné právo, predstavovala sumu 3 137 000 EUR. Hodnota týchto aktív by predstavovala 2 871 000 EUR v prípade dobrovoľnej verejnej dražby a 1 915 000 EUR v prípade zrýchlenej verejnej dražby. Belgické orgány v tejto súvislosti dospeli k záveru, že hodnota záruky bola vynikajúca, lebo pokrývala celú pôžičku.

| (96) | Okrem toho sa v správe predstavenstva o hospodárení priloženej k ročnej účtovnej závierke za zdaňovacie obdobie končiace 31. decembra 2009 uvádza, že podľa správy k štúdii Marengo zameranej na posúdenie hodnoty nehnuteľného majetku podniku VSL v roku 2009 sú zistené hodnoty presné iba pod podmienkou, že pozemky a budovy budú sanované, čo sa však ešte nestalo. V správe sa ďalej uvádza, že podnik VSL dostal ponuku na kúpu všetkých pozemkov a budov „v pôvodnom stave“ za sumu 2 000 000 EUR od spoločnosti zodpovednej za rozvoj projektu Cristal Park. V záujme čo najväčšieho súladu s realitou sa predstavenstvo rozhodlo, že do uzávierky zaradí iba hodnotu zodpovedajúcu ponuke na kúpu na úrovni medzi dobrovoľnou verejnou dražbou a zrýchlenou verejnou dražbou sanovaných pozemkov a budov. |
| --- | --- |

(96)

Okrem toho sa v správe predstavenstva o hospodárení priloženej k ročnej účtovnej závierke za zdaňovacie obdobie končiace 31. decembra 2009 uvádza, že podľa správy k štúdii Marengo zameranej na posúdenie hodnoty nehnuteľného majetku podniku VSL v roku 2009 sú zistené hodnoty presné iba pod podmienkou, že pozemky a budovy budú sanované, čo sa však ešte nestalo. V správe sa ďalej uvádza, že podnik VSL dostal ponuku na kúpu všetkých pozemkov a budov „v pôvodnom stave“ za sumu 2 000 000 EUR od spoločnosti zodpovednej za rozvoj projektu Cristal Park. V záujme čo najväčšieho súladu s realitou sa predstavenstvo rozhodlo, že do uzávierky zaradí iba hodnotu zodpovedajúcu ponuke na kúpu na úrovni medzi dobrovoľnou verejnou dražbou a zrýchlenou verejnou dražbou sanovaných pozemkov a budov.

| (97) | Komisia sa preto domnieva, že so zreteľom na existenciu posudku od nezávislého znalca a ponuky na kúpu môžu byť záruky kvalifikované ako vysoké. |
| --- | --- |

(97)

Komisia sa preto domnieva, že so zreteľom na existenciu posudku od nezávislého znalca a ponuky na kúpu môžu byť záruky kvalifikované ako vysoké.

| (98) | Okrem toho Belgicko nebolo schopné poskytnúť Komisii účtovný výkaz podniku k 31. augustu 2009, keď bola poskytnutá pôžička, pre počítačovú poruchu v lete roku 2009. Hoci Komisia nemohla poznať finančnú situáciu podniku k 31. augustu 2009, oboznámila sa s finančnou situáciou k 31. decembru 2009. K tomuto dátumu VSL vykazoval stratu vo výške 2 milióny EUR s pôvodným kapitálom 2 milióny EUR. Podnik mal zároveň významné zásoby vo výške 3 milióny EUR a 5,759 milióna EUR v dlhoch. EBITDA VSL bol záporný. Komisia preto bez ďalších predložených dôkazov zo strany Belgicka dospela k záveru, že VSL sa nachádzal v napätej finančnej situácii napriek pravidelným príspevkom jeho väčšinového akcionára. Komisia sa domnieva, že na základe uvedených účtovných údajov bol rating podniku VSL v čase poskytnutia pôžičky na úrovni CCC podľa oznámenia Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb (ďalej len „oznámenie Komisie o referenčných sadzbách“) (16). |
| --- | --- |

(98)

Okrem toho Belgicko nebolo schopné poskytnúť Komisii účtovný výkaz podniku k 31. augustu 2009, keď bola poskytnutá pôžička, pre počítačovú poruchu v lete roku 2009. Hoci Komisia nemohla poznať finančnú situáciu podniku k 31. augustu 2009, oboznámila sa s finančnou situáciou k 31. decembru 2009. K tomuto dátumu VSL vykazoval stratu vo výške 2 milióny EUR s pôvodným kapitálom 2 milióny EUR. Podnik mal zároveň významné zásoby vo výške 3 milióny EUR a 5,759 milióna EUR v dlhoch. EBITDA VSL bol záporný. Komisia preto bez ďalších predložených dôkazov zo strany Belgicka dospela k záveru, že VSL sa nachádzal v napätej finančnej situácii napriek pravidelným príspevkom jeho väčšinového akcionára. Komisia sa domnieva, že na základe uvedených účtovných údajov bol rating podniku VSL v čase poskytnutia pôžičky na úrovni CCC podľa oznámenia Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb (ďalej len „oznámenie Komisie o referenčných sadzbách“) (16).

| (99) | Komisia konštatuje, že úrokovú sadzbu pôžičky poskytnutej 31. augusta 2009 belgické orgány stanovili na 4,7 %. Podľa oznámenia o referenčných sadzbách by sa základná sadzba 1,77 % (17) platná pre Belgicko v čase poskytnutia pôžičky pre podnik, ktorého rating by mohol byť stanovený na úroveň CCC a ktorý poskytuje dostatočne vysokú záruku, mala zvýšiť najmenej o 400 bázických bodov, t. j. na úroveň 5,77 % (1,77 % + 400 bázických bodov). |
| --- | --- |

(99)

Komisia konštatuje, že úrokovú sadzbu pôžičky poskytnutej 31. augusta 2009 belgické orgány stanovili na 4,7 %. Podľa oznámenia o referenčných sadzbách by sa základná sadzba 1,77 % (17) platná pre Belgicko v čase poskytnutia pôžičky pre podnik, ktorého rating by mohol byť stanovený na úroveň CCC a ktorý poskytuje dostatočne vysokú záruku, mala zvýšiť najmenej o 400 bázických bodov, t. j. na úroveň 5,77 % (1,77 % + 400 bázických bodov).

| (100) | Keďže úroková sadzba pôžičky poskytnutej 31. augusta 2009, stanovená Valónskym regiónom zastúpeným spoločnosťou SOGEPA na 4,7 % na obdobie siedmich rokov, sa nachádza pod hranicou 5,77 % stanovenou v oznámení, Komisia skonštatovala existenciu prvku pomoci v prospech podniku VSL. |
| --- | --- |

(100)

Keďže úroková sadzba pôžičky poskytnutej 31. augusta 2009, stanovená Valónskym regiónom zastúpeným spoločnosťou SOGEPA na 4,7 % na obdobie siedmich rokov, sa nachádza pod hranicou 5,77 % stanovenou v oznámení, Komisia skonštatovala existenciu prvku pomoci v prospech podniku VSL.

| (101) | Tento prvok pomoci zodpovedá 1,07 %, t. j. rozdielu medzi obidvoma sadzbami (5,77 % – 4,7 %) alebo sume 16 050 EUR ročne. |
| --- | --- |

(101)

Tento prvok pomoci zodpovedá 1,07 %, t. j. rozdielu medzi obidvoma sadzbami (5,77 % – 4,7 %) alebo sume 16 050 EUR ročne.

Opatrenie 6: Zvýšenie kapitálu o 1,5 milióna EUR

| (102) | Pochybnosti Komisie sa týkali údajnej rovnocennosti (pari passu) opatrenia a napokon jeho súladu so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve, na jednej strane z dôvodu hospodárskej a finančnej situácie spoločnosti v čase zvýšenia kapitálu a na druhej strane z dôvodu veľmi stručného charakteru dokumentov, ktoré predložili belgické orgány na odôvodnenie opodstatnenosti tohto opatrenia. |
| --- | --- |

(102)

Pochybnosti Komisie sa týkali údajnej rovnocennosti (pari passu) opatrenia a napokon jeho súladu so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve, na jednej strane z dôvodu hospodárskej a finančnej situácie spoločnosti v čase zvýšenia kapitálu a na druhej strane z dôvodu veľmi stručného charakteru dokumentov, ktoré predložili belgické orgány na odôvodnenie opodstatnenosti tohto opatrenia.

| (103) | Belgické orgány vo svojich pripomienkach tvrdia, že Komisia sa pri posudzovaní existencie štátnej pomoci nemá opierať o ziskovosť investície ex post. Domnievajú sa tiež, že aj keď Valónsky región nebol akcionárom, bol významným veriteľom a podpora činnosti podniku VSL bola v jeho záujme (pozri opatrenie 4). |
| --- | --- |

(103)

Belgické orgány vo svojich pripomienkach tvrdia, že Komisia sa pri posudzovaní existencie štátnej pomoci nemá opierať o ziskovosť investície ex post. Domnievajú sa tiež, že aj keď Valónsky región nebol akcionárom, bol významným veriteľom a podpora činnosti podniku VSL bola v jeho záujme (pozri opatrenie 4).

| (104) | Komisia však konštatuje, že Valónsky región prináša nové peniaze, zatiaľ čo CFC prináša pohľadávku voči vlastnej dcérskej spoločnosti. Na rozdiel od toho, čo tvrdia belgické orgány, zásah Valónskeho regiónu zo 17. marca 2011 nie je súbežný so zásahom akcionára CFC. Príspevok spoločnosti CFC vo výške 5,2 milióna EUR sa totiž v skutočnosti skladá zo súčtu viacerých zálohových platieb uskutočnených medzi 25. májom 2009 a 29. marcom 2011. Okrem toho sa Valónsky región a CFC nenachádzajú v rovnakej situácii a neznášajú tie isté riziká. Valónsky región nebol pred týmto opatrením akcionárom VSL. Naopak, spoločnosť CFC bola akcionárom VSL a v jej záujme bolo ozdravenie podniku alebo aspoň obmedzenie jeho strát. Komisia sa preto domnieva, že zvýšenie kapitálu nemožno pokladať za pari passu. |
| --- | --- |

(104)

Komisia však konštatuje, že Valónsky región prináša nové peniaze, zatiaľ čo CFC prináša pohľadávku voči vlastnej dcérskej spoločnosti. Na rozdiel od toho, čo tvrdia belgické orgány, zásah Valónskeho regiónu zo 17. marca 2011 nie je súbežný so zásahom akcionára CFC. Príspevok spoločnosti CFC vo výške 5,2 milióna EUR sa totiž v skutočnosti skladá zo súčtu viacerých zálohových platieb uskutočnených medzi 25. májom 2009 a 29. marcom 2011. Okrem toho sa Valónsky región a CFC nenachádzajú v rovnakej situácii a neznášajú tie isté riziká. Valónsky región nebol pred týmto opatrením akcionárom VSL. Naopak, spoločnosť CFC bola akcionárom VSL a v jej záujme bolo ozdravenie podniku alebo aspoň obmedzenie jeho strát. Komisia sa preto domnieva, že zvýšenie kapitálu nemožno pokladať za pari passu.

| (105) | Skutočnosť, že Valónsky región poskytol pôžičku dva roky predtým, nestačí na dokázanie uvedomelého charakteru zvýšenia kapitálu. Navyše skutočnosť, že Valónsky región má na jednej strane pohľadávku v pôvodnej výške 280 000 EUR, ale pravdepodobne nižšiu v čase zvýšenia kapitálu, keďže belgické orgány spresnili, že VSL túto pohľadávku splácal od 5. októbra 2008 sumou do 35 000 EUR ročne, a na druhej strane poskytol v roku 2009 pôžičku vo výške 1,5 milióna EUR, nedokazuje uvedomelý charakter dodatočnej investície vo výške 1,5 milióna EUR do spoločnosti, ktorej finančná situácia sa naďalej zhoršovala (pozri odsek 5.2.1). |
| --- | --- |

(105)

Skutočnosť, že Valónsky región poskytol pôžičku dva roky predtým, nestačí na dokázanie uvedomelého charakteru zvýšenia kapitálu. Navyše skutočnosť, že Valónsky región má na jednej strane pohľadávku v pôvodnej výške 280 000 EUR, ale pravdepodobne nižšiu v čase zvýšenia kapitálu, keďže belgické orgány spresnili, že VSL túto pohľadávku splácal od 5. októbra 2008 sumou do 35 000 EUR ročne, a na druhej strane poskytol v roku 2009 pôžičku vo výške 1,5 milióna EUR, nedokazuje uvedomelý charakter dodatočnej investície vo výške 1,5 milióna EUR do spoločnosti, ktorej finančná situácia sa naďalej zhoršovala (pozri odsek 5.2.1).

| (106) | Komisia ďalej konštatuje, že o zvýšení kapitálu sa nerozhodlo na základe obchodného plánu, ale na základe jednoduchej finančnej prognózy v rozsahu jednej strany. Táto prognóza nehovorí nič o plánovanom spôsobe ozdravenia podniku ani o odmene pre poskytovateľa kapitálu, t. j. Valónsky región. Už v zdaňovacom období 2008 – 2009 sa však ukazovalo, že podnik sa nachádzal v hospodársky a finančne napätej situácii (pozri opatrenie 4). Jednoduché zvýšenie obratu nemôže byť samo osebe dôvodom na zvýšenie kapitálu o 1,5 milióna EUR bez toho, aby sa prihliadlo na ostatné kritériá, ako EBITDA, prípadne úroveň zadlženia podniku. |
| --- | --- |

(106)

Komisia ďalej konštatuje, že o zvýšení kapitálu sa nerozhodlo na základe obchodného plánu, ale na základe jednoduchej finančnej prognózy v rozsahu jednej strany. Táto prognóza nehovorí nič o plánovanom spôsobe ozdravenia podniku ani o odmene pre poskytovateľa kapitálu, t. j. Valónsky región. Už v zdaňovacom období 2008 – 2009 sa však ukazovalo, že podnik sa nachádzal v hospodársky a finančne napätej situácii (pozri opatrenie 4). Jednoduché zvýšenie obratu nemôže byť samo osebe dôvodom na zvýšenie kapitálu o 1,5 milióna EUR bez toho, aby sa prihliadlo na ostatné kritériá, ako EBITDA, prípadne úroveň zadlženia podniku.

| (107) | Zvýšenie kapitálu preto nemožno považovať za správanie súkromného investora v trhovom hospodárstve, ale za pomoc vo výške 1,5 milióna EUR, ktorá zodpovedá zvýšeniu kapitálu v celej výške. |
| --- | --- |

(107)

Zvýšenie kapitálu preto nemožno považovať za správanie súkromného investora v trhovom hospodárstve, ale za pomoc vo výške 1,5 milióna EUR, ktorá zodpovedá zvýšeniu kapitálu v celej výške.

Opatrenie 7: Predchádzajúce opatrenia pomoci de minimis

| (108) | Opatrenie 7 zoskupuje výhody poskytnuté podniku VSL v celkovej výške 197 503,04 EUR. Komisia sa domnieva, že vzhľadom na nadobudnutie účinnosti nariadenia č. 1407/2013 (18) by sa tieto výhody mali považovať za opatrenia, ktoré nespĺňajú všetky podmienky stanovené v článku 107 ods. 1 zmluvy, a preto sa nepovažujú za pomoc. V článku 7 sa stanovuje, že toto nariadenie sa vzťahuje na pomoc poskytnutú pred nadobudnutím jeho účinnosti, ak pomoc spĺňa podmienky stanovené v tomto nariadení. |
| --- | --- |

(108)

Opatrenie 7 zoskupuje výhody poskytnuté podniku VSL v celkovej výške 197 503,04 EUR. Komisia sa domnieva, že vzhľadom na nadobudnutie účinnosti nariadenia č. 1407/2013 (18) by sa tieto výhody mali považovať za opatrenia, ktoré nespĺňajú všetky podmienky stanovené v článku 107 ods. 1 zmluvy, a preto sa nepovažujú za pomoc. V článku 7 sa stanovuje, že toto nariadenie sa vzťahuje na pomoc poskytnutú pred nadobudnutím jeho účinnosti, ak pomoc spĺňa podmienky stanovené v tomto nariadení.

| (109) | Príjemcom nie je spoločnosť, na ktorej predmet činnosti sa vzťahujú výnimky uvedené v článku 1 nariadenia. Belgické orgány v súlade s článkom 3 ods. 1 uvedeného nariadenia potvrdili, že celková suma opatrení poskytnutých Valónskym regiónom neprekračuje 200 000 EUR za obdobie troch fiškálnych rokov. Kontrolu podľa článku 6 nariadenia vykonala spoločnosť SOGEPA. Komisia v tejto súvislosti dospela k záveru, že dotknuté opatrenia spĺňajú podmienky nariadenia. Okrem toho ich so zreteľom na formu (granty) možno považovať za transparentné v zmysle článku 4 nariadenia. Napokon, na rozdiel od predchádzajúceho nariadenia sa v súčasne platnom nariadení nevylučuje pomoc de minimis v prospech podnikov v ťažkostiach. |
| --- | --- |

(109)

Príjemcom nie je spoločnosť, na ktorej predmet činnosti sa vzťahujú výnimky uvedené v článku 1 nariadenia. Belgické orgány v súlade s článkom 3 ods. 1 uvedeného nariadenia potvrdili, že celková suma opatrení poskytnutých Valónskym regiónom neprekračuje 200 000 EUR za obdobie troch fiškálnych rokov. Kontrolu podľa článku 6 nariadenia vykonala spoločnosť SOGEPA. Komisia v tejto súvislosti dospela k záveru, že dotknuté opatrenia spĺňajú podmienky nariadenia. Okrem toho ich so zreteľom na formu (granty) možno považovať za transparentné v zmysle článku 4 nariadenia. Napokon, na rozdiel od predchádzajúceho nariadenia sa v súčasne platnom nariadení nevylučuje pomoc de minimis v prospech podnikov v ťažkostiach.

| (110) | Dotknuté opatrenia sa preto považujú za opatrenia, ktoré nespĺňajú všetky podmienky stanovené v článku 107 ods. 1 Zmluvy a nepovažujú sa za pomoc. |
| --- | --- |

(110)

Dotknuté opatrenia sa preto považujú za opatrenia, ktoré nespĺňajú všetky podmienky stanovené v článku 107 ods. 1 Zmluvy a nepovažujú sa za pomoc.

Opatrenie 8: sanácia budov VSL v rámci projektu Cristal Park a bezplatné poskytnutie niektorých budov spoločnosťou SPAQuE podniku VSL

| (111) | Komisia si z dôvodu neistoty v súvislosti s hodnotením sanačných nákladov pripísaných podniku VSL kládla otázku, či kúpna cena pozemkov a budov odkúpených spoločnosťou SPAQuE, t. j. 2 040 000 EUR, bola trhovou cenou. Komisia súčasne spochybnila bezplatné poskytnutie budov vo vlastníctve spoločnosti SPAQuE podniku VSL. |
| --- | --- |

(111)

Komisia si z dôvodu neistoty v súvislosti s hodnotením sanačných nákladov pripísaných podniku VSL kládla otázku, či kúpna cena pozemkov a budov odkúpených spoločnosťou SPAQuE, t. j. 2 040 000 EUR, bola trhovou cenou. Komisia súčasne spochybnila bezplatné poskytnutie budov vo vlastníctve spoločnosti SPAQuE podniku VSL.

| (112) | Komisia zaznamenala tieto udalosti v časovom slede:






  — | apríl 2011: skupina Antea Group vypracovala dokument s názvom: „Investigations des caractérisations de mise en priorité, dossier technique, cahier technique no6: interprétation des résultats“, v ktorom podrobným spôsobom opisuje a lokalizuje kontamináciu pôdy, |
| --- | --- | --- |

(112)

Komisia zaznamenala tieto udalosti v časovom slede:

—

apríl 2011: skupina Antea Group vypracovala dokument s názvom: „Investigations des caractérisations de mise en priorité, dossier technique, cahier technique no6: interprétation des résultats“, v ktorom podrobným spôsobom opisuje a lokalizuje kontamináciu pôdy,

| — | december 2011: vypracovanie poznámky z roku 2011, ktorej cieľom je: „hľadanie riešení pre sanáciu pozemkov a niektorých budov v súčasnosti vo vlastníctve Val Saint-Lambert (VSL SA)“. Náklady na sanačné práce sa odhadujú na +/– 7,5 milióna EUR, |
| --- | --- |

—

december 2011: vypracovanie poznámky z roku 2011, ktorej cieľom je: „hľadanie riešení pre sanáciu pozemkov a niektorých budov v súčasnosti vo vlastníctve Val Saint-Lambert (VSL SA)“. Náklady na sanačné práce sa odhadujú na +/– 7,5 milióna EUR,

| — | august 2012: správa schváleného znalca GEOLYS z 23. augusta 2012 vo forme jednostranového listu s týmito údajmi: „Toto posudzovanie je založené iba na predbežnej štúdii od skupiny Antea (marec 2011) a na týchto predpokladoch: [...]“. Sanačné náklady sa odhadujú na 219 740 EUR, |
| --- | --- |

—

august 2012: správa schváleného znalca GEOLYS z 23. augusta 2012 vo forme jednostranového listu s týmito údajmi: „Toto posudzovanie je založené iba na predbežnej štúdii od skupiny Antea (marec 2011) a na týchto predpokladoch: [...]“. Sanačné náklady sa odhadujú na 219 740 EUR,

| — | december 2012: kúpa budov spoločnosťou SPAQuE (verejná spoločnosť na podporu kvality životného prostredia) za sumu 2 040 000 EUR (posúdenie nezávislou spoločnosťou Cushman &Wakefield) mínus náklady na sanáciu odhadnuté na 220 000 EUR, t. j. za sumu 1 820 000 EUR. Podľa už vypracovanej, ale stále nepodpísanej dohody SPAQuE zároveň poskytla mestu Seraing opčné právo na kúpu tých istých budov za sumu 2 090 000 EUR. Mesto Seraing sa v rámci druhej, už vypracovanej, ale stále nepodpísanej dohody, zaviazalo previesť uvedené opčné právo na SPECI, |
| --- | --- |

—

december 2012: kúpa budov spoločnosťou SPAQuE (verejná spoločnosť na podporu kvality životného prostredia) za sumu 2 040 000 EUR (posúdenie nezávislou spoločnosťou Cushman &Wakefield) mínus náklady na sanáciu odhadnuté na 220 000 EUR, t. j. za sumu 1 820 000 EUR. Podľa už vypracovanej, ale stále nepodpísanej dohody SPAQuE zároveň poskytla mestu Seraing opčné právo na kúpu tých istých budov za sumu 2 090 000 EUR. Mesto Seraing sa v rámci druhej, už vypracovanej, ale stále nepodpísanej dohody, zaviazalo previesť uvedené opčné právo na SPECI,

| — | január 2014: belgické orgány informovali Komisiu, že sanačné práce sa ešte nezačali a že SPAQuE v súčasnosti stále pracuje na závere štúdie o charakterizácii kontaminácie areálu. |
| --- | --- |

—

január 2014: belgické orgány informovali Komisiu, že sanačné práce sa ešte nezačali a že SPAQuE v súčasnosti stále pracuje na závere štúdie o charakterizácii kontaminácie areálu.

| (113) | Komisia je v predmetnej veci konfrontovaná s existenciou dvoch dokumentov, ktoré poskytujú dva rôzne odhady nákladov na sanáciu. |
| --- | --- |

(113)

Komisia je v predmetnej veci konfrontovaná s existenciou dvoch dokumentov, ktoré poskytujú dva rôzne odhady nákladov na sanáciu.

| (114) | Belgické orgány uviedli nasledujúce dôvody pre odmietnutie poznámky z decembra 2011. Domnievajú sa v prvom rade, že poznámka sa nevzťahuje na sanačné práce s cieľom zabezpečiť areál na jeho súčasné priemyselné využitie, ale sústreďuje sa na rozvoj obchodnej obce tematicky zameranej na domáce vybavenie, dekoráciu a voľnočasové aktivity zodpovedajúci plánovanému využitiu areálu. Podľa belgických orgánov ide len o internú poznámku, ktorú nevypracoval schválený znalec a ktorá sa čiastočne vzťahuje na pozemky, ktoré neboli prevedené na spoločnosť SPAQuE. Belgické orgány napokon uvádzajú, že poznámka sa opiera o predbežnú štúdiu, ktorá slúži len na overenie prípadnej existencie kontaminácie a na jej opis. V poznámke sa ďalej uvádza prebiehajúca realizácia štúdie o charakterizácii (19). |
| --- | --- |

(114)

Belgické orgány uviedli nasledujúce dôvody pre odmietnutie poznámky z decembra 2011. Domnievajú sa v prvom rade, že poznámka sa nevzťahuje na sanačné práce s cieľom zabezpečiť areál na jeho súčasné priemyselné využitie, ale sústreďuje sa na rozvoj obchodnej obce tematicky zameranej na domáce vybavenie, dekoráciu a voľnočasové aktivity zodpovedajúci plánovanému využitiu areálu. Podľa belgických orgánov ide len o internú poznámku, ktorú nevypracoval schválený znalec a ktorá sa čiastočne vzťahuje na pozemky, ktoré neboli prevedené na spoločnosť SPAQuE. Belgické orgány napokon uvádzajú, že poznámka sa opiera o predbežnú štúdiu, ktorá slúži len na overenie prípadnej existencie kontaminácie a na jej opis. V poznámke sa ďalej uvádza prebiehajúca realizácia štúdie o charakterizácii (19).

| (115) | Belgické orgány ďalej tvrdia, že budovy uvedené v poznámke z decembra 2011 nie je možné identifikovať a vysvetľujú, že ich celková plocha dosahuje +/– 67 000 m2, t. j. že je väčšia než celková plocha (50 299 m2) budov uvedených v kúpnej zmluve z 13. decembra 2012. Podľa belgických orgánov by rozdiel 17 000 m2 mohol odôvodňovať nižšie náklady na sanáciu. Belgické orgány tiež uviedli, že jadro bývalého priemyselného areálu, t. j. budovy 18, 19, 22 a 22A, nebolo zahrnuté do predaja spoločnosti SPAQuE a zostalo vo vlastníctve podniku VSL. Podľa belgických orgánov by sa v týchto budovách mala sústreďovať kontaminácia pochádzajúca z priemyselnej činnosti. |
| --- | --- |

(115)

Belgické orgány ďalej tvrdia, že budovy uvedené v poznámke z decembra 2011 nie je možné identifikovať a vysvetľujú, že ich celková plocha dosahuje +/– 67 000 m2, t. j. že je väčšia než celková plocha (50 299 m2) budov uvedených v kúpnej zmluve z 13. decembra 2012. Podľa belgických orgánov by rozdiel 17 000 m2 mohol odôvodňovať nižšie náklady na sanáciu. Belgické orgány tiež uviedli, že jadro bývalého priemyselného areálu, t. j. budovy 18, 19, 22 a 22A, nebolo zahrnuté do predaja spoločnosti SPAQuE a zostalo vo vlastníctve podniku VSL. Podľa belgických orgánov by sa v týchto budovách mala sústreďovať kontaminácia pochádzajúca z priemyselnej činnosti.

| (116) | Komisia najskôr konštatuje, že kúpnu cenu odhadla kancelária nezávislých znalcov v máji 2012. Kancelária odhadla kúpnu cenu na 2 090 000 EUR. V správe sa tiež uvádza, že náklady na sanáciu práve posudzuje špecializovaná poradenská firma poverená súčasným vlastníkom areálu. Náklady na sanáciu boli teda tiež predmetom posudzovania nezávislým a špecializovaným znalcom, kanceláriou Geolys. |
| --- | --- |

(116)

Komisia najskôr konštatuje, že kúpnu cenu odhadla kancelária nezávislých znalcov v máji 2012. Kancelária odhadla kúpnu cenu na 2 090 000 EUR. V správe sa tiež uvádza, že náklady na sanáciu práve posudzuje špecializovaná poradenská firma poverená súčasným vlastníkom areálu. Náklady na sanáciu boli teda tiež predmetom posudzovania nezávislým a špecializovaným znalcom, kanceláriou Geolys.

| (117) | V odpovedi z 23. mája 2014 belgické orgány potvrdili, že pozemky a budovy posudzované v správe kancelárie Geolys sa skutočne zhodovali s pozemkami a budovami, na ktoré sa vzťahoval predaj z 13. decembra 2012. Okrem toho belgické orgány uviedli, že v prípade historickej kontaminácie a v závislosti od určenia zón s kontaminovanými pozemkami a budovami v rámci územného plánu právne predpisy platné vo Valónsku obmedzujú rozsah povinností majiteľa kontaminovaného pozemku alebo budovy. Preto sa majú brať do úvahy a z hodnoty pozemkov a budov odpočítať iba náklady na sanáciu areálu potrebnú na jeho uvedenie do súladu s určením platným v čase predaja, v tomto prípade s priemyselným využitím. Komisia konštatuje, že v liste spoločnosti Geolys sa výslovne uvádza, že náklady sa posudzovali so zreteľom na priemyselné využitie areálu. |
| --- | --- |

(117)

V odpovedi z 23. mája 2014 belgické orgány potvrdili, že pozemky a budovy posudzované v správe kancelárie Geolys sa skutočne zhodovali s pozemkami a budovami, na ktoré sa vzťahoval predaj z 13. decembra 2012. Okrem toho belgické orgány uviedli, že v prípade historickej kontaminácie a v závislosti od určenia zón s kontaminovanými pozemkami a budovami v rámci územného plánu právne predpisy platné vo Valónsku obmedzujú rozsah povinností majiteľa kontaminovaného pozemku alebo budovy. Preto sa majú brať do úvahy a z hodnoty pozemkov a budov odpočítať iba náklady na sanáciu areálu potrebnú na jeho uvedenie do súladu s určením platným v čase predaja, v tomto prípade s priemyselným využitím. Komisia konštatuje, že v liste spoločnosti Geolys sa výslovne uvádza, že náklady sa posudzovali so zreteľom na priemyselné využitie areálu.

| (118) | Komisia so zreteľom na uvedené skutočnosti dospela k záveru, že kúpna cena, za ktorú sa predali budovy VSL spoločnosti SPAQuE (zodpovedajúca kúpnej cene odhadnutej znalcom mínus náklady na sanáciu odhadnuté spoločnosťou Geolys), je trhová cena a neobsahuje prvky pomoci. |
| --- | --- |

(118)

Komisia so zreteľom na uvedené skutočnosti dospela k záveru, že kúpna cena, za ktorú sa predali budovy VSL spoločnosti SPAQuE (zodpovedajúca kúpnej cene odhadnutej znalcom mínus náklady na sanáciu odhadnuté spoločnosťou Geolys), je trhová cena a neobsahuje prvky pomoci.

| (119) | Pokiaľ ide o bezplatné poskytnutie niektorých budov spoločnosťou SPAQuE, belgické orgány ho odôvodňujú záväzkom podniku VSL spolupracovať so spoločnosťou SPAQuE s cieľom poskytnúť jej všetky užitočné a potrebné informácie na obnovu a sanáciu, ktoré sa majú uskutočniť v areáli. |
| --- | --- |

(119)

Pokiaľ ide o bezplatné poskytnutie niektorých budov spoločnosťou SPAQuE, belgické orgány ho odôvodňujú záväzkom podniku VSL spolupracovať so spoločnosťou SPAQuE s cieľom poskytnúť jej všetky užitočné a potrebné informácie na obnovu a sanáciu, ktoré sa majú uskutočniť v areáli.

| (120) | Komisia v prvom rade konštatuje, že belgické orgány vo svojich pripomienkach uviedli, že budovy patria SPECI. V dohode o bezplatnom poskytnutí uzatvorenej medzi SPAQuE a VSL však SPECI nebola žiadnou stranou dohody. Belgické orgány navyše neposkytli žiadny dôkaz o tom, že SPECI je vlastníkom týchto budov. |
| --- | --- |

(120)

Komisia v prvom rade konštatuje, že belgické orgány vo svojich pripomienkach uviedli, že budovy patria SPECI. V dohode o bezplatnom poskytnutí uzatvorenej medzi SPAQuE a VSL však SPECI nebola žiadnou stranou dohody. Belgické orgány navyše neposkytli žiadny dôkaz o tom, že SPECI je vlastníkom týchto budov.

| (121) | Komisia ďalej konštatuje, že súčasťou odôvodnenia nie sú žiadne podklady umožňujúce posúdiť, či je suma nájomného, ktorej sa SPAQuE dobrovoľne zriekla, rovnocenná so záväzkom VSL. Belgické orgány v podstate neposkytli žiadne podrobnosti o podmienkach a účinnosti realizácie tohto záväzku. |
| --- | --- |

(121)

Komisia ďalej konštatuje, že súčasťou odôvodnenia nie sú žiadne podklady umožňujúce posúdiť, či je suma nájomného, ktorej sa SPAQuE dobrovoľne zriekla, rovnocenná so záväzkom VSL. Belgické orgány v podstate neposkytli žiadne podrobnosti o podmienkach a účinnosti realizácie tohto záväzku.

| (122) | Komisia sa preto domnieva, že bezplatné poskytnutie pozemkov spomenutých v dohode o dočasnom poskytnutí časti areálu „Cristalleries du Val Saint-Lambert“ z 11. decembra 2012 dáva podniku VSL výhodu. |
| --- | --- |

(122)

Komisia sa preto domnieva, že bezplatné poskytnutie pozemkov spomenutých v dohode o dočasnom poskytnutí časti areálu „Cristalleries du Val Saint-Lambert“ z 11. decembra 2012 dáva podniku VSL výhodu.

| (123) | Výška pomoci zodpovedá výške nájomného, ktoré by podnik VSL zaplatil pri trhových podmienkach nájmu. Táto suma sa musí vypočítať na základe katastrálneho výnosu (indexovaného) určeného príslušnými belgickými orgánmi [Administration du Cadastre, de l'Enregistrement et des Domaines (ACED)] pre každú z prenajatých budov a v závislosti od trvania nájmu. Katastrálny výnos (indexovaný) sa stanovuje tak, aby zodpovedal priemernému čistému príjmu, ktorý by nehnuteľnosť priniesla svojmu majiteľovi za rok s prihliadnutím na trh s prenájmom nehnuteľností, a preto ho Komisia považuje za rozumný základ na odhad hodnoty prenájmu predmetných nehnuteľností. Belgické orgány môžu v rámci konania o vrátení pomoci na základe posudku nezávislého a schváleného znalca, ktorý musí schváliť Komisia, preukázať nutnosť opravy tejto sumy, aby zohľadňovala špecifiká predmetných nehnuteľností. |
| --- | --- |

(123)

Výška pomoci zodpovedá výške nájomného, ktoré by podnik VSL zaplatil pri trhových podmienkach nájmu. Táto suma sa musí vypočítať na základe katastrálneho výnosu (indexovaného) určeného príslušnými belgickými orgánmi [Administration du Cadastre, de l'Enregistrement et des Domaines (ACED)] pre každú z prenajatých budov a v závislosti od trvania nájmu. Katastrálny výnos (indexovaný) sa stanovuje tak, aby zodpovedal priemernému čistému príjmu, ktorý by nehnuteľnosť priniesla svojmu majiteľovi za rok s prihliadnutím na trh s prenájmom nehnuteľností, a preto ho Komisia považuje za rozumný základ na odhad hodnoty prenájmu predmetných nehnuteľností. Belgické orgány môžu v rámci konania o vrátení pomoci na základe posudku nezávislého a schváleného znalca, ktorý musí schváliť Komisia, preukázať nutnosť opravy tejto sumy, aby zohľadňovala špecifiká predmetných nehnuteľností.

5.1.5.   Ovplyvnenie hospodárskej súťaže a obchodu medzi členskými štátmi

| (124) | Komisia so zreteľom na podmienky týkajúce sa vplyvu na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi konštatuje, že v Európskej únii je veľa výrobcov krištáľu a predmetov z krištáľu ako funkčných doplnkov alebo skôr ako umeleckých, prípadne luxusných predmetov. Podľa informácií, ktoré poskytlo Belgicko, sa zdá, že napríklad produkcia týchto spoločností je aspoň sčasti podobná výrobe podniku VSL: Baccarat (Francúzsko), Saint-Louis (Francúzsko), Lalique (Francúzsko), Daum (Francúzsko), Arc International (Francúzsko), Montbronn (Francúzsko) a Bohemian glassworks (Česká republika). Komisia konštatuje, že produkcia týchto podnikov a ďalších subjektov na trhu je predmetom obchodu medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(124)

Komisia so zreteľom na podmienky týkajúce sa vplyvu na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi konštatuje, že v Európskej únii je veľa výrobcov krištáľu a predmetov z krištáľu ako funkčných doplnkov alebo skôr ako umeleckých, prípadne luxusných predmetov. Podľa informácií, ktoré poskytlo Belgicko, sa zdá, že napríklad produkcia týchto spoločností je aspoň sčasti podobná výrobe podniku VSL: Baccarat (Francúzsko), Saint-Louis (Francúzsko), Lalique (Francúzsko), Daum (Francúzsko), Arc International (Francúzsko), Montbronn (Francúzsko) a Bohemian glassworks (Česká republika). Komisia konštatuje, že produkcia týchto podnikov a ďalších subjektov na trhu je predmetom obchodu medzi členskými štátmi.

| (125) | Pokiaľ ide konkrétne o opatrenie 3 (záruka vo výške 150 000 EUR) a opatrenie 5 (pôžička vo výške 1,5 milióna EUR), výška pomoci, aj keď jej presný výpočet nie je pre chýbajúce údaje možný, je nižšia ako prahová hodnota pomoci de minimis. Komisia sa však domnieva, že toto opatrenie nemôže byť kvalifikované ako pomoc de minimis a má vplyv na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi. Opatrenia poskytnuté v rokoch 2008 a 2009 skutočne nemožno kvalifikovať ako pomoc de minimis, lebo podľa nariadenia platného do 31. decembra 2013 (20) takýto druh pomoci nebolo možné poskytnúť podnikom v ťažkostiach. Spoločnosť CVSL bola v čase poskytnutia záruky v konkurznom konaní. Okrem toho sa nové nariadenie platné od 1. januára 2014 (21) takisto ako predchádzajúce nariadenie uplatňuje iba na transparentnú pomoc. Predmetnú záruku však za takú pomoc považovať nemožno. V článku 4 ods. 6 písm. a) nariadenia sa totiž uvádza, že: „Pomoc vo forme záruk sa považuje za transparentnú pomoc de minimis, ak príjemca pomoci nie je predmetom kolektívneho konkurzného konania [...]“. Ako už bolo konštatované vyššie, CVSL bola v čase poskytnutia záruky v konkurznom konaní. Pokiaľ ide o pôžičku, v článku 4 ods. 3 písm. a) a b) sa stanovuje, že „Pomoc vo forme úverov sa pokladá za transparentnú pomoc de minimis, ak príjemca pomoci nie je predmetom kolektívneho konkurzného konania [...] úver je zabezpečený zábezpekou, ktorá kryje aspoň 50 % úveru, a dosahuje výšku buď 1 000 000 EUR [...] počas piatich rokov, alebo 500 000 EUR (...) počas desiatich rokov.“ Táto posledná podmienka nie je v prípade dotknutej pôžičky splnená. |
| --- | --- |

(125)

Pokiaľ ide konkrétne o opatrenie 3 (záruka vo výške 150 000 EUR) a opatrenie 5 (pôžička vo výške 1,5 milióna EUR), výška pomoci, aj keď jej presný výpočet nie je pre chýbajúce údaje možný, je nižšia ako prahová hodnota pomoci de minimis. Komisia sa však domnieva, že toto opatrenie nemôže byť kvalifikované ako pomoc de minimis a má vplyv na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi. Opatrenia poskytnuté v rokoch 2008 a 2009 skutočne nemožno kvalifikovať ako pomoc de minimis, lebo podľa nariadenia platného do 31. decembra 2013 (20) takýto druh pomoci nebolo možné poskytnúť podnikom v ťažkostiach. Spoločnosť CVSL bola v čase poskytnutia záruky v konkurznom konaní. Okrem toho sa nové nariadenie platné od 1. januára 2014 (21) takisto ako predchádzajúce nariadenie uplatňuje iba na transparentnú pomoc. Predmetnú záruku však za takú pomoc považovať nemožno. V článku 4 ods. 6 písm. a) nariadenia sa totiž uvádza, že: „Pomoc vo forme záruk sa považuje za transparentnú pomoc de minimis, ak príjemca pomoci nie je predmetom kolektívneho konkurzného konania [...]“. Ako už bolo konštatované vyššie, CVSL bola v čase poskytnutia záruky v konkurznom konaní. Pokiaľ ide o pôžičku, v článku 4 ods. 3 písm. a) a b) sa stanovuje, že „Pomoc vo forme úverov sa pokladá za transparentnú pomoc de minimis, ak príjemca pomoci nie je predmetom kolektívneho konkurzného konania [...] úver je zabezpečený zábezpekou, ktorá kryje aspoň 50 % úveru, a dosahuje výšku buď 1 000 000 EUR [...] počas piatich rokov, alebo 500 000 EUR (...) počas desiatich rokov.“ Táto posledná podmienka nie je v prípade dotknutej pôžičky splnená.

| (126) | Komisia sa navyše domnieva, že pojem štátnej pomoci nevyžaduje, aby narušenie hospodárskej súťaže alebo ovplyvnenie obchodu bolo znateľné alebo konkrétne. Samotná skutočnosť, že výška pomoci je nízka alebo že podnik, ktorý je jej príjemcom, je malý, nevylučuje narušenie hospodárskej súťaže alebo hrozbu narušenia hospodárskej súťaže, pokiaľ však pravdepodobnosť tohto narušenia nie je len hypotetická. So zreteľom na povahu trhu opísanú vyššie v odôvodnení 124 táto pravdepodobnosť nie je v dotknutej veci hypotetická. Podľa belgických orgánov v Európe i mimo nej pôsobí približne štyridsať aktívnych výrobcov krištáľu. Val Saint-Lambert je aktívny na trhu so stolovacím alebo dekoračným krištáľom. V momente keď má spotrebiteľ na výber medzi viacerými podobnými výrobkami rôznych značiek, napríklad medzi karafou od VSL a karafou od iného výrobcu krištáľu, každá pomoc prijatá jedným z výrobcov v tomto trhovom segmente narúša hospodársku súťaž v prípade ostatných výrobcov. |
| --- | --- |

(126)

Komisia sa navyše domnieva, že pojem štátnej pomoci nevyžaduje, aby narušenie hospodárskej súťaže alebo ovplyvnenie obchodu bolo znateľné alebo konkrétne. Samotná skutočnosť, že výška pomoci je nízka alebo že podnik, ktorý je jej príjemcom, je malý, nevylučuje narušenie hospodárskej súťaže alebo hrozbu narušenia hospodárskej súťaže, pokiaľ však pravdepodobnosť tohto narušenia nie je len hypotetická. So zreteľom na povahu trhu opísanú vyššie v odôvodnení 124 táto pravdepodobnosť nie je v dotknutej veci hypotetická. Podľa belgických orgánov v Európe i mimo nej pôsobí približne štyridsať aktívnych výrobcov krištáľu. Val Saint-Lambert je aktívny na trhu so stolovacím alebo dekoračným krištáľom. V momente keď má spotrebiteľ na výber medzi viacerými podobnými výrobkami rôznych značiek, napríklad medzi karafou od VSL a karafou od iného výrobcu krištáľu, každá pomoc prijatá jedným z výrobcov v tomto trhovom segmente narúša hospodársku súťaž v prípade ostatných výrobcov.

| (127) | Komisia v tejto súvislosti dospela k záveru, že všetky posudzované opatrenia, s výnimkou opatrenia 7, predstavujú pomoc, ktorá môže mať vplyv na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(127)

Komisia v tejto súvislosti dospela k záveru, že všetky posudzované opatrenia, s výnimkou opatrenia 7, predstavujú pomoc, ktorá môže mať vplyv na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi.

Záver týkajúci sa existencie pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ

| (128) | Komisia dospela k záveru, že všetky posudzované opatrenia, s výnimkou opatrenia 7 a predaja budov VSL spoločnosti SPAQuE (časť opatrenia 8), predstavujú pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(128)

Komisia dospela k záveru, že všetky posudzované opatrenia, s výnimkou opatrenia 7 a predaja budov VSL spoločnosti SPAQuE (časť opatrenia 8), predstavujú pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

5.2.   Zlučiteľnosť štátnej pomoci s vnútorným trhom

| (129) | Zákaz štátnej pomoci podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ nie je absolútny ani bezpodmienečný. Konkrétne článok 107 ods. 2 a 3 ZFEÚ poskytuje právny základ, ktorý umožňuje považovať niektoré pomoci za zlučiteľné s vnútorným trhom. V tomto konkrétnom prípade by najmä bolo vhodné posúdiť, či by sa skúmané opatrenia mohli považovať za zlučiteľné na základe článku 107 ods. 3 ZFEÚ, ak by sa uplatnili kritériá uvedené v usmerneniach na záchranu a reštrukturalizáciu. Na tento účel je potrebné najskôr určiť, v ktorých obdobiach možno CVSL a VSL považovať za podniky v ťažkostiach. |
| --- | --- |

(129)

Zákaz štátnej pomoci podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ nie je absolútny ani bezpodmienečný. Konkrétne článok 107 ods. 2 a 3 ZFEÚ poskytuje právny základ, ktorý umožňuje považovať niektoré pomoci za zlučiteľné s vnútorným trhom. V tomto konkrétnom prípade by najmä bolo vhodné posúdiť, či by sa skúmané opatrenia mohli považovať za zlučiteľné na základe článku 107 ods. 3 ZFEÚ, ak by sa uplatnili kritériá uvedené v usmerneniach na záchranu a reštrukturalizáciu. Na tento účel je potrebné najskôr určiť, v ktorých obdobiach možno CVSL a VSL považovať za podniky v ťažkostiach.

| (130) | Okrem toho je v prípade opatrenia 3 poskytnutého v septembri 2008 tiež potrebné zistiť, či existovala hospodárska kontinuita medzi CVSL v konkurze a činnosťami presunutými na nadobúdateľov, ktorí založili VSL, s cieľom určiť, či VSL ťažil z výhod spojených s poskytnutím tohto opatrenia. Závery tejto analýzy majú totiž vplyv na analýzu zlučiteľnosti opatrení 3 a 1. |
| --- | --- |

(130)

Okrem toho je v prípade opatrenia 3 poskytnutého v septembri 2008 tiež potrebné zistiť, či existovala hospodárska kontinuita medzi CVSL v konkurze a činnosťami presunutými na nadobúdateľov, ktorí založili VSL, s cieľom určiť, či VSL ťažil z výhod spojených s poskytnutím tohto opatrenia. Závery tejto analýzy majú totiž vplyv na analýzu zlučiteľnosti opatrení 3 a 1.

5.2.1.   Oprávnenosť VSL a CVSL na základe usmernení

| (131) | Je potrebné určiť, v ktorých obdobiach bolo možné považovať CVSL a VSL za podniky v ťažkostiach. |
| --- | --- |

(131)

Je potrebné určiť, v ktorých obdobiach bolo možné považovať CVSL a VSL za podniky v ťažkostiach.

| (132) | Belgické orgány vo svojich pripomienkach nespochybňujú, že CVSL bola v čase poskytnutia pôžičky v septembri 2008 (opatrenie 3) podnikom v ťažkostiach, podľa nich však z tohto opatrenia ťažila CVSL a nie VSL. |
| --- | --- |

(132)

Belgické orgány vo svojich pripomienkach nespochybňujú, že CVSL bola v čase poskytnutia pôžičky v septembri 2008 (opatrenie 3) podnikom v ťažkostiach, podľa nich však z tohto opatrenia ťažila CVSL a nie VSL.

| (133) | Ďalej sa domnievajú, že VSL môže byť kvalifikovaný ako podnik v ťažkostiach iba od 8. februára 2012, keď bola podaná žiadosť o súdnu reorganizáciu. V súlade s odsekmi 10 a 11 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu a s rozhodovacou praxou Komisie VSL nemohol byť kvalifikovaný ako podnik v ťažkostiach skôr, lebo podľa belgických orgánov išlo o nový podnik s plnou podporou svojho väčšinového akcionára, t. j. CFC. |
| --- | --- |

(133)

Ďalej sa domnievajú, že VSL môže byť kvalifikovaný ako podnik v ťažkostiach iba od 8. februára 2012, keď bola podaná žiadosť o súdnu reorganizáciu. V súlade s odsekmi 10 a 11 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu a s rozhodovacou praxou Komisie VSL nemohol byť kvalifikovaný ako podnik v ťažkostiach skôr, lebo podľa belgických orgánov išlo o nový podnik s plnou podporou svojho väčšinového akcionára, t. j. CFC.

| (134) | Komisia konštatuje, že v čase poskytnutia opatrenia 3 bola CVSL v konkurze od rozsudku z 11. augusta 2008. |
| --- | --- |

(134)

Komisia konštatuje, že v čase poskytnutia opatrenia 3 bola CVSL v konkurze od rozsudku z 11. augusta 2008.

| (135) | Pokiaľ ide o opatrenia 5, 6 a 8, belgické orgány sa pri dokazovaní skutočnosti, že VSL nebol v ťažkostiach, opierajú o rozhodnutie Saab (22). Predovšetkým zostavili históriu všeobecných účtov s prehľadom finančných tokov medzi VSL a jeho väčšinovým akcionárom CFC, aby preukázali, že správanie CFC možno prirovnať k správaniu General Motors, ktorý naďalej podporoval svoju dcérsku spoločnosť Saab prostredníctvom kapitálových a hotovostných injekcií s cieľom vyrovnať straty, čo priviedlo Komisiu k tomu, aby nepovažovala Saab za podnik v ťažkostiach v zmysle usmernení (pozri odôvodnenie 59 rozhodnutia). |
| --- | --- |

(135)

Pokiaľ ide o opatrenia 5, 6 a 8, belgické orgány sa pri dokazovaní skutočnosti, že VSL nebol v ťažkostiach, opierajú o rozhodnutie Saab (22). Predovšetkým zostavili históriu všeobecných účtov s prehľadom finančných tokov medzi VSL a jeho väčšinovým akcionárom CFC, aby preukázali, že správanie CFC možno prirovnať k správaniu General Motors, ktorý naďalej podporoval svoju dcérsku spoločnosť Saab prostredníctvom kapitálových a hotovostných injekcií s cieľom vyrovnať straty, čo priviedlo Komisiu k tomu, aby nepovažovala Saab za podnik v ťažkostiach v zmysle usmernení (pozri odôvodnenie 59 rozhodnutia).

| (136) | Po 25. máji 2009 CFC skutočne pravidelne investovala viac ako 8 miliónov EUR navyše ku kapitálu splatenému pri prevzatí, čo preukazuje, že v prvom období po likvidácii aktív CVSL sa VSL nemohol považovať za podnik v ťažkostiach na základe odsekov 12 a 13 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu. V tomto období väčšinový vlastník naozaj dokázal podporovať VSL prostredníctvom pravidelných príspevkov, čím preukazoval, že mohol prevziať ťažkosti podniku VSL. Komisia sa preto domnieva, že VSL v čase od januára 2009 do februára 2012 nespĺňal kritériá podniku v ťažkostiach v zmysle usmernení. |
| --- | --- |

(136)

Po 25. máji 2009 CFC skutočne pravidelne investovala viac ako 8 miliónov EUR navyše ku kapitálu splatenému pri prevzatí, čo preukazuje, že v prvom období po likvidácii aktív CVSL sa VSL nemohol považovať za podnik v ťažkostiach na základe odsekov 12 a 13 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu. V tomto období väčšinový vlastník naozaj dokázal podporovať VSL prostredníctvom pravidelných príspevkov, čím preukazoval, že mohol prevziať ťažkosti podniku VSL. Komisia sa preto domnieva, že VSL v čase od januára 2009 do februára 2012 nespĺňal kritériá podniku v ťažkostiach v zmysle usmernení.

| (137) | Na druhej strane sa VSL od februára 2012 opäť ocitol v súdnom reorganizačnom konaní. Navyše, belgické orgány preukázali, že spoločnosť CFC už nebola schopná podporovať svoju dcérsku spoločnosť, ako to robila dovtedy. V rozhodnutí o začatí konania sa uvádza, že úroveň likvidity spoločnosti CFC bola 1,26 milióna EUR, a preto by pri poskytnutí takmer rovnakej sumy (minimálna suma potrebná na záchranu podniku VSL) podniku VSL prišla takmer o celú hotovosť. Podnik VSL sa preto v čase poskytnutia pomoci na záchranu (opatrenie 1) v apríli 2012 musí považovať za podnik v ťažkostiach v zmysle bodu 10 písm. c) usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu. |
| --- | --- |

(137)

Na druhej strane sa VSL od februára 2012 opäť ocitol v súdnom reorganizačnom konaní. Navyše, belgické orgány preukázali, že spoločnosť CFC už nebola schopná podporovať svoju dcérsku spoločnosť, ako to robila dovtedy. V rozhodnutí o začatí konania sa uvádza, že úroveň likvidity spoločnosti CFC bola 1,26 milióna EUR, a preto by pri poskytnutí takmer rovnakej sumy (minimálna suma potrebná na záchranu podniku VSL) podniku VSL prišla takmer o celú hotovosť. Podnik VSL sa preto v čase poskytnutia pomoci na záchranu (opatrenie 1) v apríli 2012 musí považovať za podnik v ťažkostiach v zmysle bodu 10 písm. c) usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu.

| (138) | Komisia sa skrátka nazdáva, že CVSL bola v ťažkostiach od 11. augusta 2008 (dátum rozsudku o vyhlásení konkurzu) do novembra 2008 (založenie VSL). VSL by sa mal považovať za podnik v ťažkostiach od 9. februára 2012 (dátum súdneho reorganizačného konania) do rozsudku zo 14. októbra 2013 (dátum rozsudku o vyhlásení konkurzu). |
| --- | --- |

(138)

Komisia sa skrátka nazdáva, že CVSL bola v ťažkostiach od 11. augusta 2008 (dátum rozsudku o vyhlásení konkurzu) do novembra 2008 (založenie VSL). VSL by sa mal považovať za podnik v ťažkostiach od 9. februára 2012 (dátum súdneho reorganizačného konania) do rozsudku zo 14. októbra 2013 (dátum rozsudku o vyhlásení konkurzu).

| (139) | CVSL a VSL preto boli v čase poskytnutia opatrení 1 a 3 podnikmi v ťažkostiach. Analýza zlučiteľnosti týchto opatrení sa preto musí vykonať na základe usmernení. |
| --- | --- |

(139)

CVSL a VSL preto boli v čase poskytnutia opatrení 1 a 3 podnikmi v ťažkostiach. Analýza zlučiteľnosti týchto opatrení sa preto musí vykonať na základe usmernení.

5.2.2.   Zlučiteľnosť opatrení pomoci (opatrenia 1 a 3)

Opatrenie 1: pomoc na záchranu z 3. apríla 2012

| (140) | Belgicko sa domnieva, že táto pomoc je zlučiteľná na základe usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu. Komisia naopak tvrdí, že nebola dodržaná zásada „jedenkrát a naposledy“ ustanovená v bodoch 72 a nasl. usmernení. VSL totiž získal nezlučiteľnú pomoc na záchranu v septembri 2008 (pozri odôvodnenie 141). Novú pomoc na záchranu preto nemohol získať skôr než v roku 2018. Belgické orgány ďalej potvrdili, že pôžička vo výške 1 milión EUR bola 5. novembra 2013 prihlásená ako pohľadávka správcovi konkurznej podstaty v prospech spoločnosti SOGEPA. Táto pohľadávka bola zapísaná do pasív podniku VSL a dodnes nebola splatená. Znamená to, že pôžička nebola splatená do šiestich mesiacov od poskytnutia v súlade s bodom 25 písm. a) usmernení. Komisia sa preto domnieva, že pomoc na záchranu z 3. apríla 2012, ktorá zodpovedá výške pôžičky, t. j. 1 milión EUR, nie je zlučiteľná so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(140)

Belgicko sa domnieva, že táto pomoc je zlučiteľná na základe usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu. Komisia naopak tvrdí, že nebola dodržaná zásada „jedenkrát a naposledy“ ustanovená v bodoch 72 a nasl. usmernení. VSL totiž získal nezlučiteľnú pomoc na záchranu v septembri 2008 (pozri odôvodnenie 141). Novú pomoc na záchranu preto nemohol získať skôr než v roku 2018. Belgické orgány ďalej potvrdili, že pôžička vo výške 1 milión EUR bola 5. novembra 2013 prihlásená ako pohľadávka správcovi konkurznej podstaty v prospech spoločnosti SOGEPA. Táto pohľadávka bola zapísaná do pasív podniku VSL a dodnes nebola splatená. Znamená to, že pôžička nebola splatená do šiestich mesiacov od poskytnutia v súlade s bodom 25 písm. a) usmernení. Komisia sa preto domnieva, že pomoc na záchranu z 3. apríla 2012, ktorá zodpovedá výške pôžičky, t. j. 1 milión EUR, nie je zlučiteľná so spoločným trhom.

Opatrenie 3: záruka vo výške 150 000 EUR

| (141) | Komisia sa v odseku 5.2.1. domnievala, že CVSL bola v čase poskytnutia záruky podnikom v ťažkostiach. Pomoc vyplývajúca z bezplatného poskytnutia záruky by sa mohla považovať za zlučiteľnú iba vtedy, ak by spĺňala podmienky stanovené v usmerneniach na záchranu a reštrukturalizáciu. Ako je však uvedené vyššie, táto záruka bola poskytnutá bezplatne. V bode 25 písm. a) usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu sa uvádza, že podpora likvidity vo forme záruk na pôžičku musí byť poskytnutá „pri úrokovej sadzbe, ktorá je minimálne porovnateľná so sadzbami uplatňovanými na pôžičky zdravým firmám [...]“. Okrem toho belgické orgány aj napriek osobitnej žiadosti o informácie k tomuto bodu neposkytli žiadne údaje o dodržaní povinnosti skončiť ručenie po šiestich mesiacoch [bod 25 písm. a) usmernení]. Na základe týchto informácií sa Komisia domnieva, že pomoc vyplývajúcu z bezplatného poskytnutia záruky nemožno považovať za pomoc na záchranu zlučiteľnú so spoločným trhom, ani vyhlásiť za zlučiteľnú na inom základe. |
| --- | --- |

(141)

Komisia sa v odseku 5.2.1. domnievala, že CVSL bola v čase poskytnutia záruky podnikom v ťažkostiach. Pomoc vyplývajúca z bezplatného poskytnutia záruky by sa mohla považovať za zlučiteľnú iba vtedy, ak by spĺňala podmienky stanovené v usmerneniach na záchranu a reštrukturalizáciu. Ako je však uvedené vyššie, táto záruka bola poskytnutá bezplatne. V bode 25 písm. a) usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu sa uvádza, že podpora likvidity vo forme záruk na pôžičku musí byť poskytnutá „pri úrokovej sadzbe, ktorá je minimálne porovnateľná so sadzbami uplatňovanými na pôžičky zdravým firmám [...]“. Okrem toho belgické orgány aj napriek osobitnej žiadosti o informácie k tomuto bodu neposkytli žiadne údaje o dodržaní povinnosti skončiť ručenie po šiestich mesiacoch [bod 25 písm. a) usmernení]. Na základe týchto informácií sa Komisia domnieva, že pomoc vyplývajúcu z bezplatného poskytnutia záruky nemožno považovať za pomoc na záchranu zlučiteľnú so spoločným trhom, ani vyhlásiť za zlučiteľnú na inom základe.

| (142) | Keďže opatrenie 3 je nezlučiteľná pomoc na záchranu poskytnutá v roku 2008 pred prevzatím CVSL, je potrebné určiť, či existovala hospodárska kontinuita medzi CVSL v konkurze a činnosťami presunutými na nadobúdateľov, ktorí založili VSL, s cieľom určiť, či VSL ťažil z výhod spojených s poskytnutím tohto opatrenia. |
| --- | --- |

(142)

Keďže opatrenie 3 je nezlučiteľná pomoc na záchranu poskytnutá v roku 2008 pred prevzatím CVSL, je potrebné určiť, či existovala hospodárska kontinuita medzi CVSL v konkurze a činnosťami presunutými na nadobúdateľov, ktorí založili VSL, s cieľom určiť, či VSL ťažil z výhod spojených s poskytnutím tohto opatrenia.

5.2.3.   Posúdenie existencie hospodárskej kontinuity medzi CVSL a VSL

| (143) | Komisia si v rozhodnutí o začatí konania kládla otázky v súvislosti s určením, či existovala hospodárska kontinuita medzi CVSL a VSL, inými slovami, či sa výhody vyplývajúce z poskytnutia záruky vo výške 150 000 EUR v septembri 2008 preniesli na nadobúdateľov spoločnosti CVSL, ktorí založili VSL. Od záverov tejto analýzy závisí identifikácia subjektu, ktorému pripadne povinnosť vrátenia v prípade nezlučiteľnej neoprávnenej pomoci a súčasne analýza zlučiteľnosti opatrenia 1, najmä pokiaľ ide o zásadu „jedenkrát a naposledy“. |
| --- | --- |

(143)

Komisia si v rozhodnutí o začatí konania kládla otázky v súvislosti s určením, či existovala hospodárska kontinuita medzi CVSL a VSL, inými slovami, či sa výhody vyplývajúce z poskytnutia záruky vo výške 150 000 EUR v septembri 2008 preniesli na nadobúdateľov spoločnosti CVSL, ktorí založili VSL. Od záverov tejto analýzy závisí identifikácia subjektu, ktorému pripadne povinnosť vrátenia v prípade nezlučiteľnej neoprávnenej pomoci a súčasne analýza zlučiteľnosti opatrenia 1, najmä pokiaľ ide o zásadu „jedenkrát a naposledy“.

| (144) | Belgické orgány sa v tejto súvislosti domnievajú, že z tohto opatrenia mala prospech spoločnosť CVSL, a nie VSL, a že hospodárska kontinuita medzi CVSL a jej nadobúdateľmi bola prerušená. |
| --- | --- |

(144)

Belgické orgány sa v tejto súvislosti domnievajú, že z tohto opatrenia mala prospech spoločnosť CVSL, a nie VSL, a že hospodárska kontinuita medzi CVSL a jej nadobúdateľmi bola prerušená.

| (145) | Podľa judikatúry sa povinnosť vrátiť pomoc môže rozšíriť na novú spoločnosť, na ktorú spoločnosť, ktorá je príjemcom pomoci, previedla svoje aktíva, ak tento prevod umožňuje dospieť k záveru o hospodárskej kontinuite medzi obidvoma spoločnosťami (23). Nemožno totiž vylúčiť, že sa povinnosť vrátiť pomoc rozšíri na iný subjekt, ak sa preukáže, že skutočne ťažil z predmetnej pomoci z dôvodu hospodárskej kontinuity medzi obidvoma subjektmi. |
| --- | --- |

(145)

Podľa judikatúry sa povinnosť vrátiť pomoc môže rozšíriť na novú spoločnosť, na ktorú spoločnosť, ktorá je príjemcom pomoci, previedla svoje aktíva, ak tento prevod umožňuje dospieť k záveru o hospodárskej kontinuite medzi obidvoma spoločnosťami (23). Nemožno totiž vylúčiť, že sa povinnosť vrátiť pomoc rozšíri na iný subjekt, ak sa preukáže, že skutočne ťažil z predmetnej pomoci z dôvodu hospodárskej kontinuity medzi obidvoma subjektmi.

| (146) | Podľa rozsudku Súdneho dvora z 8. mája 2003 v spojených veciach C-328/99 a C-399/00 Taliansko/Európska komisia (24), sa zisťovanie hospodárskej kontinuity medzi starým podnikom a novými štruktúrami uskutočňuje prostredníctvom celého súboru ukazovateľov: predovšetkým predmet predaja (aktíva a pasíva, zachovanie pracovnej sily, zoskupené aktíva), cena prevodu, totožnosť akcionárov alebo vlastníkov nového podniku, čas, keď sa uskutočnil prevod (po začatí vyšetrovania, po začatí formálneho vyšetrovacieho konania alebo po prijatí konečného rozhodnutia), či ekonomická logika transakcie. |
| --- | --- |

(146)

Podľa rozsudku Súdneho dvora z 8. mája 2003 v spojených veciach C-328/99 a C-399/00 Taliansko/Európska komisia (24), sa zisťovanie hospodárskej kontinuity medzi starým podnikom a novými štruktúrami uskutočňuje prostredníctvom celého súboru ukazovateľov: predovšetkým predmet predaja (aktíva a pasíva, zachovanie pracovnej sily, zoskupené aktíva), cena prevodu, totožnosť akcionárov alebo vlastníkov nového podniku, čas, keď sa uskutočnil prevod (po začatí vyšetrovania, po začatí formálneho vyšetrovacieho konania alebo po prijatí konečného rozhodnutia), či ekonomická logika transakcie.

Posúdenie kritéria predmetu predaja (aktíva a pasíva, zachovanie pracovnej sily, zoskupené aktíva)

| (147) | Belgické orgány na úvod uviedli, že aktíva spojené s CVSL boli rozptýlené medzi rôznymi subjektmi (materská spoločnosť VSLI, SARL VSLI vo Francúzsku a CVSL). S cieľom zjednodušiť prevzatie správcovia konkurznej podstaty uzavreli 23. októbra 2008 dohodu o transakcii s cieľom previesť aktíva rozptýlené medzi rôznymi subjektmi na spoločnosť v konkurze. |
| --- | --- |

(147)

Belgické orgány na úvod uviedli, že aktíva spojené s CVSL boli rozptýlené medzi rôznymi subjektmi (materská spoločnosť VSLI, SARL VSLI vo Francúzsku a CVSL). S cieľom zjednodušiť prevzatie správcovia konkurznej podstaty uzavreli 23. októbra 2008 dohodu o transakcii s cieľom previesť aktíva rozptýlené medzi rôznymi subjektmi na spoločnosť v konkurze.

| (148) | Podľa memoranda o porozumení z 1. októbra 2008 a dohody o prevzatí z 31. augusta 2009 VSL prevzal všetky aktíva patriace CVSL, s výnimkou obežných aktív: budovy, v ktorých sa nachádzajú dielne CVSL a skladovacie priestory, pozemky, na ktorých sú postavené, materiál a obchodný majetok CVSL, t. j. výrobné zariadenia, formy, patenty a prípadné odvodené obchodné značky, ktoré patrili k tomuto dátumu spoločnosti CVSL, vybavované objednávky, skladové zásoby vrátane tých skladových zásob, ktoré boli predané spoločnosti SARL Val Saint-Lambert International založenej podľa francúzskeho práva, ktoré sa správca konkurznej podstaty zaviazal sprístupniť nadobúdateľom. |
| --- | --- |

(148)

Podľa memoranda o porozumení z 1. októbra 2008 a dohody o prevzatí z 31. augusta 2009 VSL prevzal všetky aktíva patriace CVSL, s výnimkou obežných aktív: budovy, v ktorých sa nachádzajú dielne CVSL a skladovacie priestory, pozemky, na ktorých sú postavené, materiál a obchodný majetok CVSL, t. j. výrobné zariadenia, formy, patenty a prípadné odvodené obchodné značky, ktoré patrili k tomuto dátumu spoločnosti CVSL, vybavované objednávky, skladové zásoby vrátane tých skladových zásob, ktoré boli predané spoločnosti SARL Val Saint-Lambert International založenej podľa francúzskeho práva, ktoré sa správca konkurznej podstaty zaviazal sprístupniť nadobúdateľom.

| (149) | Súčasne sa previedla časť aktív patriacich VSLI, t. j. ochranné známky, vzory a ostatné duševné vlastníctvo (prvky, ktoré sú predmetom dohody z 5. októbra 2005 a okrem iného aj plány, formy, výkresy, náčrty atď.), zastavané a nezastavané pozemky, ktoré VSLI vlastnila v Seraing, skladové zásoby výrobkov VSL, obchodný majetok v Seraing (showroom), skladové zásoby v predajniach v Seraing a v Bruseli (Sablon). |
| --- | --- |

(149)

Súčasne sa previedla časť aktív patriacich VSLI, t. j. ochranné známky, vzory a ostatné duševné vlastníctvo (prvky, ktoré sú predmetom dohody z 5. októbra 2005 a okrem iného aj plány, formy, výkresy, náčrty atď.), zastavané a nezastavané pozemky, ktoré VSLI vlastnila v Seraing, skladové zásoby výrobkov VSL, obchodný majetok v Seraing (showroom), skladové zásoby v predajniach v Seraing a v Bruseli (Sablon).

| (150) | Na VSL sa previedlo aj plné vlastníctvo výrobných nástrojov (rezací stroj, pec a nos pece), ktoré boli predmetom lízingu. |
| --- | --- |

(150)

Na VSL sa previedlo aj plné vlastníctvo výrobných nástrojov (rezací stroj, pec a nos pece), ktoré boli predmetom lízingu.

| (151) | VSL sa zaviazal, že po úplnom prevedení aktív CVSL zachová všetky pracovné a zamestnanecké zmluvy, ktoré uzavrel podnik VSL a ktoré boli platné k 30. septembru 2008. VSL sa tiež zaviazal rešpektovať uzatvorené sociálne, kolektívne a individuálne protokoly a zároveň si ponechal možnosť opätovného spoločného prerokovania niektorých zmluvných podmienok s cieľom prispôsobiť ich v prípade potreby novej realite. |
| --- | --- |

(151)

VSL sa zaviazal, že po úplnom prevedení aktív CVSL zachová všetky pracovné a zamestnanecké zmluvy, ktoré uzavrel podnik VSL a ktoré boli platné k 30. septembru 2008. VSL sa tiež zaviazal rešpektovať uzatvorené sociálne, kolektívne a individuálne protokoly a zároveň si ponechal možnosť opätovného spoločného prerokovania niektorých zmluvných podmienok s cieľom prispôsobiť ich v prípade potreby novej realite.

| (152) | Napokon, VSL prevzal aj pasíva vo výške 280 000 EUR vyplývajúce z predaja duševných práv CVSL spoločnosťou CFC. Podľa dohody medzi SA Compagnie financière du Val a VSL z 29. januára 2009 sa VSL stal právnym nástupcom spoločnosti Interagora a prevzal na seba záväzky, ktoré SA Interagora nadobudla voči CFV na základe dohody z 5. októbra 2005. Na základe tejto dohody CFV predala spoločnosti SA Interagora všetky ochranné známky a vzory vzťahujúce sa priamo alebo nepriamo na CVSL. Dohodnutá cena vo výške 280 000 EUR nebola zaplatená. |
| --- | --- |

(152)

Napokon, VSL prevzal aj pasíva vo výške 280 000 EUR vyplývajúce z predaja duševných práv CVSL spoločnosťou CFC. Podľa dohody medzi SA Compagnie financière du Val a VSL z 29. januára 2009 sa VSL stal právnym nástupcom spoločnosti Interagora a prevzal na seba záväzky, ktoré SA Interagora nadobudla voči CFV na základe dohody z 5. októbra 2005. Na základe tejto dohody CFV predala spoločnosti SA Interagora všetky ochranné známky a vzory vzťahujúce sa priamo alebo nepriamo na CVSL. Dohodnutá cena vo výške 280 000 EUR nebola zaplatená.

| (153) | Prevzatie aktív CVSL schválil obchodný súd v Liège 20. októbra 2009. |
| --- | --- |

(153)

Prevzatie aktív CVSL schválil obchodný súd v Liège 20. októbra 2009.

| (154) | Komisia na základe týchto skutočností dospela v súvislosti s predmetom predaja k tomuto záveru: prevzatie sa týka takmer všetkých aktív CVSL (vrátane vybavovaných objednávok), všetkých pracovných a zamestnaneckých zmlúv uzavretých spoločnosťou v konkurze a platných k 30. septembru 2008, ako aj používania ochranných známok a práv duševného vlastníctva. |
| --- | --- |

(154)

Komisia na základe týchto skutočností dospela v súvislosti s predmetom predaja k tomuto záveru: prevzatie sa týka takmer všetkých aktív CVSL (vrátane vybavovaných objednávok), všetkých pracovných a zamestnaneckých zmlúv uzavretých spoločnosťou v konkurze a platných k 30. septembru 2008, ako aj používania ochranných známok a práv duševného vlastníctva.

| (155) | Komisia preto konštatuje, že prevzaté činnosti zodpovedajú činnostiam CVSL a ich rozsah ide ešte nad rámec CVSL a zahŕňa aj aktíva VSLI potrebné na pokračovanie činnosti sklárne. |
| --- | --- |

(155)

Komisia preto konštatuje, že prevzaté činnosti zodpovedajú činnostiam CVSL a ich rozsah ide ešte nad rámec CVSL a zahŕňa aj aktíva VSLI potrebné na pokračovanie činnosti sklárne.

Posúdenie ceny prevodu

| (156) | Na potvrdenie hospodárskej kontinuity po predaji aktív CVSL treba preskúmať aj to, či sa predaj uskutočnil za trhovú cenu. Táto podmienka sa vzťahuje bez rozdielu na hmotné aj nehmotné aktíva. |
| --- | --- |

(156)

Na potvrdenie hospodárskej kontinuity po predaji aktív CVSL treba preskúmať aj to, či sa predaj uskutočnil za trhovú cenu. Táto podmienka sa vzťahuje bez rozdielu na hmotné aj nehmotné aktíva.

| (157) | Belgické orgány uviedli, že podľa belgického konkurzného práva je rozhodujúcim kritériom pri speňažení aktív záujem veriteľov. Článok 75 ods. 3 zákona o konkurze umožňuje veriteľom alebo úpadcovi namietať proti speňaženiu niektorých aktív, ak sa domnievajú, že ich môže poškodiť. Podľa belgických orgánov bolo poskytnutie verejnej záruky vo výške 150 000 EUR motivované práve vôľou zachovať kontinuitu činnosti a zvýšením hodnoty predaja aktív. |
| --- | --- |

(157)

Belgické orgány uviedli, že podľa belgického konkurzného práva je rozhodujúcim kritériom pri speňažení aktív záujem veriteľov. Článok 75 ods. 3 zákona o konkurze umožňuje veriteľom alebo úpadcovi namietať proti speňaženiu niektorých aktív, ak sa domnievajú, že ich môže poškodiť. Podľa belgických orgánov bolo poskytnutie verejnej záruky vo výške 150 000 EUR motivované práve vôľou zachovať kontinuitu činnosti a zvýšením hodnoty predaja aktív.

| (158) | Komisia konštatuje, že predaj aktív CVSL sa uskutočnil prostredníctvom otvoreného konania vedeného správcom konkurznej podstaty tejto spoločnosti v likvidácii. Správcovia konkurznej podstaty prijali 36 ponúk, z ktorých na konci prvej fázy vybrali 12 ponúk. Zriadil sa „data room“ na zhromažďovanie informácií o CVSL. Zverejnenie sa pravdepodobne týkalo všetkých aktív bez toho, aby sa vopred určili skupiny aktív. |
| --- | --- |

(158)

Komisia konštatuje, že predaj aktív CVSL sa uskutočnil prostredníctvom otvoreného konania vedeného správcom konkurznej podstaty tejto spoločnosti v likvidácii. Správcovia konkurznej podstaty prijali 36 ponúk, z ktorých na konci prvej fázy vybrali 12 ponúk. Zriadil sa „data room“ na zhromažďovanie informácií o CVSL. Zverejnenie sa pravdepodobne týkalo všetkých aktív bez toho, aby sa vopred určili skupiny aktív.

| (159) | Komisia konštatuje, že tento postup by mal a priori umožniť maximalizáciu kúpnej ceny každého aktíva CVSL. |
| --- | --- |

(159)

Komisia konštatuje, že tento postup by mal a priori umožniť maximalizáciu kúpnej ceny každého aktíva CVSL.

| (160) | Dve skutočnosti však vedú Komisiu k domnienke, že tento postup sám osebe nezaručuje, že cena za aktíva ponúknutá nadobúdateľmi bude zodpovedať trhovej cene. |
| --- | --- |

(160)

Dve skutočnosti však vedú Komisiu k domnienke, že tento postup sám osebe nezaručuje, že cena za aktíva ponúknutá nadobúdateľmi bude zodpovedať trhovej cene.

| (161) | Predaj aktív CVSL bol podmienený prevzatím všetkých pracovných zmlúv. To poukazuje na skutočnosť, že predaj nebol nepodmienený a táto podmienka mohla znížiť kúpnu cenu. |
| --- | --- |

(161)

Predaj aktív CVSL bol podmienený prevzatím všetkých pracovných zmlúv. To poukazuje na skutočnosť, že predaj nebol nepodmienený a táto podmienka mohla znížiť kúpnu cenu.

| (162) | Napokon aj výhradná licencia na používanie ochranných známok sa riadi podmienkami, ktoré by súkromný investor nevyžadoval. Valónsky región na výmenu žiadal od VSL protihodnotu zapísanú v dohode o obnove z 29. januára 2009 medzi Valónskym regiónom (zastúpeným spoločnosťou CFV) a VSL: „Platnosť tejto licencie môže byť kedykoľvek automaticky a bez predchádzajúceho upozornenia zo strany Valónskeho regiónu ukončená, ak VSL (alebo jeho právni nástupcovia) nepreukáže v areáli Val Saint-Lambert v Seraing výrobu krištáľových výrobkov s vysokou pridanou hodnotou so zachovaním najmenej 60 % zamestnanosti v ekvivalente plného pracovného času s výnimkou hospodárskej nezamestnanosti existujúcej v deň vyhlásenia konkurzu spoločnosti CVSL [...].“ Komisia konštatuje, že Valónsky región výmenou za poskytnutie výhradnej licencie ukladá podniku VSL povinnosť zachovať výrobu v areáli v Seraing a povinnosť zachovať určitú úroveň zamestnanosti stanovenú a priori. Tieto politické podmienky mohli znížiť kúpnu cenu a odradiť ďalších potenciálnych uchádzačov o prevzatie, čím ovplyvnili hospodársku súťaž v rámci verejného obstarávania, v dôsledku čoho ani tá najvýhodnejšia finančná ponuka, ktorá bola predložená, nemusí predstavovať reálnu trhovú hodnotu (25). |
| --- | --- |

(162)

Napokon aj výhradná licencia na používanie ochranných známok sa riadi podmienkami, ktoré by súkromný investor nevyžadoval. Valónsky región na výmenu žiadal od VSL protihodnotu zapísanú v dohode o obnove z 29. januára 2009 medzi Valónskym regiónom (zastúpeným spoločnosťou CFV) a VSL: „Platnosť tejto licencie môže byť kedykoľvek automaticky a bez predchádzajúceho upozornenia zo strany Valónskeho regiónu ukončená, ak VSL (alebo jeho právni nástupcovia) nepreukáže v areáli Val Saint-Lambert v Seraing výrobu krištáľových výrobkov s vysokou pridanou hodnotou so zachovaním najmenej 60 % zamestnanosti v ekvivalente plného pracovného času s výnimkou hospodárskej nezamestnanosti existujúcej v deň vyhlásenia konkurzu spoločnosti CVSL [...].“ Komisia konštatuje, že Valónsky región výmenou za poskytnutie výhradnej licencie ukladá podniku VSL povinnosť zachovať výrobu v areáli v Seraing a povinnosť zachovať určitú úroveň zamestnanosti stanovenú a priori. Tieto politické podmienky mohli znížiť kúpnu cenu a odradiť ďalších potenciálnych uchádzačov o prevzatie, čím ovplyvnili hospodársku súťaž v rámci verejného obstarávania, v dôsledku čoho ani tá najvýhodnejšia finančná ponuka, ktorá bola predložená, nemusí predstavovať reálnu trhovú hodnotu (25).

| (163) | So zreteľom na tieto skutkové okolnosti sa Komisia domnieva, že kritérium ceny prevodu nebolo splnené. |
| --- | --- |

(163)

So zreteľom na tieto skutkové okolnosti sa Komisia domnieva, že kritérium ceny prevodu nebolo splnené.

Posúdenie kritéria ekonomickej logiky transakcie

| (164) | Cieľom kritéria ekonomickej logiky transakcie je overiť, či nadobúdateľ aktív používa prevedené aktíva rovnakým spôsobom ako postupiteľ, aby mohol pokračovať v tej istej ekonomickej činnosti. |
| --- | --- |

(164)

Cieľom kritéria ekonomickej logiky transakcie je overiť, či nadobúdateľ aktív používa prevedené aktíva rovnakým spôsobom ako postupiteľ, aby mohol pokračovať v tej istej ekonomickej činnosti.

| (165) | Belgické orgány sa domnievajú, že logika, ktorú sledoval podnik VSL, sa radikálne líšila od logiky jeho predchodcov, najmä spojením realitného projektu Cristal Park s prevzatím činnosti sklárne. |
| --- | --- |

(165)

Belgické orgány sa domnievajú, že logika, ktorú sledoval podnik VSL, sa radikálne líšila od logiky jeho predchodcov, najmä spojením realitného projektu Cristal Park s prevzatím činnosti sklárne.

| (166) | Komisia v tomto konkrétnom prípade konštatuje, že belgické orgány nepreukázali existenciu priameho vzťahu medzi prevzatím CVSL a projektom Cristal Park už od októbra 2008. Najstaršie dokumenty od belgických orgánov týkajúce sa projektu Cristal Park pochádzajú z decembra 2011. |
| --- | --- |

(166)

Komisia v tomto konkrétnom prípade konštatuje, že belgické orgány nepreukázali existenciu priameho vzťahu medzi prevzatím CVSL a projektom Cristal Park už od októbra 2008. Najstaršie dokumenty od belgických orgánov týkajúce sa projektu Cristal Park pochádzajú z decembra 2011.

| (167) | Komisia v každom prípade konštatuje, že nadobúdatelia kúpili ochrannú známku, aby ju naďalej mohli používať, ako aj všetky aktíva a výrobné prostriedky. Predmet činnosti uvedený v zakladateľskej listine VSL z 20. novembra 2008 sa veľmi podobá na predmet činnosti CVSL. Cieľom VSL je skutočne pokračovať v sklárskej činnosti CVSL s tými istými ľudskými zdrojmi a výrobnými prostriedkami. Aj samotná záruka bola poskytnutá s cieľom zachovať kontinuitu činnosti. |
| --- | --- |

(167)

Komisia v každom prípade konštatuje, že nadobúdatelia kúpili ochrannú známku, aby ju naďalej mohli používať, ako aj všetky aktíva a výrobné prostriedky. Predmet činnosti uvedený v zakladateľskej listine VSL z 20. novembra 2008 sa veľmi podobá na predmet činnosti CVSL. Cieľom VSL je skutočne pokračovať v sklárskej činnosti CVSL s tými istými ľudskými zdrojmi a výrobnými prostriedkami. Aj samotná záruka bola poskytnutá s cieľom zachovať kontinuitu činnosti.

| (168) | Komisia preto pre uvedené skutočnosti dospela k záveru, že medzi CVSL a VSL existuje hospodárska kontinuita. Prevzatie všetkých výrobných prostriedkov (za cenu podliehajúcu podmienkam, ktorá nezodpovedá skutočnej trhovej hodnote), pracovných zmlúv a výhradnej a neobmedzenej licencie na ochranné známky s cieľom pokračovať vo výrobe krištáľových výrobkov, je rozhodujúcim faktorom na stanovenie hospodárskej kontinuity. Výhoda vyplývajúca z poskytnutia záruky spoločnosti CVSL v konkurze pretrvala aj po prevzatí a VSL z nej ťažil aj naďalej. |
| --- | --- |

(168)

Komisia preto pre uvedené skutočnosti dospela k záveru, že medzi CVSL a VSL existuje hospodárska kontinuita. Prevzatie všetkých výrobných prostriedkov (za cenu podliehajúcu podmienkam, ktorá nezodpovedá skutočnej trhovej hodnote), pracovných zmlúv a výhradnej a neobmedzenej licencie na ochranné známky s cieľom pokračovať vo výrobe krištáľových výrobkov, je rozhodujúcim faktorom na stanovenie hospodárskej kontinuity. Výhoda vyplývajúca z poskytnutia záruky spoločnosti CVSL v konkurze pretrvala aj po prevzatí a VSL z nej ťažil aj naďalej.

5.2.4.   Zlučiteľnosť opatrení 4 (prevod a používanie ochranných známok), 5 (pôžička vo výške 1,5 milióna EUR), 6 (zvýšenie kapitálu o 1,5 milióna EUR) a 8 (poskytnutie niektorých budov spoločnosťou SPAQuE podniku VSL)

| (169) | Belgicko vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania neuviedlo žiadny dôvod týkajúci sa zlučiteľnosti týchto opatrení a Komisia nemá žiadne údaje na to, aby mohla skonštatovať možnosť uplatnenia niektorej z výnimiek uvedených v článku 107 ods. 2 a 3. Komisia sa preto domnieva, že tieto pomoci sú nezlučiteľné so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(169)

Belgicko vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania neuviedlo žiadny dôvod týkajúci sa zlučiteľnosti týchto opatrení a Komisia nemá žiadne údaje na to, aby mohla skonštatovať možnosť uplatnenia niektorej z výnimiek uvedených v článku 107 ods. 2 a 3. Komisia sa preto domnieva, že tieto pomoci sú nezlučiteľné so spoločným trhom.

5.3.   Vymáhanie pohľadávok

| (170) | Komisia pripomína, že podľa článku 14 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (26) akákoľvek pomoc, ktorá je neoprávnená a nezlučiteľná s vnútorným trhom, sa musí spätne vymôcť od jej príjemcu. |
| --- | --- |

(170)

Komisia pripomína, že podľa článku 14 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (26) akákoľvek pomoc, ktorá je neoprávnená a nezlučiteľná s vnútorným trhom, sa musí spätne vymôcť od jej príjemcu.

| (171) | Z predchádzajúcich odôvodnení v dotknutej veci vyplýva, že nasledujúce opatrenia obsahujú prvky pomoci, že tieto opatrenia pomoci sú neoprávnené a nezlučiteľné a keďže sa pomoc poskytla podniku VSL, musí sa vymôcť: | Opatrenie 1: pôžička vo výške 1 milión EUR, ktorú 3. apríla 2012 poskytol podniku VSL Valónsky región zastúpený spoločnosťou Société Wallonne de Gestion et de Participations (ďalej len „SOGEPA“)
  Celá pôžička predstavuje pomoc. Suma 400 000 EUR bola poskytnutá v deň uzatvorenia dohody. Zostávajúca suma 600 000 EUR bola poskytnutá neskôr, pričom belgické orgány neoznámili konkrétny dátum. |
| --- | --- | --- |

(171)

Z predchádzajúcich odôvodnení v dotknutej veci vyplýva, že nasledujúce opatrenia obsahujú prvky pomoci, že tieto opatrenia pomoci sú neoprávnené a nezlučiteľné a keďže sa pomoc poskytla podniku VSL, musí sa vymôcť:

Opatrenie 1: pôžička vo výške 1 milión EUR, ktorú 3. apríla 2012 poskytol podniku VSL Valónsky región zastúpený spoločnosťou Société Wallonne de Gestion et de Participations (ďalej len „SOGEPA“)

Celá pôžička predstavuje pomoc. Suma 400 000 EUR bola poskytnutá v deň uzatvorenia dohody. Zostávajúca suma 600 000 EUR bola poskytnutá neskôr, pričom belgické orgány neoznámili konkrétny dátum.

| | Opatrenie 2: pomoc na reštrukturalizáciu spočívajúca v predĺžení pôžičky vo výške 1 milión EUR
  Toto opatrenie sa nezrealizovalo, preto nie je potrebné nariadiť jeho vrátenie. |
| --- | --- |

Opatrenie 2: pomoc na reštrukturalizáciu spočívajúca v predĺžení pôžičky vo výške 1 milión EUR

Toto opatrenie sa nezrealizovalo, preto nie je potrebné nariadiť jeho vrátenie.

| | Opatrenie 3: záruka vo výške 150 000 EUR poskytnutá správcovi konkurznej podstaty CVSL 24. septembra 2008 spoločnosťou SOGEPA
  Táto záruka obsahuje prvok pomoci, lebo nebola zaplatená za trhovú cenu. Prvok pomoci sa vypočíta spôsobom uvedeným v tomto rozhodnutí. |
| --- | --- |

Opatrenie 3: záruka vo výške 150 000 EUR poskytnutá správcovi konkurznej podstaty CVSL 24. septembra 2008 spoločnosťou SOGEPA

Táto záruka obsahuje prvok pomoci, lebo nebola zaplatená za trhovú cenu. Prvok pomoci sa vypočíta spôsobom uvedeným v tomto rozhodnutí.

| | Opatrenie 4: prevod a používanie ochranných známok Val Saint-Lambert dohodnutý 29. januára 2009 medzi CFV a VSL
  Opatrenie týkajúce sa prevodu známok sa nezrealizovalo, preto nie je potrebné nariadiť jeho vrátenie. Prvok pomoci týkajúci sa používania ochrannej známky sa vypočíta v súlade so všeobecne používanými a akceptovanými metódami pri správe aktív duševného vlastníctva. |
| --- | --- |

Opatrenie 4: prevod a používanie ochranných známok Val Saint-Lambert dohodnutý 29. januára 2009 medzi CFV a VSL

Opatrenie týkajúce sa prevodu známok sa nezrealizovalo, preto nie je potrebné nariadiť jeho vrátenie. Prvok pomoci týkajúci sa používania ochrannej známky sa vypočíta v súlade so všeobecne používanými a akceptovanými metódami pri správe aktív duševného vlastníctva.

| | Opatrenie 5: pôžička vo výške 1,5 milióna EUR, ktorú 31. augusta 2009 poskytla spoločnosť SOGEPA podniku VSL
  Táto pôžička obsahuje pomoc v prospech podniku VSL, ktorá zodpovedá rozdielu medzi trhovou sadzbou a sadzbou, za ktorú bola pôžička poskytnutá, t. j. 1,07 %, (5,77 % – 4,7 %) alebo 16 050 EUR za rok. Táto pomoc bola poskytnutá neoprávnene, a preto sa musí vrátiť. |
| --- | --- |

Opatrenie 5: pôžička vo výške 1,5 milióna EUR, ktorú 31. augusta 2009 poskytla spoločnosť SOGEPA podniku VSL

Táto pôžička obsahuje pomoc v prospech podniku VSL, ktorá zodpovedá rozdielu medzi trhovou sadzbou a sadzbou, za ktorú bola pôžička poskytnutá, t. j. 1,07 %, (5,77 % – 4,7 %) alebo 16 050 EUR za rok. Táto pomoc bola poskytnutá neoprávnene, a preto sa musí vrátiť.

| | Opatrenie 6: zvýšenie kapitálu o 1,5 milióna EUR Valónskym regiónom v podniku VSL, o ktorom sa rozhodlo 17. marca 2011
  Celé zvýšenie kapitálu predstavuje pomoc, keďže ho nemožno považovať za správanie súkromného investora v trhovom hospodárstve. Táto pomoc bola poskytnutá neoprávnene, a preto sa musí vrátiť. |
| --- | --- |

Opatrenie 6: zvýšenie kapitálu o 1,5 milióna EUR Valónskym regiónom v podniku VSL, o ktorom sa rozhodlo 17. marca 2011

Celé zvýšenie kapitálu predstavuje pomoc, keďže ho nemožno považovať za správanie súkromného investora v trhovom hospodárstve. Táto pomoc bola poskytnutá neoprávnene, a preto sa musí vrátiť.

| | Opatrenie 8: časť týkajúca sa bezplatného poskytnutia časti areálu „Cristalleries du Val Saint-Lambert“
  Dohoda o dočasnom poskytnutí časti areálu „Cristalleries du Val Saint-Lambert“ uzavretá 11. decembra 2012 medzi SPAQUE a VSL poskytuje podniku VSL výhodu, ktorá zodpovedá sume nájomného, ktorej sa SPAQUE dobrovoľne zriekla. Presná výška tejto pomoci sa vypočíta v súlade s odôvodnením 123. |
| --- | --- |

Opatrenie 8: časť týkajúca sa bezplatného poskytnutia časti areálu „Cristalleries du Val Saint-Lambert“

Dohoda o dočasnom poskytnutí časti areálu „Cristalleries du Val Saint-Lambert“ uzavretá 11. decembra 2012 medzi SPAQUE a VSL poskytuje podniku VSL výhodu, ktorá zodpovedá sume nájomného, ktorej sa SPAQUE dobrovoľne zriekla. Presná výška tejto pomoci sa vypočíta v súlade s odôvodnením 123.

| (172) | Belgické orgány musia k vymáhanej sume pomoci pripočítať aj úroky súvisiace so spätným vymáhaním odo dňa, ku ktorému sa daná pomoc poskytla podniku, až do jej skutočného vrátenia v súlade s kapitolou V nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 (27). |
| --- | --- |

(172)

Belgické orgány musia k vymáhanej sume pomoci pripočítať aj úroky súvisiace so spätným vymáhaním odo dňa, ku ktorému sa daná pomoc poskytla podniku, až do jej skutočného vrátenia v súlade s kapitolou V nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 (27).

6.   ZÁVERY

| (173) | Komisia konštatuje, že Belgicko neoprávnene poskytlo rad opatrení v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Ide o tieto opatrenia: pomoc na záchranu vo výške 1 milión EUR (opatrenie 1), záruka vo výške 150 000 EUR (opatrenie 3), prevod a používanie ochranných známok Val Saint-Lambert (opatrenie 4), pôžička vo výške 1,5 milióna EUR (opatrenie 5), zvýšenie kapitálu o 1,5 milióna EUR (opatrenie 6) a bezplatné poskytnutie niektorých budov spoločnosťou SPAQuE podniku VSL (časť opatrenia 8). |
| --- | --- |

(173)

Komisia konštatuje, že Belgicko neoprávnene poskytlo rad opatrení v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Ide o tieto opatrenia: pomoc na záchranu vo výške 1 milión EUR (opatrenie 1), záruka vo výške 150 000 EUR (opatrenie 3), prevod a používanie ochranných známok Val Saint-Lambert (opatrenie 4), pôžička vo výške 1,5 milióna EUR (opatrenie 5), zvýšenie kapitálu o 1,5 milióna EUR (opatrenie 6) a bezplatné poskytnutie niektorých budov spoločnosťou SPAQuE podniku VSL (časť opatrenia 8).

| (174) | Listom z 18. júna 2014 belgické orgány oprávnili Komisiu, aby prijala a oznámila toto rozhodnutie iba vo francúzskom jazyku, |
| --- | --- |

(174)

Listom z 18. júna 2014 belgické orgány oprávnili Komisiu, aby prijala a oznámila toto rozhodnutie iba vo francúzskom jazyku,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Tieto opatrenia: pomoc na záchranu vo výške 1 milión EUR (opatrenie 1), záruka vo výške 150 000 EUR (opatrenie 3), prevod a používanie ochranných známok Val Saint-Lambert (opatrenie 4), pôžička vo výške 1,5 milióna EUR (opatrenie 5), zvýšenie kapitálu o 1,5 milióna EUR (opatrenie 6) a bezplatné poskytnutie niektorých budov spoločnosťou SPAQuE podniku VSL (časť opatrenia 8) obsahujú prvky pomoci, ktorú Belgicko poskytlo neoprávnene v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, a sú nezlučiteľné s vnútorným trhom.

Belgicko v súlade s článkom 8 ods. 2 nariadenia (ES) č. 659/1999 stiahlo svoje oznámenie týkajúce sa opatrenia 2 (pomoc na reštrukturalizáciu) po rozhodnutí o začatí formálneho vyšetrovacieho konania.

Článok 2

1.   Belgicko je povinné vymôcť od príjemcu pomoc uvedenú v článku 1.

2.   Zo súm, ktoré sa majú vrátiť, plynú úroky odo dňa, keď boli poskytnuté príjemcovi, až do ich skutočného vrátenia.

3.   Úrok sa vypočíta ako zložený úrok v súlade s kapitolou V nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 a nariadením Komisie (ES) č. 271/2008 (28), ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 794/2004.

Článok 3

1.   Vrátenie pomoci uvedenej v článku 1 sa musí uskutočniť bezodkladne a účinne.

2.   Belgicko zabezpečí, aby sa toto rozhodnutie vykonalo do štyroch mesiacov od dátumu jeho oznámenia.

Článok 4

1.   Do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia Belgicko predloží Komisii tieto informácie:

| a) | celkovú sumu (základnú sumu a úroky), ktorú má príjemca vrátiť; |
| --- | --- |

a)

celkovú sumu (základnú sumu a úroky), ktorú má príjemca vrátiť;

| b) | podrobný opis prijatých a plánovaných opatrení na splnenie tohto rozhodnutia; |
| --- | --- |

b)

podrobný opis prijatých a plánovaných opatrení na splnenie tohto rozhodnutia;

| c) | dokumenty, ktoré preukazujú, že príjemca bol vyzvaný na vrátenie pomoci. |
| --- | --- |

c)

dokumenty, ktoré preukazujú, že príjemca bol vyzvaný na vrátenie pomoci.

2.   Belgicko bude Komisiu informovať o pokroku dosiahnutom v súvislosti s vnútroštátnymi opatreniami, ktoré sa prijali na vykonanie tohto rozhodnutia, až do úplného vrátenia pomoci uvedenej v článku 1. Belgicko na požiadanie Komisie bezodkladne poskytne všetky informácie o opatreniach, ktoré sa už prijali a ktoré sa plánujú prijať na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím. Poskytne tiež podrobné informácie o sumách pomoci a úrokoch, ktoré príjemca už vrátil.

Článok 5

Toto rozhodnutie je určené Belgicku.

V Bruseli 31. júla 2014

Za Komisiu

Joaquín ALMUNIA

podpredseda

---

(1)  Štátna pomoc SA.34791 20../C (ex 2012/NN) – Belgicko – Pomoc na záchranu podniku Val Saint-Lambert – a štátna pomoc SA.35528 20../C (ex 2012/N) – Belgicko – Pomoc na reštrukturalizáciu podniku Val Saint-Lambert – Výzva na predloženie pripomienok podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ C 213, 26.7.2013, s. 38).

1

(2)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

2

(3)  Obchodné tajomstvo.

3

(4)  Cieľom súdneho reorganizačného konania je pod súdnym dohľadom zachovať kontinuitu podniku v ťažkostiach alebo jeho časti, prípadne jeho podnikateľských činností. Toto konanie predchádzalo súdnemu rozhodnutiu o konkurze zo 14. októbra 2013.

4

(5)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1998/2006 z 15. decembra 2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na pomoc de minimis (Ú. v. EÚ L 379, 28.12.2006, s. 5).

5

de minimis

(6)  Pozri poznámku pod čiarou č. 4.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2.

7

(8)  Rozhodnutie z 8. februára 2010 N541/2009 Sweden – State guarantee in favour of Saab Automobile AB.

8

(9)  Pozri rozsudok zo 16. mája 2002, Francúzsko/Komisia, C-482/99, EU:C:2002:294, bod 38.

9

(10)  Rozhodnutím ministra pre územné plánovanie z 27. apríla 2012.

10

(11)  Vec C-482/99, Francúzska republika/Komisia, už citovaná.

11

(12)  Ú. v. EÚ C 155, 20.6.2008, s. 10.

12

(13)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/base_rates_eu27_en.pdf.

13

(14)  Oznámenie Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb (Ú. v. EÚ C 14, 19.1.2008, s. 6).

14

(15)  Pozri odôvodnenia 21 až 23.

15

(16)  Ú. v. EÚ C 14, 19.1.2008, s. 6.

16

(17)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html.

17

(18)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1407/2013 z 18. decembra 2013 o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na pomoc de minimis (Ú. v. EÚ L 352, 24.12.2013, s. 1).

18

de minimis

(19)  Podľa belgických orgánov štúdia charakterizácie podrobným spôsobom opisuje a lokalizuje kontamináciu pôdy s cieľom pomôcť správnym orgánom pri rozhodovaní o potrebe a podmienkach sanácie.

19

(20)  Nariadenie (ES) č. 1998/2006.

20

(21)  Nariadenie (EÚ) č. 1407/2013.

21

(22)  SA N 541/09 – Sweden – State guarantee in favour of Saab Automobile AB, 8. februára 2010.

22

(23)  Rozsudok z 28. marca 2012 vo veci T-123/09, Ryanair Ltd/Európska komisia, EU:T:2012:164, bod 155.

23

(24)  Zb. P. I-4035.

24

(25)  Pozri podobné rozhodnutie Komisie 2008/717/ES z 27. februára 2008 o štátnej pomoci C 46/07 (ex NN 59/07), ktorú Rumunsko poskytlo v prospech spoločnosti Automobile Craiova (bývalá Daewo Romania) (Ú. v. EÚ L 239, 6.9.2008, s. 12).

25

(26)  Nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o ES (Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1).

26

(27)  Nariadenie Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999, ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1).

27

(28)  Nariadenie Komisie (ES) č. 271/2008 z 30. januára 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 794/2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. EÚ L 82, 25.3.2008, s. 1).

28

---

ANNEX

Informácie o sumách pomoci, ktoré boli poskytnuté, majú sa vrátiť alebo už boli vrátené

| (v miliónoch národnej meny) |
| --- |
| Totožnosť príjemcu | Celková suma pomoci poskytnutá v rámci schémy | Celková suma pomoci, ktorá sa má vrátiť
  (Istina) | Celková suma pomoci, ktorá už bola vrátená |
| Istina | Úroky |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

(v miliónoch národnej meny)

Totožnosť príjemcu

Celková suma pomoci poskytnutá v rámci schémy

Celková suma pomoci, ktorá sa má vrátiť

(Istina)

Celková suma pomoci, ktorá už bola vrátená

Istina

Úroky

---

| 15.10.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 269/71 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 269/71

---

ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2015/1826

z 15. októbra 2014

o štátnej pomoci SA.33797 (2013/C) (ex 2013/NN) (ex 2011/CP) poskytnutej Slovenskom podniku NCHZ

[oznámené pod číslo C(2014) 7359]

(Iba slovenské znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

so zreteľom na rozhodnutia, ktorými Komisia začala konanie podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (1),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami, a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

1.   POSTUP

| (1) | E-mailom z 13. októbra 2011 bola Komisii doručená sťažnosť (2) týkajúca sa neoprávnenej pomoci, ktorú Slovensko údajne poskytlo Nováckym chemickým závodom, a. s. v konkurze (ďalej len „NCHZ“). |
| --- | --- |

(1)

E-mailom z 13. októbra 2011 bola Komisii doručená sťažnosť (2) týkajúca sa neoprávnenej pomoci, ktorú Slovensko údajne poskytlo Nováckym chemickým závodom, a. s. v konkurze (ďalej len „NCHZ“).

| (2) | Komisia 17. októbra 2011 zaslala sťažnosť Slovensku spolu so žiadosťou o informácie. Slovenské orgány požiadali o slovenskú verziu dokumentov, ktorá im bola zaslaná e-mailom 16. januára 2012. |
| --- | --- |

(2)

Komisia 17. októbra 2011 zaslala sťažnosť Slovensku spolu so žiadosťou o informácie. Slovenské orgány požiadali o slovenskú verziu dokumentov, ktorá im bola zaslaná e-mailom 16. januára 2012.

| (3) | Slovenské orgány predložili vyžiadané informácie listom zo 17. februára 2012. Ďalšie žiadosti o informácie zaslala Komisia 22. marca 2012 a 21. júna 2012. Slovensko odpovedalo 23. apríla 2012 a 11. septembra 2012. |
| --- | --- |

(3)

Slovenské orgány predložili vyžiadané informácie listom zo 17. februára 2012. Ďalšie žiadosti o informácie zaslala Komisia 22. marca 2012 a 21. júna 2012. Slovensko odpovedalo 23. apríla 2012 a 11. septembra 2012.

| (4) | Sťažovateľ doplnil svoju sťažnosť 14. júna 2012. Na žiadosť sťažovateľa sa 24. januára 2013 uskutočnilo stretnutie Komisie a sťažovateľa. Sťažovateľ poslal e-mailmi z 8. a 22. marca 2013 doplňujúce informácie. |
| --- | --- |

(4)

Sťažovateľ doplnil svoju sťažnosť 14. júna 2012. Na žiadosť sťažovateľa sa 24. januára 2013 uskutočnilo stretnutie Komisie a sťažovateľa. Sťažovateľ poslal e-mailmi z 8. a 22. marca 2013 doplňujúce informácie.

| (5) | Listom z 2. júla 2013 oznámila Komisia Slovensku svoje rozhodnutie začať z dôvodu poskytnutia tejto pomoci konanie podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. |
| --- | --- |

(5)

Listom z 2. júla 2013 oznámila Komisia Slovensku svoje rozhodnutie začať z dôvodu poskytnutia tejto pomoci konanie podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

| (6) | Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo publikované v Úradnom vestníku Európskej únie
   (3). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky k údajnému opatreniu pomoci. |
| --- | --- |

(6)

Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo publikované v Úradnom vestníku Európskej únie
   (3). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky k údajnému opatreniu pomoci.

| (7) | Slovensko 3. septembra 2013 a 2. a 30. decembra 2013 predložilo pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania. Na žiadosť slovenských orgánov sa 7. októbra 2013 a 17. februára 2014 uskutočnili stretnutia útvarov Komisie a Slovenska. |
| --- | --- |

(7)

Slovensko 3. septembra 2013 a 2. a 30. decembra 2013 predložilo pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania. Na žiadosť slovenských orgánov sa 7. októbra 2013 a 17. februára 2014 uskutočnili stretnutia útvarov Komisie a Slovenska.

| (8) | Komisii boli doručené dve pripomienky od zainteresovaných strán (obe 12. novembra 2013). Komisia ich zaslala Slovensku 2. decembra 2014 spolu s ďalším súborom otázok. Slovensko malo možnosť reagovať – jeho pripomienky boli predložené listom zo 14. januára 2014. |
| --- | --- |

(8)

Komisii boli doručené dve pripomienky od zainteresovaných strán (obe 12. novembra 2013). Komisia ich zaslala Slovensku 2. decembra 2014 spolu s ďalším súborom otázok. Slovensko malo možnosť reagovať – jeho pripomienky boli predložené listom zo 14. januára 2014.

| (9) | Komisia zaslala 2. mája 2014 Slovensku ďalšie otázky, na ktoré Slovensko odpovedalo 14. a 30. mája 2014. Komisia 20. marca 2014 zaslala e-mailom aj doplňujúcu žiadosť o objasnenie jednej zo zainteresovaných tretích strán, na ktorú tretia strana nakoniec odpovedala 6. mája 2014. |
| --- | --- |

(9)

Komisia zaslala 2. mája 2014 Slovensku ďalšie otázky, na ktoré Slovensko odpovedalo 14. a 30. mája 2014. Komisia 20. marca 2014 zaslala e-mailom aj doplňujúcu žiadosť o objasnenie jednej zo zainteresovaných tretích strán, na ktorú tretia strana nakoniec odpovedala 6. mája 2014.

2.   SÚVISLOSTI A OPIS OPATRENÍ

2.1.   Príjemca

| (10) | NCHZ (ktorých činnosti v súčasnosti vykonáva spoločnosť Fortischem, a. s.) boli výrobcom chemických látok rozdeleným do troch divízií. Hlavným predmetom činnosti spoločnosti bola výroba karbidu vápnika a technických plynov, výroba polyvinylchloridu (PVC) a produktov jeho spracovania a v čoraz väčšej miere aj základné a špeciálne nízkotonážne chemické látky. |
| --- | --- |

(10)

NCHZ (ktorých činnosti v súčasnosti vykonáva spoločnosť Fortischem, a. s.) boli výrobcom chemických látok rozdeleným do troch divízií. Hlavným predmetom činnosti spoločnosti bola výroba karbidu vápnika a technických plynov, výroba polyvinylchloridu (PVC) a produktov jeho spracovania a v čoraz väčšej miere aj základné a špeciálne nízkotonážne chemické látky.

| (11) | NCHZ prevádzkovali chemický závod (založený v roku 1940), ktorý sa nachádzal v Trenčianskom kraji na západnom Slovensku (v regióne oprávnenom na pomoc podľa článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ). Spoločnosť bola v súkromnom vlastníctve (4). |
| --- | --- |

(11)

NCHZ prevádzkovali chemický závod (založený v roku 1940), ktorý sa nachádzal v Trenčianskom kraji na západnom Slovensku (v regióne oprávnenom na pomoc podľa článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ). Spoločnosť bola v súkromnom vlastníctve (4).

2.2.   Konkurzné konanie voči NCHZ

| (12) | NCHZ vstúpili 8. októbra 2009 do konkurzného konania, pričom vyhlásili, že nie sú schopné udržať prevádzku z dôvodu pokuty vo výške 19,6 milióna EUR uloženej Komisiou za účasť na kartelovej dohode týkajúcej sa karbidu vápnika. (5) Komisia však konštatuje, že pokuta nepredstavovala jediný veľký záväzok NCHZ a že NCHZ podali návrh na vyhlásenie konkurzu ešte pred splatnosťou pokuty za kartel. |
| --- | --- |

(12)

NCHZ vstúpili 8. októbra 2009 do konkurzného konania, pričom vyhlásili, že nie sú schopné udržať prevádzku z dôvodu pokuty vo výške 19,6 milióna EUR uloženej Komisiou za účasť na kartelovej dohode týkajúcej sa karbidu vápnika. (5) Komisia však konštatuje, že pokuta nepredstavovala jediný veľký záväzok NCHZ a že NCHZ podali návrh na vyhlásenie konkurzu ešte pred splatnosťou pokuty za kartel.

2.2.1.   Zákon o strategických spoločnostiach

| (13) | Jeden mesiac po vyhlásení konkurzu NCHZ prijalo Slovensko zákon č. 493/2009 Z. z. z 5. novembra 2009 o niektorých opatreniach týkajúcich sa strategických spoločností (ďalej len „zákon“), ktorým sa štátu poskytuje prednostné právo na kúpu strategických spoločností v konkurznom konaní a od správcu konkurznej podstaty sa vyžaduje, aby počas konkurzného konania zabezpečil pokračovanie prevádzky strategickej spoločnosti. Dňa 2. decembra 2009 vláda podľa tohto zákona vyhlásila NCHZ za strategickú spoločnosť (t. j. jeden deň po nadobudnutí jeho účinnosti). Účinnosť zákona skončila 31. decembra 2010. NCHZ boli jediná spoločnosť, pri ktorej sa zákon uplatnil. |
| --- | --- |

(13)

Jeden mesiac po vyhlásení konkurzu NCHZ prijalo Slovensko zákon č. 493/2009 Z. z. z 5. novembra 2009 o niektorých opatreniach týkajúcich sa strategických spoločností (ďalej len „zákon“), ktorým sa štátu poskytuje prednostné právo na kúpu strategických spoločností v konkurznom konaní a od správcu konkurznej podstaty sa vyžaduje, aby počas konkurzného konania zabezpečil pokračovanie prevádzky strategickej spoločnosti. Dňa 2. decembra 2009 vláda podľa tohto zákona vyhlásila NCHZ za strategickú spoločnosť (t. j. jeden deň po nadobudnutí jeho účinnosti). Účinnosť zákona skončila 31. decembra 2010. NCHZ boli jediná spoločnosť, pri ktorej sa zákon uplatnil.

2.2.2.   Rozhodnutie o pokračovaní prevádzky počas konkurzu

| (14) | Na základe rozhodnutia veriteľského výboru a zabezpečených veriteľov dostal v januári 2011 správca konkurznej podstaty pokyn pokračovať v prevádzke NCHZ v konkurze aj po skončení účinnosti zákona. Toto rozhodnutie vychádzalo z hospodárskej správy, v ktorej sa analyzovala situácia spoločnosti a dospelo k záveru, že výsledok konkurzného konania bude pre veriteľov priaznivejší, ak bude spoločnosť pokračovať v prevádzke. Rozhodnutie pokračovať v prevádzke schválil vo februári 2011 aj súd v Trenčíne. |
| --- | --- |

(14)

Na základe rozhodnutia veriteľského výboru a zabezpečených veriteľov dostal v januári 2011 správca konkurznej podstaty pokyn pokračovať v prevádzke NCHZ v konkurze aj po skončení účinnosti zákona. Toto rozhodnutie vychádzalo z hospodárskej správy, v ktorej sa analyzovala situácia spoločnosti a dospelo k záveru, že výsledok konkurzného konania bude pre veriteľov priaznivejší, ak bude spoločnosť pokračovať v prevádzke. Rozhodnutie pokračovať v prevádzke schválil vo februári 2011 aj súd v Trenčíne.

| (15) | Na rozhodovaní o pokračovaní prevádzky NCHZ sa podieľali dva relevantné orgány veriteľov: veriteľský výbor, ktorý tvorilo 5 subjektov (6), z ktorých štyri sú v súkromnom vlastníctve. Jediným verejným subjektom vo výbore bol Fond národného majetku Slovenskej Republiky. NCHZ mali okrem toho šesť zabezpečených veriteľov. Štyrmi z týchto šiestich zabezpečených veriteľov boli verejné subjekty – Fond národného majetku, Environmentálny fond, Slovenská záručná a rozvojová banka, a. s. a Mesto Nováky. |
| --- | --- |

(15)

Na rozhodovaní o pokračovaní prevádzky NCHZ sa podieľali dva relevantné orgány veriteľov: veriteľský výbor, ktorý tvorilo 5 subjektov (6), z ktorých štyri sú v súkromnom vlastníctve. Jediným verejným subjektom vo výbore bol Fond národného majetku Slovenskej Republiky. NCHZ mali okrem toho šesť zabezpečených veriteľov. Štyrmi z týchto šiestich zabezpečených veriteľov boli verejné subjekty – Fond národného majetku, Environmentálny fond, Slovenská záručná a rozvojová banka, a. s. a Mesto Nováky.

2.2.3.   Predaj podniku NCHZ

| (16) | Počas konkurzného konania zorganizoval správca dve verejné súťaže na predaj podniku NCHZ. Prvá bola neúspešná, pretože v poslednom štádiu sa zúčastnil len jeden uchádzač s ponukou 2 milióny EUR. Správca odmietol jeho ponuku a verejná súťaž bola rozhodnutím súdu v Trenčíne zrušená. Podnik bol predaný v druhej verejnej súťaži, ktorá sa konala v roku 2011. V tejto súťaži sa do posledného štádia klasifikovali dvaja uchádzači, jeden ponúkol 2,046 milióna EUR a druhý 2,2 milióna EUR. Vybratý bol uchádzač s najvyššou ponukou. Verejnú súťaž vyhrala česká spoločnosť Via Chem Slovakia. Zmluva o predaji so spoločnosťou Via Chem Slovakia bola uzatvorená 16. januára 2012 a predaj bol ukončený 31. júla 2012. NCHZ bola vrátená [...] (7), čo bolo súčasťou výnosov z predaja. Via Chem Slovakia okrem toho súhlasila, že prevezme súkromné záväzky podniku NCHZ, ktoré vznikli počas konkurzného konania, vo výške [10-13] milióna EUR. |
| --- | --- |

(16)

Počas konkurzného konania zorganizoval správca dve verejné súťaže na predaj podniku NCHZ. Prvá bola neúspešná, pretože v poslednom štádiu sa zúčastnil len jeden uchádzač s ponukou 2 milióny EUR. Správca odmietol jeho ponuku a verejná súťaž bola rozhodnutím súdu v Trenčíne zrušená. Podnik bol predaný v druhej verejnej súťaži, ktorá sa konala v roku 2011. V tejto súťaži sa do posledného štádia klasifikovali dvaja uchádzači, jeden ponúkol 2,046 milióna EUR a druhý 2,2 milióna EUR. Vybratý bol uchádzač s najvyššou ponukou. Verejnú súťaž vyhrala česká spoločnosť Via Chem Slovakia. Zmluva o predaji so spoločnosťou Via Chem Slovakia bola uzatvorená 16. januára 2012 a predaj bol ukončený 31. júla 2012. NCHZ bola vrátená [...] (7), čo bolo súčasťou výnosov z predaja. Via Chem Slovakia okrem toho súhlasila, že prevezme súkromné záväzky podniku NCHZ, ktoré vznikli počas konkurzného konania, vo výške [10-13] milióna EUR.

| (17) | Podľa podmienok druhej verejnej súťaže mali potenciálni uchádzači dve možnosti: mohli predložiť ponuku s prevzatím „záväzkov nadobúdateľa“ špecifikovaných v článku 1.7 podmienok verejnej súťaže (ďalej len „záväzky“) alebo bez prevzatia záväzkov. Záväzky obsahovali podmienky, že






  — | počas piatich rokov od nadobudnutia podniku NCHZ sa výroba udrží aspoň na úrovni 75 % výroby z roku 2010, |
| --- | --- | --- |

(17)

Podľa podmienok druhej verejnej súťaže mali potenciálni uchádzači dve možnosti: mohli predložiť ponuku s prevzatím „záväzkov nadobúdateľa“ špecifikovaných v článku 1.7 podmienok verejnej súťaže (ďalej len „záväzky“) alebo bez prevzatia záväzkov. Záväzky obsahovali podmienky, že

—

počas piatich rokov od nadobudnutia podniku NCHZ sa výroba udrží aspoň na úrovni 75 % výroby z roku 2010,

| — | sa uskutoční sa investícia vo výške aspoň 11 miliónov EUR do opatrení na dodržanie súladu s predpismi v oblasti životného prostredia, ktoré sú potrebné na pokračovanie chemickej výroby, a |
| --- | --- |

—

sa uskutoční sa investícia vo výške aspoň 11 miliónov EUR do opatrení na dodržanie súladu s predpismi v oblasti životného prostredia, ktoré sú potrebné na pokračovanie chemickej výroby, a

| — | kupujúci počas piatich rokov nepredá ani neprevedie podnik NCHZ spôsobom, ktorý by mohol ohroziť pokračovanie jeho prevádzky. |
| --- | --- |

—

kupujúci počas piatich rokov nepredá ani neprevedie podnik NCHZ spôsobom, ktorý by mohol ohroziť pokračovanie jeho prevádzky.

| (18) | V pravidlách verejnej súťaže sa stanovovalo, že ak bude najvyššia ponuka od uchádzača, ktorý neprevezme záväzky, uchádzač s najvyššou ponukou, ktorý ich prevezme, má možnosť dorovnať najvyššiu ponuku. Podľa informácií poskytnutých Slovenskou republikou ani jeden z uchádzačov v druhej verejnej súťaži nepredložil ponuku s prevzatím záväzkov. Podnik NCHZ bol preto predaný uchádzačovi, ktorý neprevzal záväzky. |
| --- | --- |

(18)

V pravidlách verejnej súťaže sa stanovovalo, že ak bude najvyššia ponuka od uchádzača, ktorý neprevezme záväzky, uchádzač s najvyššou ponukou, ktorý ich prevezme, má možnosť dorovnať najvyššiu ponuku. Podľa informácií poskytnutých Slovenskou republikou ani jeden z uchádzačov v druhej verejnej súťaži nepredložil ponuku s prevzatím záväzkov. Podnik NCHZ bol preto predaný uchádzačovi, ktorý neprevzal záväzky.

| (19) | Dňa 1. augusta 2012, jeden deň po uzatvorení transakcie medzi NCHZ v konkurze a Via Chem Slovakia, predala Via Chem Slovakia hlavný podnik NCHZ – chemickú divíziu – spoločnosti Fortischem za [...] EUR. Fortischem prevzal aj všetky záväzky a zmluvy súvisiace s chemickou divíziou. Do Fortischemu bola prevedená aj väčšina zamestnancov NCHZ (1 412 zamestnancov). Slovensko tvrdí, že prevedených bolo menej ako 60 % pôvodného majetku NCHZ, pretože prevod nezahŕňal žiadny nehnuteľný majetok. Fortischem má však na základe zmluvy možnosť používať nehnuteľný majetok, ktorý pôvodne patril prevedenému podniku, ale zostal vo vlastníctve Via Chem Slovakia. |
| --- | --- |

(19)

Dňa 1. augusta 2012, jeden deň po uzatvorení transakcie medzi NCHZ v konkurze a Via Chem Slovakia, predala Via Chem Slovakia hlavný podnik NCHZ – chemickú divíziu – spoločnosti Fortischem za [...] EUR. Fortischem prevzal aj všetky záväzky a zmluvy súvisiace s chemickou divíziou. Do Fortischemu bola prevedená aj väčšina zamestnancov NCHZ (1 412 zamestnancov). Slovensko tvrdí, že prevedených bolo menej ako 60 % pôvodného majetku NCHZ, pretože prevod nezahŕňal žiadny nehnuteľný majetok. Fortischem má však na základe zmluvy možnosť používať nehnuteľný majetok, ktorý pôvodne patril prevedenému podniku, ale zostal vo vlastníctve Via Chem Slovakia.

| (20) | Hoci bol všetok majetok NCHZ predaný počas konkurzného konania, konanie ešte nebolo ukončené (okrem iného v dôsledku prebiehajúcich súdnych sporov vo vzťahu k určitým pohľadávkam). V roku 2012 bola časť pohľadávok verejných veriteľov vo výške 4,0 milióna EUR splatená z výnosov z predaja podniku NCHZ, stále však existujú výnosy z predaja majetku, ktoré ešte neboli rozdelené. |
| --- | --- |

(20)

Hoci bol všetok majetok NCHZ predaný počas konkurzného konania, konanie ešte nebolo ukončené (okrem iného v dôsledku prebiehajúcich súdnych sporov vo vzťahu k určitým pohľadávkam). V roku 2012 bola časť pohľadávok verejných veriteľov vo výške 4,0 milióna EUR splatená z výnosov z predaja podniku NCHZ, stále však existujú výnosy z predaja majetku, ktoré ešte neboli rozdelené.

2.3.   Opis opatrení

| (21) | Hodnotené opatrenia sa týkajú neuhradenia záväzkov voči rôznym štátnym subjektom počas konkurzného konania voči NCHZ. |
| --- | --- |

(21)

Hodnotené opatrenia sa týkajú neuhradenia záväzkov voči rôznym štátnym subjektom počas konkurzného konania voči NCHZ.

| (22) | Zostávajúce záväzky NCHZ voči verejným subjektom alebo štátnym spoločnostiam dosiahli počas konkurzného konania k dátumu predaja podniku NCHZ 1. augusta 2012 celkovú výšku 13 353 877,46 EUR. Tieto záväzky predstavujú len záväzky, ktoré vznikli počas konkurzného konania (nepredstavujú celkovú výšku záväzkov voči štátu). Také záväzky sú vymedzené v § 87 slovenského zákona o konkurze (8) (ďalej len „slovenský zákon o konkurze“) ako „pohľadávky proti podstate“. Pohľadávky proti podstate zahŕňajú okrem iného pohľadávky, ktoré vzniknú po vyhlásení konkurzu v súvislosti so správou a speňažovaním majetku v konkurze, a pohľadávky, ktoré vzniknú po vyhlásení konkurzu, ako sú dane, poplatky, clá, poistné na zdravotné poistenie, poistné na sociálne poistenie, mzdy alebo platy zamestnancov spoločnosti v konkurze. Akékoľvek záväzky, ktoré vzniknú z dôvodu pokračovania prevádzky spoločnosti počas konkurzného konania a nemôžu byť uhradené z výnosov z tohto pokračovania prevádzky, sa takisto posudzujú ako pohľadávky proti podstate. |
| --- | --- |

(22)

Zostávajúce záväzky NCHZ voči verejným subjektom alebo štátnym spoločnostiam dosiahli počas konkurzného konania k dátumu predaja podniku NCHZ 1. augusta 2012 celkovú výšku 13 353 877,46 EUR. Tieto záväzky predstavujú len záväzky, ktoré vznikli počas konkurzného konania (nepredstavujú celkovú výšku záväzkov voči štátu). Také záväzky sú vymedzené v § 87 slovenského zákona o konkurze (8) (ďalej len „slovenský zákon o konkurze“) ako „pohľadávky proti podstate“. Pohľadávky proti podstate zahŕňajú okrem iného pohľadávky, ktoré vzniknú po vyhlásení konkurzu v súvislosti so správou a speňažovaním majetku v konkurze, a pohľadávky, ktoré vzniknú po vyhlásení konkurzu, ako sú dane, poplatky, clá, poistné na zdravotné poistenie, poistné na sociálne poistenie, mzdy alebo platy zamestnancov spoločnosti v konkurze. Akékoľvek záväzky, ktoré vzniknú z dôvodu pokračovania prevádzky spoločnosti počas konkurzného konania a nemôžu byť uhradené z výnosov z tohto pokračovania prevádzky, sa takisto posudzujú ako pohľadávky proti podstate.

| (23) | Verejné záväzky NCHZ, ktoré vznikli počas konkurzného konania, sú uvedené v tabuľke 1.

  Tabuľka 1


  Záväzky NCHZ voči štátu alebo štátnym spoločnostiam, ktoré vznikli počas konkurzného konania (stav k 1. augustu 2012)







  Verejné orgány/štátna spoločnosť | Výška záväzku v EUR |
| --- | --- | --- |
| Sociálna poisťovňa | [...] |
| Všeobecná zdravotná poisťovňa | [...] |
| Slovenský vodohospodársky podnik, š. p. | [...] |
| Mesto Nováky (poplatok za odpady, daň z nehnuteľností) | [...] |
| Environmentálny fond | [...] |
| RTVS, s. r. o. | [...] |
| Viacero obcí (poplatok za odpady, daň z nehnuteľností) | [...] |
| Spoločná zdravotná poisťovňa | [...] |
| Daň z motorových vozidiel | [...] |
| SPOLU | 13 353 877,46 |

(23)

Verejné záväzky NCHZ, ktoré vznikli počas konkurzného konania, sú uvedené v tabuľke 1.

Tabuľka 1

Záväzky NCHZ voči štátu alebo štátnym spoločnostiam, ktoré vznikli počas konkurzného konania (stav k 1. augustu 2012)

Verejné orgány/štátna spoločnosť

Výška záväzku v EUR

Sociálna poisťovňa

[...]

Všeobecná zdravotná poisťovňa

[...]

Slovenský vodohospodársky podnik, š. p.

[...]

Mesto Nováky (poplatok za odpady, daň z nehnuteľností)

[...]

Environmentálny fond

[...]

RTVS, s. r. o.

[...]

Viacero obcí (poplatok za odpady, daň z nehnuteľností)

[...]

Spoločná zdravotná poisťovňa

[...]

Daň z motorových vozidiel

[...]

SPOLU

13 353 877,46

| (24) | Podľa § 88 ods. 5 slovenského zákona o konkurze pohľadávky z prevádzkovania podniku uspokojuje správca z výnosov získaných prevádzkovaním úpadcovho podniku podľa poradia ich splatnosti. |
| --- | --- |

(24)

Podľa § 88 ods. 5 slovenského zákona o konkurze pohľadávky z prevádzkovania podniku uspokojuje správca z výnosov získaných prevádzkovaním úpadcovho podniku podľa poradia ich splatnosti.

| (25) | Z informácií, ktoré má Komisia k dispozícii, sa zdá, že aspoň niektoré štátne inštitúcie (napr. Sociálna poisťovňa) sa snažili vymôcť pohľadávky v rámci konkurzného konania. Pokračovanie prevádzky NCHZ však neprinieslo dostatočné výnosy na pokrytie všetkých prevádzkových nákladov vrátane príspevkov na sociálne zabezpečenie a ostatných pohľadávok štátu, ktoré vznikli počas konkurzného konania. Výnosy NCHZ sa použili najmä na pokrytie nákladov priamo súvisiacich s prevádzkou podniku (zásobovanie surovinami, energiou atď.) s cieľom udržať ich obchodnú činnosť, zatiaľ čo záväzky voči štátu neboli uhradené a počas pokračovania prevádzky NCHZ v konkurze ďalej rástli. |
| --- | --- |

(25)

Z informácií, ktoré má Komisia k dispozícii, sa zdá, že aspoň niektoré štátne inštitúcie (napr. Sociálna poisťovňa) sa snažili vymôcť pohľadávky v rámci konkurzného konania. Pokračovanie prevádzky NCHZ však neprinieslo dostatočné výnosy na pokrytie všetkých prevádzkových nákladov vrátane príspevkov na sociálne zabezpečenie a ostatných pohľadávok štátu, ktoré vznikli počas konkurzného konania. Výnosy NCHZ sa použili najmä na pokrytie nákladov priamo súvisiacich s prevádzkou podniku (zásobovanie surovinami, energiou atď.) s cieľom udržať ich obchodnú činnosť, zatiaľ čo záväzky voči štátu neboli uhradené a počas pokračovania prevádzky NCHZ v konkurze ďalej rástli.

| (26) | Pokračovanie prevádzky NCHZ, ktoré bolo hlavnou príčinou týchto akumulovaných záväzkov, bolo založené na dvoch rôznych opatreniach počas konkurzného konania: na zákone – od decembra 2009 do decembra 2010 – a na uznesení veriteľov od januára 2011. |
| --- | --- |

(26)

Pokračovanie prevádzky NCHZ, ktoré bolo hlavnou príčinou týchto akumulovaných záväzkov, bolo založené na dvoch rôznych opatreniach počas konkurzného konania: na zákone – od decembra 2009 do decembra 2010 – a na uznesení veriteľov od januára 2011.

2.3.1.   Prevádzka na základe zákona

| (27) | Od nadobudnutia účinnosti zákona 1. decembra 2009 a rozhodnutia vlády z 2. decembra 2009 až do skončenia účinnosti zákona 31. decembra 2010 využívali NCHZ výhody spojené s postavením „strategickej spoločnosti“. V zmysle zákona bol správca konkurznej podstaty povinný i) zabezpečiť pokračovanie prevádzky strategickej spoločnosti, aj keby jej výnosy plne nepokrývali jej prevádzkové náklady vrátane daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie a ii) zabrániť neodôvodnenému hromadnému prepúšťaniu zamestnancov. |
| --- | --- |

(27)

Od nadobudnutia účinnosti zákona 1. decembra 2009 a rozhodnutia vlády z 2. decembra 2009 až do skončenia účinnosti zákona 31. decembra 2010 využívali NCHZ výhody spojené s postavením „strategickej spoločnosti“. V zmysle zákona bol správca konkurznej podstaty povinný i) zabezpečiť pokračovanie prevádzky strategickej spoločnosti, aj keby jej výnosy plne nepokrývali jej prevádzkové náklady vrátane daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie a ii) zabrániť neodôvodnenému hromadnému prepúšťaniu zamestnancov.

| (28) | Zákon sa mal vzťahovať na obchodné spoločnosti strategického významu, na ktorých majetok bol vyhlásený konkurz. Účelom zákona bolo zachovať prevádzku tých podnikov, ktoré sú v konkurze, ale ktoré slovenská vláda vyhlásila za strategicky dôležité. Zákon okrem toho poskytol slovenskej vláde prednostné právo na kúpu strategických spoločností, ktoré sa dostali do konkurzu. |
| --- | --- |

(28)

Zákon sa mal vzťahovať na obchodné spoločnosti strategického významu, na ktorých majetok bol vyhlásený konkurz. Účelom zákona bolo zachovať prevádzku tých podnikov, ktoré sú v konkurze, ale ktoré slovenská vláda vyhlásila za strategicky dôležité. Zákon okrem toho poskytol slovenskej vláde prednostné právo na kúpu strategických spoločností, ktoré sa dostali do konkurzu.

| (29) | Na to, aby spoločnosť patrila do rozsahu pôsobnosti zákona, museli byť splnené všetky tieto požiadavky:






  — | spoločnosť je obchodnou spoločnosťou, ktorej majetok je predmetom vyhláseného konkurzného konania, |
| --- | --- | --- |

(29)

Na to, aby spoločnosť patrila do rozsahu pôsobnosti zákona, museli byť splnené všetky tieto požiadavky:

—

spoločnosť je obchodnou spoločnosťou, ktorej majetok je predmetom vyhláseného konkurzného konania,

| — | spoločnosť je dôležitá z hľadiska ochrany zdravia, bezpečnosti štátu alebo riadneho chodu hospodárstva, |
| --- | --- |

—

spoločnosť je dôležitá z hľadiska ochrany zdravia, bezpečnosti štátu alebo riadneho chodu hospodárstva,

| — | spoločnosť má viac ako 500 zamestnancov alebo významným spôsobom dodáva energiu, plyn, teplo alebo produkty rafinérskeho priemyslu pre verejnosť, iné odvetvia priemyslu a celoštátnu dopravu alebo prevádzkuje vodné dielo, verejnú čistiareň odpadových vôd, verejnú kanalizáciu alebo verejný vodovod, |
| --- | --- |

—

spoločnosť má viac ako 500 zamestnancov alebo významným spôsobom dodáva energiu, plyn, teplo alebo produkty rafinérskeho priemyslu pre verejnosť, iné odvetvia priemyslu a celoštátnu dopravu alebo prevádzkuje vodné dielo, verejnú čistiareň odpadových vôd, verejnú kanalizáciu alebo verejný vodovod,

| — | slovenská vláda musí vyhlásiť spoločnosť za spoločnosť strategického významu. |
| --- | --- |

—

slovenská vláda musí vyhlásiť spoločnosť za spoločnosť strategického významu.

| (30) | NCHZ bola jedinou spoločnosťou, ktorá mala z tohto zákona prospech. Zákon bol prijatý 5. novembra 2009 a nadobudol účinnosť 1. decembra 2009. Slovenská vláda vyhlásila NCHZ za strategickú spoločnosť 2. decembra 2009 svojím rozhodnutím č. 534/2009. |
| --- | --- |

(30)

NCHZ bola jedinou spoločnosťou, ktorá mala z tohto zákona prospech. Zákon bol prijatý 5. novembra 2009 a nadobudol účinnosť 1. decembra 2009. Slovenská vláda vyhlásila NCHZ za strategickú spoločnosť 2. decembra 2009 svojím rozhodnutím č. 534/2009.

| (31) | Pri rozhodovaní o strategickom význame NCHZ slovenská vláda poukázala na skutočnosť, že konkurz spoločnosti by mohol viesť k strate viac ako 1 700 priamych pracovných miest a ohroziť ďalších 5 000 pracovných miest u dodávateľov NCHZ na Slovensku. Uviedla tiež, že ukončenie výroby v NCHZ by negatívne ovplyvnilo výkonnosť a konkurencieschopnosť chemického priemyslu na Slovensku, čím by sa výrazne zhoršila pozícia celej slovenskej ekonomiky. (9) |
| --- | --- |

(31)

Pri rozhodovaní o strategickom význame NCHZ slovenská vláda poukázala na skutočnosť, že konkurz spoločnosti by mohol viesť k strate viac ako 1 700 priamych pracovných miest a ohroziť ďalších 5 000 pracovných miest u dodávateľov NCHZ na Slovensku. Uviedla tiež, že ukončenie výroby v NCHZ by negatívne ovplyvnilo výkonnosť a konkurencieschopnosť chemického priemyslu na Slovensku, čím by sa výrazne zhoršila pozícia celej slovenskej ekonomiky. (9)

2.3.2.   Prevádzka na základe uznesenia veriteľského výboru

| (32) | Po skončení účinnosti zákona 31. decembra 2010 správca konkurznej podstaty, ktorý bol viazaný pokynmi veriteľského výboru, rozhodol o pokračovaní prevádzky NCHZ v súlade s ustanoveniami slovenského zákona o konkurze. |
| --- | --- |

(32)

Po skončení účinnosti zákona 31. decembra 2010 správca konkurznej podstaty, ktorý bol viazaný pokynmi veriteľského výboru, rozhodol o pokračovaní prevádzky NCHZ v súlade s ustanoveniami slovenského zákona o konkurze.

| (33) | Podľa slovenského zákona o konkurze si veritelia všetkých nezabezpečených pohľadávok prihlásených v konkurznom konaní volia veriteľský výbor na účely výkonu svojich práv v konkurze. Výbor má právomoc vydávať pokyny správcovi konkurznej podstaty za okolností, ktoré sú výslovne stanovené v slovenskom zákone o konkurze, okrem iného v situácii, keď náklady na prevádzku podniku v konkurze presiahnu výnosy z jeho prevádzky a pokračovanie v jeho prevádzke tak vedie k ďalšiemu hromadeniu záväzkov. V takej situácii si správca vyžiada pokyny týkajúce sa rozsahu, v ktorom sa má pokračovať v prevádzke spoločnosti (§ 88 slovenského zákona o konkurze). O týchto pokynoch musí hlasovať veriteľský výbor spolu so zabezpečenými veriteľmi a následne ich musí schváliť konkurzný súd, ktorý ich vyhlási za záväzné. |
| --- | --- |

(33)

Podľa slovenského zákona o konkurze si veritelia všetkých nezabezpečených pohľadávok prihlásených v konkurznom konaní volia veriteľský výbor na účely výkonu svojich práv v konkurze. Výbor má právomoc vydávať pokyny správcovi konkurznej podstaty za okolností, ktoré sú výslovne stanovené v slovenskom zákone o konkurze, okrem iného v situácii, keď náklady na prevádzku podniku v konkurze presiahnu výnosy z jeho prevádzky a pokračovanie v jeho prevádzke tak vedie k ďalšiemu hromadeniu záväzkov. V takej situácii si správca vyžiada pokyny týkajúce sa rozsahu, v ktorom sa má pokračovať v prevádzke spoločnosti (§ 88 slovenského zákona o konkurze). O týchto pokynoch musí hlasovať veriteľský výbor spolu so zabezpečenými veriteľmi a následne ich musí schváliť konkurzný súd, ktorý ich vyhlási za záväzné.

| (34) | V prípade konkurzného konania voči NCHZ bol výbor zložený z 5 subjektov, z ktorých štyri boli v súkromnom vlastníctve (10). Verejným členom výboru bol Fond národného majetku. NCHZ mali okrem toho, podľa informácií, ktoré má Komisia k dispozícii, šesť zabezpečených veriteľov. Štyria z týchto zabezpečených veriteľov boli štátne/verejnoprávne podniky – Fond národného majetku, Environmentálny fond, Slovenská záručná a rozvojová banka, a. s., a Mesto Nováky. |
| --- | --- |

(34)

V prípade konkurzného konania voči NCHZ bol výbor zložený z 5 subjektov, z ktorých štyri boli v súkromnom vlastníctve (10). Verejným členom výboru bol Fond národného majetku. NCHZ mali okrem toho, podľa informácií, ktoré má Komisia k dispozícii, šesť zabezpečených veriteľov. Štyria z týchto zabezpečených veriteľov boli štátne/verejnoprávne podniky – Fond národného majetku, Environmentálny fond, Slovenská záručná a rozvojová banka, a. s., a Mesto Nováky.

| (35) | Správca v súlade so svojou povinnosťou podľa slovenského zákona o konkurze informoval zabezpečených aj nezabezpečených veriteľov (na spoločnom zasadnutí 26. januára 2011) o tom, že náklady na prevádzku podniku NCHZ sú vyššie ako výnosy z prevádzky. Správca predložil veriteľom aj ekonomickú analýzu z 23. decembra 2010, v ktorej boli uvedené viaceré možné scenáre a porovnanie nákladov a výnosov z hľadiska veriteľov NCHZ. V analýze sa dospelo k záveru, že je v záujme veriteľov pokračovať v prevádzke NCHZ a predať ich ako fungujúci podnik. Analýza správcu bola doplnená prezentáciou vedenia NCHZ – NCHZ Nováky: Štúdia uskutočniteľnosti reštrukturalizácie – v ktorej sa tiež argumentovalo, že najlepšie riešenie pre veriteľov je predať NCHZ ako podnik v prevádzke. So zreteľom na tieto štúdie všetci veritelia vo veriteľskom výbore, ako aj všetci zabezpečení veritelia, 26. januára 2011 súhlasili s tým, aby spoločnosť pokračovala v prevádzke. Toto rozhodnutie schválil súd v Trenčíne 23. februára 2011, čím sa stalo pre správcu záväzným. |
| --- | --- |

(35)

Správca v súlade so svojou povinnosťou podľa slovenského zákona o konkurze informoval zabezpečených aj nezabezpečených veriteľov (na spoločnom zasadnutí 26. januára 2011) o tom, že náklady na prevádzku podniku NCHZ sú vyššie ako výnosy z prevádzky. Správca predložil veriteľom aj ekonomickú analýzu z 23. decembra 2010, v ktorej boli uvedené viaceré možné scenáre a porovnanie nákladov a výnosov z hľadiska veriteľov NCHZ. V analýze sa dospelo k záveru, že je v záujme veriteľov pokračovať v prevádzke NCHZ a predať ich ako fungujúci podnik. Analýza správcu bola doplnená prezentáciou vedenia NCHZ – NCHZ Nováky: Štúdia uskutočniteľnosti reštrukturalizácie – v ktorej sa tiež argumentovalo, že najlepšie riešenie pre veriteľov je predať NCHZ ako podnik v prevádzke. So zreteľom na tieto štúdie všetci veritelia vo veriteľskom výbore, ako aj všetci zabezpečení veritelia, 26. januára 2011 súhlasili s tým, aby spoločnosť pokračovala v prevádzke. Toto rozhodnutie schválil súd v Trenčíne 23. februára 2011, čím sa stalo pre správcu záväzným.

| (36) | Po schválení veriteľmi a súdom v Trenčíne pokračovala prevádzka podniku NCHZ bez prerušenia až do jeho predaja ako fungujúceho podniku spoločnosti Via Chem Slovakia v júli 2012. |
| --- | --- |

(36)

Po schválení veriteľmi a súdom v Trenčíne pokračovala prevádzka podniku NCHZ bez prerušenia až do jeho predaja ako fungujúceho podniku spoločnosti Via Chem Slovakia v júli 2012.

2.3.3.   Rozhodnutie Komisie o začatí formálneho vyšetrovacieho konania

| (37) | V rozhodnutí z 2. júla 2013 o začatí konania sa konštatovalo, že NCHZ neuhradili v plnej výške počas konkurzného konania príspevky na sociálne zabezpečenie za svojich zamestnancov, ani žiadne ďalšie záväzky voči rôznym štátnym subjektom. Výška verejného dlhu za obdobie rokov 2009 až 2011 dosiahla 12,1 milióna EUR. Vzhľadom na finančné ťažkosti NCHZ, ktoré viedli k návrhu na vyhlásenie konkurzu, podstúpil štát tým, že umožnil pokračovanie prevádzky NCHZ, skutočné riziko akumulovania verejných záväzkov, ktoré by NCHZ neboli schopné splniť. Neuhradenému dlhu sa teda mohlo predísť alebo sa dlh mohol aspoň výrazne znížiť zastavením prevádzky NCHZ počas konkurzného konania. |
| --- | --- |

(37)

V rozhodnutí z 2. júla 2013 o začatí konania sa konštatovalo, že NCHZ neuhradili v plnej výške počas konkurzného konania príspevky na sociálne zabezpečenie za svojich zamestnancov, ani žiadne ďalšie záväzky voči rôznym štátnym subjektom. Výška verejného dlhu za obdobie rokov 2009 až 2011 dosiahla 12,1 milióna EUR. Vzhľadom na finančné ťažkosti NCHZ, ktoré viedli k návrhu na vyhlásenie konkurzu, podstúpil štát tým, že umožnil pokračovanie prevádzky NCHZ, skutočné riziko akumulovania verejných záväzkov, ktoré by NCHZ neboli schopné splniť. Neuhradenému dlhu sa teda mohlo predísť alebo sa dlh mohol aspoň výrazne znížiť zastavením prevádzky NCHZ počas konkurzného konania.

| (38) | Existovali aj významné náznaky, že rozhodnutie veriteľov o pokračovaní v prevádzke NCHZ po skončení účinnosti zákona možno pripísať štátu a že spoločnosti poskytlo nenáležitú selektívnu hospodársku výhodu. |
| --- | --- |

(38)

Existovali aj významné náznaky, že rozhodnutie veriteľov o pokračovaní v prevádzke NCHZ po skončení účinnosti zákona možno pripísať štátu a že spoločnosti poskytlo nenáležitú selektívnu hospodársku výhodu.

| (39) | Komisia tak na základe predbežného posúdenia dospela k záveru, že spoločnosti NCHZ bola tým, že sa jej umožnilo pokračovať v prevádzke a pôsobení na trhu bez toho, aby musela počas značne dlhého časového obdobia uhrádzať príspevky na sociálne zabezpečenie a ostatné verejné záväzky, poskytnutá výhoda voči jej konkurentom, ktorú by za normálnych trhových podmienok nezískala. |
| --- | --- |

(39)

Komisia tak na základe predbežného posúdenia dospela k záveru, že spoločnosti NCHZ bola tým, že sa jej umožnilo pokračovať v prevádzke a pôsobení na trhu bez toho, aby musela počas značne dlhého časového obdobia uhrádzať príspevky na sociálne zabezpečenie a ostatné verejné záväzky, poskytnutá výhoda voči jej konkurentom, ktorú by za normálnych trhových podmienok nezískala.

| (40) | Komisia mala pochybnosti aj o tom, či bola verejná súťaž, prostredníctvom ktorej boli NCHZ predané, nepodmienená, pretože niektorí uchádzači mali možnosť zvýšiť ponuky v neskoršom štádiu, keď už boli všetky ponuky predložené. Komisia preto mala pochybnosti, či cena, ktorú víťaz verejnej súťaže zaplatil za majetok spoločnosti, bola trhovou cenou, ktorá zabezpečovala maximalizáciu výnosov určených na uspokojenie veriteľov vrátane štátu. Okrem toho existovali významné náznaky, že ekonomická kontinuita medzi NCHZ a novým subjektom nebola prerušená. Znamenalo by to, že akúkoľvek nezlučiteľnú štátnu pomoc poskytnutú NCHZ by bolo možné vymáhať aj od nového vlastníka podniku spoločnosti. |
| --- | --- |

(40)

Komisia mala pochybnosti aj o tom, či bola verejná súťaž, prostredníctvom ktorej boli NCHZ predané, nepodmienená, pretože niektorí uchádzači mali možnosť zvýšiť ponuky v neskoršom štádiu, keď už boli všetky ponuky predložené. Komisia preto mala pochybnosti, či cena, ktorú víťaz verejnej súťaže zaplatil za majetok spoločnosti, bola trhovou cenou, ktorá zabezpečovala maximalizáciu výnosov určených na uspokojenie veriteľov vrátane štátu. Okrem toho existovali významné náznaky, že ekonomická kontinuita medzi NCHZ a novým subjektom nebola prerušená. Znamenalo by to, že akúkoľvek nezlučiteľnú štátnu pomoc poskytnutú NCHZ by bolo možné vymáhať aj od nového vlastníka podniku spoločnosti.

| (41) | Komisia preto rozhodla o začatí konania podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. |
| --- | --- |

(41)

Komisia preto rozhodla o začatí konania podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

3.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

| (42) | K rozhodnutiu o začatí konania predložili pripomienky dve tretie strany – sťažovateľ a ďalšia zainteresovaná tretia strana, ktorá si želala zostať anonymná. Obe tieto zainteresované strany potvrdili skutočnosti, ako aj dôvody uvedené Komisiou v rozhodnutí o začatí formálneho vyšetrovacieho konania. |
| --- | --- |

(42)

K rozhodnutiu o začatí konania predložili pripomienky dve tretie strany – sťažovateľ a ďalšia zainteresovaná tretia strana, ktorá si želala zostať anonymná. Obe tieto zainteresované strany potvrdili skutočnosti, ako aj dôvody uvedené Komisiou v rozhodnutí o začatí formálneho vyšetrovacieho konania.

| (43) | Tretie strany zdôraznili očividné časové prepojenie medzi hospodárskymi ťažkosťami NCHZ a predložením zákona o strategických spoločnostiach, ktorý bol prijatý v skrátenom legislatívnom konaní. Slovenská vláda okrem toho prijala rozhodnutie o vyhlásení NCHZ za strategickú spoločnosť v zmysle zákona iba jeden deň po nadobudnutí účinnosti zákona. Obe zainteresované strany vyhlásili, že štát mohol zabrániť predvídateľnému riziku akumulácie neuhradených pohľadávok voči štátu, ak by NCHZ nepriznal štatút strategickej spoločnosti. |
| --- | --- |

(43)

Tretie strany zdôraznili očividné časové prepojenie medzi hospodárskymi ťažkosťami NCHZ a predložením zákona o strategických spoločnostiach, ktorý bol prijatý v skrátenom legislatívnom konaní. Slovenská vláda okrem toho prijala rozhodnutie o vyhlásení NCHZ za strategickú spoločnosť v zmysle zákona iba jeden deň po nadobudnutí účinnosti zákona. Obe zainteresované strany vyhlásili, že štát mohol zabrániť predvídateľnému riziku akumulácie neuhradených pohľadávok voči štátu, ak by NCHZ nepriznal štatút strategickej spoločnosti.

| (44) | Okrem toho je možné, že NCHZ ťažili z výhody postavenia podniku, ktorý na základe zákona nemôže opustiť trh, čím zostávali dôveryhodným obchodným partnerom, zatiaľ čo v prípade iných spoločností v rovnakej situácii ako NCHZ, t. j. v konkurznom konaní, by sa s vysokou pravdepodobnosťou zhoršili ich obchodné vzťahy s dodávateľmi a zákazníkmi vzhľadom na ich možný odchod z trhu. |
| --- | --- |

(44)

Okrem toho je možné, že NCHZ ťažili z výhody postavenia podniku, ktorý na základe zákona nemôže opustiť trh, čím zostávali dôveryhodným obchodným partnerom, zatiaľ čo v prípade iných spoločností v rovnakej situácii ako NCHZ, t. j. v konkurznom konaní, by sa s vysokou pravdepodobnosťou zhoršili ich obchodné vzťahy s dodávateľmi a zákazníkmi vzhľadom na ich možný odchod z trhu.

| (45) | Vo vzťahu k prevádzke NCHZ na základe rozhodnutia veriteľského výboru jedna zo zainteresovaných strán uviedla, že člen veriteľského výboru, ktorý bol vo vlastníctve štátu, sa mohol a mal pokúsiť dosiahnuť iný výsledok tým, že presvedčí ostatných členov výboru, alebo mal minimálne hlasovať proti pokračovaniu prevádzky NCHZ. Rovnaké argumenty sa vzťahujú na štát ako jedného zo zabezpečených veriteľov, ktorý mal podľa zainteresovaných strán právo vetovať rozhodnutie o schválení pokračovania prevádzky NCHZ. Vzhľadom na túto nečinnosť možno podľa názoru zainteresovaných strán pripísať rozhodnutie veriteľského výboru a zabezpečených veriteľov štátu. |
| --- | --- |

(45)

Vo vzťahu k prevádzke NCHZ na základe rozhodnutia veriteľského výboru jedna zo zainteresovaných strán uviedla, že člen veriteľského výboru, ktorý bol vo vlastníctve štátu, sa mohol a mal pokúsiť dosiahnuť iný výsledok tým, že presvedčí ostatných členov výboru, alebo mal minimálne hlasovať proti pokračovaniu prevádzky NCHZ. Rovnaké argumenty sa vzťahujú na štát ako jedného zo zabezpečených veriteľov, ktorý mal podľa zainteresovaných strán právo vetovať rozhodnutie o schválení pokračovania prevádzky NCHZ. Vzhľadom na túto nečinnosť možno podľa názoru zainteresovaných strán pripísať rozhodnutie veriteľského výboru a zabezpečených veriteľov štátu.

| (46) | V každom prípade zainteresované strany ďalej uviedli, že rozhodnutie trenčianskeho súdu o povolení zachovania prevádzky NCHZ je možné tiež pripísať štátu. |
| --- | --- |

(46)

V každom prípade zainteresované strany ďalej uviedli, že rozhodnutie trenčianskeho súdu o povolení zachovania prevádzky NCHZ je možné tiež pripísať štátu.

| (47) | Obe zainteresované strany uviedli, že pokračovanie prevádzky NCHZ narušilo hospodársku súťaž najmä na trhu s karbidom vápnika a že NCHZ mali počas tohto obdobia veľmi agresívnu cenovú politiku. |
| --- | --- |

(47)

Obe zainteresované strany uviedli, že pokračovanie prevádzky NCHZ narušilo hospodársku súťaž najmä na trhu s karbidom vápnika a že NCHZ mali počas tohto obdobia veľmi agresívnu cenovú politiku.

| (48) | Vo vzťahu k predaju NCHZ jedna zo zainteresovaných strán uviedla, že v dôsledku záväzkov v rámci verejnej súťaže boli výsledky súťaže neisté, a z tohto dôvodu sa verejnej súťaže nezúčastnila, hoci by pre ňu získanie podniku NCHZ mohlo byť zaujímavé. |
| --- | --- |

(48)

Vo vzťahu k predaju NCHZ jedna zo zainteresovaných strán uviedla, že v dôsledku záväzkov v rámci verejnej súťaže boli výsledky súťaže neisté, a z tohto dôvodu sa verejnej súťaže nezúčastnila, hoci by pre ňu získanie podniku NCHZ mohlo byť zaujímavé.

| (49) | Zúčastnené strany nakoniec uviedli, že celkové pôsobenie a prítomnosť spoločnosti Fortischem na trhu sú v zásade identické s bývalým podnikom NCHZ. Jedinou viditeľnou zmenou bola zmena názvu a vlastníka. |
| --- | --- |

(49)

Zúčastnené strany nakoniec uviedli, že celkové pôsobenie a prítomnosť spoločnosti Fortischem na trhu sú v zásade identické s bývalým podnikom NCHZ. Jedinou viditeľnou zmenou bola zmena názvu a vlastníka.

4.   PRIPOMIENKY SLOVENSKA

Existencia hospodárskej výhody pre NCHZ

| (50) | Slovensko tvrdí, že správca konkurzného konania NCHZ bol povinný pokračovať v prevádzke spoločnosti na základe zákona do 31. decembra 2010. Vo vzťahu k charakteru tohto zákona Slovensko uviedlo, že zákon predstavoval všeobecné opatrenie uplatniteľné na všetky spoločnosti, ktoré by splnili dané podmienky. |
| --- | --- |

(50)

Slovensko tvrdí, že správca konkurzného konania NCHZ bol povinný pokračovať v prevádzke spoločnosti na základe zákona do 31. decembra 2010. Vo vzťahu k charakteru tohto zákona Slovensko uviedlo, že zákon predstavoval všeobecné opatrenie uplatniteľné na všetky spoločnosti, ktoré by splnili dané podmienky.

| (51) | Slovensko tvrdilo, že aj napriek tomu, že veritelia ani súd počas prvého obdobia neprijali žiadne rozhodnutie, je pravdepodobné, že ak by zákon neexistoval, veritelia by sa aj tak rozhodli pokračovať v prevádzke NCHZ. Slovensko odkázalo na predbežnú analýzu a verejné vyhlásenia správcu z októbra 2009 (t. j. pred nadobudnutím účinnosti zákona), ktoré svedčia o tom, že uprednostňoval pokračovanie prevádzky NCHZ. Zákon tak nemal žiadny podstatný vplyv, pretože NCHZ by pokračovali v prevádzke aj bez prijatia zákona výlučne na základe štandardných predpisov o konkurze. |
| --- | --- |

(51)

Slovensko tvrdilo, že aj napriek tomu, že veritelia ani súd počas prvého obdobia neprijali žiadne rozhodnutie, je pravdepodobné, že ak by zákon neexistoval, veritelia by sa aj tak rozhodli pokračovať v prevádzke NCHZ. Slovensko odkázalo na predbežnú analýzu a verejné vyhlásenia správcu z októbra 2009 (t. j. pred nadobudnutím účinnosti zákona), ktoré svedčia o tom, že uprednostňoval pokračovanie prevádzky NCHZ. Zákon tak nemal žiadny podstatný vplyv, pretože NCHZ by pokračovali v prevádzke aj bez prijatia zákona výlučne na základe štandardných predpisov o konkurze.

| (52) | Následne, po skončení účinnosti zákona v decembri 2010, požiadal správca veriteľský výbor o pokyny v súvislosti s pokračovaním prevádzky spoločnosti. Výbor súhlasil a toto rozhodnutie potvrdil trenčiansky súd (11). Slovensko predložilo vypracovanú hospodársku analýzu, ktorá slúžila ako podklad pre rozhodovanie veriteľského výboru. Spoločnosť teda pokračovala v prevádzke až do svojho predaja v roku 2012. |
| --- | --- |

(52)

Následne, po skončení účinnosti zákona v decembri 2010, požiadal správca veriteľský výbor o pokyny v súvislosti s pokračovaním prevádzky spoločnosti. Výbor súhlasil a toto rozhodnutie potvrdil trenčiansky súd (11). Slovensko predložilo vypracovanú hospodársku analýzu, ktorá slúžila ako podklad pre rozhodovanie veriteľského výboru. Spoločnosť teda pokračovala v prevádzke až do svojho predaja v roku 2012.

| (53) | Slovensko predložilo aj hypotetickú analýzu vypracovanú správcom pomocou metodiky použitej na analýzu vypracovanú v 2. období (pokračovanie prevádzky na základe rozhodnutia veriteľov a súdu), v ktorej sa dospelo k záveru, že ak by sa o likvidácii uvažovalo na začiatku 1. obdobia (pokračovanie prevádzky na základe zákona), výsledok analýzy by bol rovnaký. Napriek nižšiej úrovni aktuálnych záväzkov v hodnote 8,5 milióna EUR by výnosy z likvidácie neboli vyššie ako náklady a aktuálne záväzky. |
| --- | --- |

(53)

Slovensko predložilo aj hypotetickú analýzu vypracovanú správcom pomocou metodiky použitej na analýzu vypracovanú v 2. období (pokračovanie prevádzky na základe rozhodnutia veriteľov a súdu), v ktorej sa dospelo k záveru, že ak by sa o likvidácii uvažovalo na začiatku 1. obdobia (pokračovanie prevádzky na základe zákona), výsledok analýzy by bol rovnaký. Napriek nižšiej úrovni aktuálnych záväzkov v hodnote 8,5 milióna EUR by výnosy z likvidácie neboli vyššie ako náklady a aktuálne záväzky.

| (54) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti Slovensko tvrdí, že postup štátu počas celého konkurzného konania bol v súlade so zásadou veriteľa v trhovom hospodárstve. Neposkytlo preto NCHZ žiadnu hospodársku výhodu a jeho konanie nepredstavovalo štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(54)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti Slovensko tvrdí, že postup štátu počas celého konkurzného konania bol v súlade so zásadou veriteľa v trhovom hospodárstve. Neposkytlo preto NCHZ žiadnu hospodársku výhodu a jeho konanie nepredstavovalo štátnu pomoc.

Vymáhanie pohľadávok Slovenska od NCHZ v konkurze

| (55) | Slovensko tvrdilo, že v rámci správy a vymáhania pohľadávok voči NCHZ hlavný veriteľ, ktorým je Sociálna poisťovňa, postupoval v súlade so zákonom č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o sociálnom poistení“) a v súlade so slovenským zákonom o konkurze. Sociálna poisťovňa vyčerpala všetky prostriedky nápravy dostupné podľa zákona. Neakceptovala neplatenie poistného a riadne zaevidovala svoju pohľadávku u správcu. |
| --- | --- |

(55)

Slovensko tvrdilo, že v rámci správy a vymáhania pohľadávok voči NCHZ hlavný veriteľ, ktorým je Sociálna poisťovňa, postupoval v súlade so zákonom č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o sociálnom poistení“) a v súlade so slovenským zákonom o konkurze. Sociálna poisťovňa vyčerpala všetky prostriedky nápravy dostupné podľa zákona. Neakceptovala neplatenie poistného a riadne zaevidovala svoju pohľadávku u správcu.

| (56) | Sociálna poisťovňa nemala záznam o žiadnych pohľadávkach voči NCHZ, ktoré vznikli pred vyhlásením konkurzu, ktoré by bolo potrebné prihlásiť v konkurznom konaní v súlade s § 28 slovenského zákona o konkurze (12). Preto sa nemohla stať členom veriteľských orgánov, ktoré rozhodovali o pokračovaní prevádzky NCHZ. |
| --- | --- |

(56)

Sociálna poisťovňa nemala záznam o žiadnych pohľadávkach voči NCHZ, ktoré vznikli pred vyhlásením konkurzu, ktoré by bolo potrebné prihlásiť v konkurznom konaní v súlade s § 28 slovenského zákona o konkurze (12). Preto sa nemohla stať členom veriteľských orgánov, ktoré rozhodovali o pokračovaní prevádzky NCHZ.

| (57) | Z toho dôvodu bola jediným dostupným prostriedkom zabezpečenia jej pohľadávok ich registrácia v prebiehajúcom konkurznom konaní ako pohľadávok proti podstate. Sociálna poisťovňa (prostredníctvom pobočky v Prievidzi) tak konala priebežne, v súlade s § 87 a 88 slovenského zákona o konkurze (podrobnosti sú uvedené v tabuľke 2). |
| --- | --- |

(57)

Z toho dôvodu bola jediným dostupným prostriedkom zabezpečenia jej pohľadávok ich registrácia v prebiehajúcom konkurznom konaní ako pohľadávok proti podstate. Sociálna poisťovňa (prostredníctvom pobočky v Prievidzi) tak konala priebežne, v súlade s § 87 a 88 slovenského zákona o konkurze (podrobnosti sú uvedené v tabuľke 2).

| (58) | Podľa § 87 ods. 3 slovenského zákona o konkurze uspokojuje pohľadávky proti podstate správca z výťažku zo speňaženia majetku dotknutej podstaty podľa poradia ich splatnosti. Správca zodpovedá veriteľom pohľadávok proti podstate za škodu, ktorá im vznikne tým, že ich pohľadávka proti podstate nebola riadne a včas uspokojená v súlade s týmto ustanovením, pokiaľ nepreukáže, že postupoval s potrebnou odbornou starostlivosťou. Dňa 24. augusta 2011 sa v pobočke v Prievidzi uskutočnilo stretnutie zástupcov Sociálnej poisťovne a NCHZ. Na stretnutí správca informoval zástupcov Sociálnej poisťovne, že nebude schopný uspokojiť pohľadávky proti podstate, pretože musí uprednostniť pokračovanie prevádzky podniku, aby mohla byť spoločnosť predaná za čo najlepšiu cenu. |
| --- | --- |

(58)

Podľa § 87 ods. 3 slovenského zákona o konkurze uspokojuje pohľadávky proti podstate správca z výťažku zo speňaženia majetku dotknutej podstaty podľa poradia ich splatnosti. Správca zodpovedá veriteľom pohľadávok proti podstate za škodu, ktorá im vznikne tým, že ich pohľadávka proti podstate nebola riadne a včas uspokojená v súlade s týmto ustanovením, pokiaľ nepreukáže, že postupoval s potrebnou odbornou starostlivosťou. Dňa 24. augusta 2011 sa v pobočke v Prievidzi uskutočnilo stretnutie zástupcov Sociálnej poisťovne a NCHZ. Na stretnutí správca informoval zástupcov Sociálnej poisťovne, že nebude schopný uspokojiť pohľadávky proti podstate, pretože musí uprednostniť pokračovanie prevádzky podniku, aby mohla byť spoločnosť predaná za čo najlepšiu cenu.

| (59) | Podľa § 47 ods. 1 slovenského zákona o konkurze sa vyhlásením konkurzu prerušujú všetky súdne a iné konania, ktoré sa týkajú majetku podliehajúceho konkurznému konaniu a patriaceho úpadcovi. Časové lehoty určené alebo stanovené v týchto konaniach počas tohto obdobia prerušenia neplynú. |
| --- | --- |

(59)

Podľa § 47 ods. 1 slovenského zákona o konkurze sa vyhlásením konkurzu prerušujú všetky súdne a iné konania, ktoré sa týkajú majetku podliehajúceho konkurznému konaniu a patriaceho úpadcovi. Časové lehoty určené alebo stanovené v týchto konaniach počas tohto obdobia prerušenia neplynú.

| (60) | Podľa § 47 slovenského zákona o konkurze Sociálna poisťovňa nesmie uplatniť pohľadávku rozhodnutím podľa zákona o sociálnom poistení, ani následne vymáhať pohľadávku v rámci začatia exekučného konania (pozri § 48 slovenského zákona o konkurze). V tabuľke 2 sú uvedené pohľadávky zaregistrované sociálnou poisťovňou v období od septembra 2009 do januára 2012. |
| --- | --- |

(60)

Podľa § 47 slovenského zákona o konkurze Sociálna poisťovňa nesmie uplatniť pohľadávku rozhodnutím podľa zákona o sociálnom poistení, ani následne vymáhať pohľadávku v rámci začatia exekučného konania (pozri § 48 slovenského zákona o konkurze). V tabuľke 2 sú uvedené pohľadávky zaregistrované sociálnou poisťovňou v období od septembra 2009 do januára 2012.

| (61) | Pobočka Sociálnej poisťovne v Prievidzi však 15. novembra 2011 podala na Okresnú prokuratúru v Prievidzi sťažnosť na osoby oprávnené konať v mene NCHZ s tým, že sa údajne v období od júna 2011 do septembra 2011 dopustili trestného činu neodvedenia poistného a neplatenia poistného podľa § 277 a 278 zákona č. 300/2005 Z. z. (trestný zákon) v znení neskorších predpisov. Vyšetrovateľ Okresného riaditeľstva Policajného zboru v Prievidzi zastavil 7. februára 2012 trestné konanie, pretože nebolo možné zistiť skutočnosti, ktoré by umožňovali trestné stíhanie dotknutých osôb.

  Tabuľka 2


  Výška pohľadávok prihlásených v konkurznom konaní (v tisícoch EUR)
   (13)
  Sociálnou poisťovňou v období od septembra 2009 do januára 2012








  Druh pohľadávky | Dátum prihlásenia u správcu konkurznej podstaty | Suma v tisícoch EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| Sociálne poistenie a dôchodkové poistenie | 11.10.2010 | [...] |
| Sociálne poistenie a dôchodkové poistenie | 24.6.2011 | [...] |
| Sociálne poistenie a dôchodkové poistenie | december 2011 | [...] |
| Garančné poistenie | 11.10.2010 | [...] |
| Garančné poistenie | 24.6.2011 | [...] |
| Garančné poistenie | 18.1.2012 | [...] |
| Celková výška pohľadávok zaevidovaných do 31.1.2012 | | [...] |

(61)

Pobočka Sociálnej poisťovne v Prievidzi však 15. novembra 2011 podala na Okresnú prokuratúru v Prievidzi sťažnosť na osoby oprávnené konať v mene NCHZ s tým, že sa údajne v období od júna 2011 do septembra 2011 dopustili trestného činu neodvedenia poistného a neplatenia poistného podľa § 277 a 278 zákona č. 300/2005 Z. z. (trestný zákon) v znení neskorších predpisov. Vyšetrovateľ Okresného riaditeľstva Policajného zboru v Prievidzi zastavil 7. februára 2012 trestné konanie, pretože nebolo možné zistiť skutočnosti, ktoré by umožňovali trestné stíhanie dotknutých osôb.

Tabuľka 2

Výška pohľadávok prihlásených v konkurznom konaní (v tisícoch EUR)
   (13)
  Sociálnou poisťovňou v období od septembra 2009 do januára 2012

Druh pohľadávky

Dátum prihlásenia u správcu konkurznej podstaty

Suma v tisícoch EUR

Sociálne poistenie a dôchodkové poistenie

11.10.2010

[...]

Sociálne poistenie a dôchodkové poistenie

24.6.2011

[...]

Sociálne poistenie a dôchodkové poistenie

december 2011

[...]

Garančné poistenie

11.10.2010

[...]

Garančné poistenie

24.6.2011

[...]

Garančné poistenie

18.1.2012

[...]

Celková výška pohľadávok zaevidovaných do 31.1.2012

[...]

Predaj NCHZ

| (62) | Pokiaľ ide o predaj NCHZ, Slovensko tvrdilo, že predaj sa uskutočnil otvoreným, transparentným a bezpodmienečným spôsobom a že vo verejnej súťaži bol riadne vybratý uchádzač s najvyššou ponukou. Pokiaľ ide o druh predaja, Slovensko tvrdilo, že tento prípad by sa mal vnímať ako osobitný prípad majetkového obchodu, v ktorom sa prevádza celý majetok spolu s právami a určitými záväzkami spojenými s týmto majetkom. |
| --- | --- |

(62)

Pokiaľ ide o predaj NCHZ, Slovensko tvrdilo, že predaj sa uskutočnil otvoreným, transparentným a bezpodmienečným spôsobom a že vo verejnej súťaži bol riadne vybratý uchádzač s najvyššou ponukou. Pokiaľ ide o druh predaja, Slovensko tvrdilo, že tento prípad by sa mal vnímať ako osobitný prípad majetkového obchodu, v ktorom sa prevádza celý majetok spolu s právami a určitými záväzkami spojenými s týmto majetkom.

| (63) | Slovensko ďalej tvrdilo, že v tomto konkrétnom prípade nebolo pravdepodobné, že by podmienky stanovené pre druhú verejnú súťaž ovplyvnili možnosť dosiahnuť najvyššiu možnú cenu, pretože ani jeden z dvoch uchádzačov, ktorý sa zúčastnili druhej verejnej súťaže, neplánoval prevziať žiadne záväzky. Konečná dosiahnutá cena (2,2 milióna EUR) bola okrem toho veľmi blízka cene v prvej verejnej súťaži, ktorá bola zrušená (2 milióny EUR). Prvá verejná súťaž nezahŕňala žiadne záväzky. |
| --- | --- |

(63)

Slovensko ďalej tvrdilo, že v tomto konkrétnom prípade nebolo pravdepodobné, že by podmienky stanovené pre druhú verejnú súťaž ovplyvnili možnosť dosiahnuť najvyššiu možnú cenu, pretože ani jeden z dvoch uchádzačov, ktorý sa zúčastnili druhej verejnej súťaže, neplánoval prevziať žiadne záväzky. Konečná dosiahnutá cena (2,2 milióna EUR) bola okrem toho veľmi blízka cene v prvej verejnej súťaži, ktorá bola zrušená (2 milióny EUR). Prvá verejná súťaž nezahŕňala žiadne záväzky.

| (64) | Keďže podľa názoru Slovenska boli NCHZ predané v rámci dostatočne otvorenej, transparentnej a bezpodmienečnej verejnej súťaže, bola za majetok NCHZ získaná trhová cena. Podľa názoru Slovenska medzi NCHZ, Via Chem Slovakia a teraz Fortischem neexistuje hospodárska kontinuita. Slovensko tvrdilo, že v transakcii medzi spoločnosťami Via Chem Slovakia a Fortischem bolo prevedených menej ako 60 % podniku, najmä preto, že predaj nezahŕňal žiaden nehnuteľný majetok. Slovensko nakoniec uviedlo, že Komisia nemá žiaden dôkaz, ktorý by preukázal, že predaj NCHZ ako fungujúceho podniku bol vykonaný s cieľom vyhnúť sa vymáhaniu štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(64)

Keďže podľa názoru Slovenska boli NCHZ predané v rámci dostatočne otvorenej, transparentnej a bezpodmienečnej verejnej súťaže, bola za majetok NCHZ získaná trhová cena. Podľa názoru Slovenska medzi NCHZ, Via Chem Slovakia a teraz Fortischem neexistuje hospodárska kontinuita. Slovensko tvrdilo, že v transakcii medzi spoločnosťami Via Chem Slovakia a Fortischem bolo prevedených menej ako 60 % podniku, najmä preto, že predaj nezahŕňal žiaden nehnuteľný majetok. Slovensko nakoniec uviedlo, že Komisia nemá žiaden dôkaz, ktorý by preukázal, že predaj NCHZ ako fungujúceho podniku bol vykonaný s cieľom vyhnúť sa vymáhaniu štátnej pomoci.

| (65) | Slovensko potvrdilo, že všetky nepeňažné záväzky týkajúce sa zmlúv so zamestnancami boli takisto prevedené na nového kupujúceho – Via Chem Slovakia. Slovensko takisto objasnilo, že sa nevykonalo ocenenie, v ktorom by sa vyhodnotil súčet majetku alebo spoločnosti ako fungujúceho podniku. Nakoniec Slovensko potvrdilo, že všetky záväzky voči štátu, ktoré vznikli počas konkurzného konania, zostali v NCHZ a budú vyrovnané z výnosov z predaja. |
| --- | --- |

(65)

Slovensko potvrdilo, že všetky nepeňažné záväzky týkajúce sa zmlúv so zamestnancami boli takisto prevedené na nového kupujúceho – Via Chem Slovakia. Slovensko takisto objasnilo, že sa nevykonalo ocenenie, v ktorom by sa vyhodnotil súčet majetku alebo spoločnosti ako fungujúceho podniku. Nakoniec Slovensko potvrdilo, že všetky záväzky voči štátu, ktoré vznikli počas konkurzného konania, zostali v NCHZ a budú vyrovnané z výnosov z predaja.

5.   POSÚDENIE POMOCI

5.1.   Existencia štátnej pomoci

| (66) | Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(66)

Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

| (67) | S cieľom dospieť k záveru, či ide o štátnu pomoc, sa preto musí posúdiť, či sú v tomto prípade splnené kumulatívne kritériá uvedené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ (t. j. poskytnutie štátnych prostriedkov, možnosť pripísať opatrenie štátu, selektívna výhoda, možné narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod v rámci EÚ). Posúdiť by sa to malo najmä v súvislosti s neplatením príspevkov na sociálne zabezpečenie a iných záväzkov voči štátu počas pokračovania prevádzky NCHZ v konkurze i) na základe uplatnenia zákona po rozhodnutí vlády, ktorým vyhlásila NCHZ za strategickú spoločnosť v zmysle zákona (pozri časť 5.2 nižšie) a ii) pokračovaním prevádzky na základe rozhodnutia veriteľského výboru so súhlasom verejných veriteľov (pozri časť 5.3 nižšie). |
| --- | --- |

(67)

S cieľom dospieť k záveru, či ide o štátnu pomoc, sa preto musí posúdiť, či sú v tomto prípade splnené kumulatívne kritériá uvedené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ (t. j. poskytnutie štátnych prostriedkov, možnosť pripísať opatrenie štátu, selektívna výhoda, možné narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod v rámci EÚ). Posúdiť by sa to malo najmä v súvislosti s neplatením príspevkov na sociálne zabezpečenie a iných záväzkov voči štátu počas pokračovania prevádzky NCHZ v konkurze i) na základe uplatnenia zákona po rozhodnutí vlády, ktorým vyhlásila NCHZ za strategickú spoločnosť v zmysle zákona (pozri časť 5.2 nižšie) a ii) pokračovaním prevádzky na základe rozhodnutia veriteľského výboru so súhlasom verejných veriteľov (pozri časť 5.3 nižšie).

| (68) | Toto posúdenie by sa malo vykonať so zreteľom na skutočnosť, že vzhľadom na finančné ťažkosti NCHZ pred podaním návrhu na vyhlásenie konkurzu podstúpila vláda vyhlásením NCHZ za strategickú spoločnosť skutočné riziko akumulovania verejných záväzkov, ktoré NCHZ nemohli splniť. Existovalo podstatné riziko, že pokračovanie prevádzky NCHZ počas konkurzného konania neprinesie dostatočné výnosy na pokrytie všetkých prevádzkových nákladov vrátane príspevkov na sociálne zabezpečenie a iných štátnych pohľadávok a že pribúdajúce záväzky voči štátu nebudú riadne uhradené. Keďže tento scenár sa počas roka 2010 naozaj naplnil, riziko ďalšieho pribúdania neuhradených záväzkov voči štátu bolo ešte zreteľnejšie na začiatku roka 2011, keď veriteľský výbor po skončení účinnosti zákona rozhodol o pokračovaní prevádzky NCHZ. Správca dokonca osobitne upozornil veriteľov NCHZ na túto záležitosť. |
| --- | --- |

(68)

Toto posúdenie by sa malo vykonať so zreteľom na skutočnosť, že vzhľadom na finančné ťažkosti NCHZ pred podaním návrhu na vyhlásenie konkurzu podstúpila vláda vyhlásením NCHZ za strategickú spoločnosť skutočné riziko akumulovania verejných záväzkov, ktoré NCHZ nemohli splniť. Existovalo podstatné riziko, že pokračovanie prevádzky NCHZ počas konkurzného konania neprinesie dostatočné výnosy na pokrytie všetkých prevádzkových nákladov vrátane príspevkov na sociálne zabezpečenie a iných štátnych pohľadávok a že pribúdajúce záväzky voči štátu nebudú riadne uhradené. Keďže tento scenár sa počas roka 2010 naozaj naplnil, riziko ďalšieho pribúdania neuhradených záväzkov voči štátu bolo ešte zreteľnejšie na začiatku roka 2011, keď veriteľský výbor po skončení účinnosti zákona rozhodol o pokračovaní prevádzky NCHZ. Správca dokonca osobitne upozornil veriteľov NCHZ na túto záležitosť.

| (69) | Pokračovanie prevádzky spoločnosti v konkurze viedlo k narastaniu verejného dlhu. Výška neuhradeného verejného dlhu akumulovaného počas konkurzného konania (2009 – 2012) dosiahla celkovo viac ako 13,3 milióna EUR. |
| --- | --- |

(69)

Pokračovanie prevádzky spoločnosti v konkurze viedlo k narastaniu verejného dlhu. Výška neuhradeného verejného dlhu akumulovaného počas konkurzného konania (2009 – 2012) dosiahla celkovo viac ako 13,3 milióna EUR.

| (70) | Tiež je potrebné poznamenať, že je nepravdepodobné, že by sa akumulované verejné záväzky mohli plne nahradiť z výťažku z predaja podniku NCHZ (predajná cena 2,2 milióna EUR a vrátenie [...]). Skutočne boli doteraz z výnosov z predaja uhradené pohľadávky verejných subjektov len vo výške približne 4,0 milióna EUR. |
| --- | --- |

(70)

Tiež je potrebné poznamenať, že je nepravdepodobné, že by sa akumulované verejné záväzky mohli plne nahradiť z výťažku z predaja podniku NCHZ (predajná cena 2,2 milióna EUR a vrátenie [...]). Skutočne boli doteraz z výnosov z predaja uhradené pohľadávky verejných subjektov len vo výške približne 4,0 milióna EUR.

5.2.   Uplatňovanie zákona na NCHZ

| (71) | Počas 13 mesiacov (od nadobudnutia účinnosti zákona 1. decembra 2009 až do jej skončenia 31. decembra 2010) uplatňovanie zákona na NCHZ poskytovalo základ pre pokračovanie prevádzky NCHZ napriek tomu, že náklady na prevádzku podniku boli stále vyššie ako výnosy z nej získané, a preto viedli k narastaniu dlhu. |
| --- | --- |

(71)

Počas 13 mesiacov (od nadobudnutia účinnosti zákona 1. decembra 2009 až do jej skončenia 31. decembra 2010) uplatňovanie zákona na NCHZ poskytovalo základ pre pokračovanie prevádzky NCHZ napriek tomu, že náklady na prevádzku podniku boli stále vyššie ako výnosy z nej získané, a preto viedli k narastaniu dlhu.

| (72) | V súlade s § 5 písm. a) zákona bol správca konkurznej podstaty povinný zabezpečiť prevádzku spoločnosti, ktorú vláda vyhlásila za strategicky dôležitú. Správca vo svojej odpovedi na žiadosť o informácie uviedol, že pokračovanie prevádzky spoločnosti v konkurze bolo nevyhnutným následkom dodržiavania jeho povinností vyplývajúcich priamo zo zákona a jeho postupu v súlade s nimi. NCHZ teda mohli pokračovať v prevádzke a udržať si svoje obchodné vzťahy napriek tomu, že sa nachádzali v situácii, v ktorej by bol správca povinný zvážiť možnosť zastavenia prevádzky a zrušenia podniku (pretože podnik nebol schopný uhradiť všetky svoje dlhy). |
| --- | --- |

(72)

V súlade s § 5 písm. a) zákona bol správca konkurznej podstaty povinný zabezpečiť prevádzku spoločnosti, ktorú vláda vyhlásila za strategicky dôležitú. Správca vo svojej odpovedi na žiadosť o informácie uviedol, že pokračovanie prevádzky spoločnosti v konkurze bolo nevyhnutným následkom dodržiavania jeho povinností vyplývajúcich priamo zo zákona a jeho postupu v súlade s nimi. NCHZ teda mohli pokračovať v prevádzke a udržať si svoje obchodné vzťahy napriek tomu, že sa nachádzali v situácii, v ktorej by bol správca povinný zvážiť možnosť zastavenia prevádzky a zrušenia podniku (pretože podnik nebol schopný uhradiť všetky svoje dlhy).

5.2.1.   Poskytnutie štátnych prostriedkov a možnosť pripísať opatrenia štátu

| (73) | Ako už bolo uvedené vyššie, Slovensko prijalo zákon a na jeho základe vyhlásilo NCHZ za strategickú spoločnosť. Správca bol preto povinný z dôvodu uplatňovania zákona pokračovať v prevádzke NCHZ počas konkurzného konania. |
| --- | --- |

(73)

Ako už bolo uvedené vyššie, Slovensko prijalo zákon a na jeho základe vyhlásilo NCHZ za strategickú spoločnosť. Správca bol preto povinný z dôvodu uplatňovania zákona pokračovať v prevádzke NCHZ počas konkurzného konania.

| (74) | Uvedeným vyhlásením bola prevádzka spoločnosti udržaná napriek existencii jasného rizika (ktoré sa aj naplnilo), že výnosy nebudú stačiť na pokrytie nákladov na prevádzku počas konkurzu vrátane odvodov na sociálne zabezpečenie a ostatných záväzkov voči štátu. |
| --- | --- |

(74)

Uvedeným vyhlásením bola prevádzka spoločnosti udržaná napriek existencii jasného rizika (ktoré sa aj naplnilo), že výnosy nebudú stačiť na pokrytie nákladov na prevádzku počas konkurzu vrátane odvodov na sociálne zabezpečenie a ostatných záväzkov voči štátu.

| (75) | Z toho vyplýva, že štát mohol zabrániť predvídateľnému riziku akumulovania nesplatených záväzkov voči štátu tak, že by uplatnil právo na vlastné uváženie podľa zákona a nepriznal NCHZ status strategickej spoločnosti, ktorý zaväzoval správcu pokračovať v prevádzke podniku NCHZ počas konkurzného konania. |
| --- | --- |

(75)

Z toho vyplýva, že štát mohol zabrániť predvídateľnému riziku akumulovania nesplatených záväzkov voči štátu tak, že by uplatnil právo na vlastné uváženie podľa zákona a nepriznal NCHZ status strategickej spoločnosti, ktorý zaväzoval správcu pokračovať v prevádzke podniku NCHZ počas konkurzného konania.

| (76) | Okrem toho pokračovanie prevádzky a hromadenie dodatočných záväzkov v dôsledku uplatnenia zákona sťažili existujúcim verejným veriteľom NCHZ vymáhanie ich existujúcich pohľadávok. |
| --- | --- |

(76)

Okrem toho pokračovanie prevádzky a hromadenie dodatočných záväzkov v dôsledku uplatnenia zákona sťažili existujúcim verejným veriteľom NCHZ vymáhanie ich existujúcich pohľadávok.

| (77) | Komisia preto dospela k záveru, že vyhlásenie NCHZ za strategickú spoločnosť viedlo k poskytnutiu štátnych prostriedkov v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Toto poskytnutie malo formu ušlých príjmov z príspevkov na sociálne zabezpečenie a iných verejných pohľadávok, ktoré NCHZ neuspokojili počas obdobia, keď sa na ne uplatňoval zákon. Komisia takisto poznamenáva, že rozhodnutie vyhlásiť NCHZ za spoločnosť strategického významu prijala vláda, preto toto rozhodnutie možno jednoznačne pripísať Slovensku ako štátu. |
| --- | --- |

(77)

Komisia preto dospela k záveru, že vyhlásenie NCHZ za strategickú spoločnosť viedlo k poskytnutiu štátnych prostriedkov v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Toto poskytnutie malo formu ušlých príjmov z príspevkov na sociálne zabezpečenie a iných verejných pohľadávok, ktoré NCHZ neuspokojili počas obdobia, keď sa na ne uplatňoval zákon. Komisia takisto poznamenáva, že rozhodnutie vyhlásiť NCHZ za spoločnosť strategického významu prijala vláda, preto toto rozhodnutie možno jednoznačne pripísať Slovensku ako štátu.

5.2.2.   Hospodárska výhoda

| (78) | Uplatnenie zákona na NCHZ im poskytlo hospodársku výhodu, keďže ochránilo spoločnosť pred bežným priebehom konkurzného konania podľa štandardných právnych predpisov o konkurze. NCHZ pokračovali v prevádzke počas takmer 13 mesiacov výlučne z dôvodu uplatňovania zákona. Správca konkurznej podstaty musel zabezpečiť prevádzku podniku, aj keď jeho výnosy nepokrývali plne jeho prevádzkové náklady vrátane daní alebo príspevkov na sociálne zabezpečenie. Uplatňovanie zákona tak znemožnilo správcovi a veriteľom rozhodnúť na základe vlastného uváženia, či je pokračovanie prevádzky spoločnosti hospodársky výhodné. |
| --- | --- |

(78)

Uplatnenie zákona na NCHZ im poskytlo hospodársku výhodu, keďže ochránilo spoločnosť pred bežným priebehom konkurzného konania podľa štandardných právnych predpisov o konkurze. NCHZ pokračovali v prevádzke počas takmer 13 mesiacov výlučne z dôvodu uplatňovania zákona. Správca konkurznej podstaty musel zabezpečiť prevádzku podniku, aj keď jeho výnosy nepokrývali plne jeho prevádzkové náklady vrátane daní alebo príspevkov na sociálne zabezpečenie. Uplatňovanie zákona tak znemožnilo správcovi a veriteľom rozhodnúť na základe vlastného uváženia, či je pokračovanie prevádzky spoločnosti hospodársky výhodné.

| (79) | V dôsledku stratového charakteru pokračujúcej prevádzky neboli NCHZ počas konkurzného konania schopné plne uhrádzať svoje záväzky vrátane príspevkov na sociálne zabezpečenie a zdravotné poistenie svojich zamestnancov a iných záväzkov voči rôznym štátnym subjektom. |
| --- | --- |

(79)

V dôsledku stratového charakteru pokračujúcej prevádzky neboli NCHZ počas konkurzného konania schopné plne uhrádzať svoje záväzky vrátane príspevkov na sociálne zabezpečenie a zdravotné poistenie svojich zamestnancov a iných záväzkov voči rôznym štátnym subjektom.

| (80) | Správca bol z dôvodu uplatňovania zákona na NCHZ povinný i) zabezpečiť prevádzku NCHZ a ii) zabrániť neodôvodnenému hromadnému prepúšťaniu zamestnancov. Na základe toho správca sám uviedol, že bol z dôvodu uplatňovania zákona povinný pokračovať v plnej prevádzke NCHZ bez možnosti analyzovať alternatívy a vybrať tú, ktorá by bola najvýhodnejšia pre veriteľov spoločnosti v konkurze. |
| --- | --- |

(80)

Správca bol z dôvodu uplatňovania zákona na NCHZ povinný i) zabezpečiť prevádzku NCHZ a ii) zabrániť neodôvodnenému hromadnému prepúšťaniu zamestnancov. Na základe toho správca sám uviedol, že bol z dôvodu uplatňovania zákona povinný pokračovať v plnej prevádzke NCHZ bez možnosti analyzovať alternatívy a vybrať tú, ktorá by bola najvýhodnejšia pre veriteľov spoločnosti v konkurze.

| (81) | Kým bol zákon účinný, nemohla sa uskutočniť schôdza veriteľov, aby sa rozhodlo o hospodárskej budúcnosti NCHZ a nebola vykonaná žiadna analýza na posúdenie toho, či ďalšie pokračovanie činnosti NCHZ v danej fáze je v záujme veriteľov. Až keď mala uplynúť účinnosť zákona, správca zadal komplexnú ekonomickú analýzu a zvolal schôdzu veriteľov spoločnosti, aby rozhodli, či sa má NCHZ ďalej prevádzkovať alebo nie. |
| --- | --- |

(81)

Kým bol zákon účinný, nemohla sa uskutočniť schôdza veriteľov, aby sa rozhodlo o hospodárskej budúcnosti NCHZ a nebola vykonaná žiadna analýza na posúdenie toho, či ďalšie pokračovanie činnosti NCHZ v danej fáze je v záujme veriteľov. Až keď mala uplynúť účinnosť zákona, správca zadal komplexnú ekonomickú analýzu a zvolal schôdzu veriteľov spoločnosti, aby rozhodli, či sa má NCHZ ďalej prevádzkovať alebo nie.

| (82) | Okrem toho uplatňovanie zákona na NCHZ nebolo založené na úvahách, ktoré by brali do úvahy veritelia spoločnosti, ale na iných verejnopolitických úvahách. V odôvodnení rozhodnutia vlády z 2. decembra 2009, ktorým boli NCHZ vyhlásené za strategickú spoločnosť v zmysle zákona, sa uvádza hrozba straty 1 700 pracovných miest priamo v NCHZ a ďalších 5 000 pracovných miest u dodávateľov NCHZ v prípade ich likvidácie. Uvádza sa v ňom aj to, že ukončenie výroby v NCHZ by negatívne ovplyvnilo výkonnosť a konkurencieschopnosť celého chemického priemyslu na Slovensku, čím by sa výrazne zhoršila pozícia celej slovenskej ekonomiky. Uplatňovanie zákona na NCHZ zo strany vlády ako také preto zjavne nebolo odôvodnené na základe zásady veriteľa v trhovom hospodárstve (market economy creditor principle – MECP). Slovensko tvrdí, že aj keď veritelia ani súd počas prvého obdobia neprijali žiadne rozhodnutie, veritelia by sa pravdepodobne rozhodli pokračovať v prevádzke NCHZ aj v prípade, že by sa zákon na NCHZ neuplatňoval. Slovensko odkazuje na predbežnú analýzu z 26. októbra 2009 a verejné vyhlásenia správcu z októbra 2009 (t. j. pred nadobudnutím účinnosti zákona), ktoré svedčia o tom, že uprednostňoval pokračovanie prevádzky NCHZ. |
| --- | --- |

(82)

Okrem toho uplatňovanie zákona na NCHZ nebolo založené na úvahách, ktoré by brali do úvahy veritelia spoločnosti, ale na iných verejnopolitických úvahách. V odôvodnení rozhodnutia vlády z 2. decembra 2009, ktorým boli NCHZ vyhlásené za strategickú spoločnosť v zmysle zákona, sa uvádza hrozba straty 1 700 pracovných miest priamo v NCHZ a ďalších 5 000 pracovných miest u dodávateľov NCHZ v prípade ich likvidácie. Uvádza sa v ňom aj to, že ukončenie výroby v NCHZ by negatívne ovplyvnilo výkonnosť a konkurencieschopnosť celého chemického priemyslu na Slovensku, čím by sa výrazne zhoršila pozícia celej slovenskej ekonomiky. Uplatňovanie zákona na NCHZ zo strany vlády ako také preto zjavne nebolo odôvodnené na základe zásady veriteľa v trhovom hospodárstve (market economy creditor principle – MECP). Slovensko tvrdí, že aj keď veritelia ani súd počas prvého obdobia neprijali žiadne rozhodnutie, veritelia by sa pravdepodobne rozhodli pokračovať v prevádzke NCHZ aj v prípade, že by sa zákon na NCHZ neuplatňoval. Slovensko odkazuje na predbežnú analýzu z 26. októbra 2009 a verejné vyhlásenia správcu z októbra 2009 (t. j. pred nadobudnutím účinnosti zákona), ktoré svedčia o tom, že uprednostňoval pokračovanie prevádzky NCHZ.

| (83) | Predbežná analýza správcu je však pomerne neúplná, neobsahuje žiadnu analýzu alternatívnych možností (predaj majetku alebo likvidáciu), a preto ju nemožno považovať za spoľahlivý základ, ktorý by veritelia použili pri rozhodovaní o pokračovaní prevádzky NCHZ. Súd okrem toho v decembri 2009 nahradil pôvodného správcu NCHZ novým správcom, ktorý by možno dospel na základe hlbšieho posúdenia k inému záveru. Akékoľvek ďalšie posudzovanie tejto otázky však bolo pozastavené nadobudnutím účinnosti zákona a veritelia ani súd tak nemali žiadnu možnosť prediskutovať túto otázku a rozhodnúť o nej z hľadiska svojich hospodárskych záujmov. |
| --- | --- |

(83)

Predbežná analýza správcu je však pomerne neúplná, neobsahuje žiadnu analýzu alternatívnych možností (predaj majetku alebo likvidáciu), a preto ju nemožno považovať za spoľahlivý základ, ktorý by veritelia použili pri rozhodovaní o pokračovaní prevádzky NCHZ. Súd okrem toho v decembri 2009 nahradil pôvodného správcu NCHZ novým správcom, ktorý by možno dospel na základe hlbšieho posúdenia k inému záveru. Akékoľvek ďalšie posudzovanie tejto otázky však bolo pozastavené nadobudnutím účinnosti zákona a veritelia ani súd tak nemali žiadnu možnosť prediskutovať túto otázku a rozhodnúť o nej z hľadiska svojich hospodárskych záujmov.

| (84) | Aj keď sa po skončení účinnosti zákona veritelia a súd rozhodli pokračovať v prevádzke NCHZ, toto rozhodnutie bolo prijaté v odlišnej ekonomickej situácii a vychádzalo z podstatne komplexnejšieho a spoľahlivejšieho hospodárskeho hodnotenia vypracovaného v decembri 2010 s ohľadom na skončenie účinnosti zákona. V tejto analýze sa predovšetkým musela nevyhnutne zohľadniť skutočnosť, že po 1. období dosiahli neuhradené záväzky NCHZ (verejné aj súkromné) v dôsledku predchádzajúceho pokračovania v prevádzke výšku 16 miliónov EUR a mali prednosť pred záväzkami pochádzajúcimi z obdobia pred konkurzom. Situácia preto bola z hľadiska veriteľov iná ako na začiatku konkurzného konania, keď veľká časť týchto záväzkov ešte neexistovala. |
| --- | --- |

(84)

Aj keď sa po skončení účinnosti zákona veritelia a súd rozhodli pokračovať v prevádzke NCHZ, toto rozhodnutie bolo prijaté v odlišnej ekonomickej situácii a vychádzalo z podstatne komplexnejšieho a spoľahlivejšieho hospodárskeho hodnotenia vypracovaného v decembri 2010 s ohľadom na skončenie účinnosti zákona. V tejto analýze sa predovšetkým musela nevyhnutne zohľadniť skutočnosť, že po 1. období dosiahli neuhradené záväzky NCHZ (verejné aj súkromné) v dôsledku predchádzajúceho pokračovania v prevádzke výšku 16 miliónov EUR a mali prednosť pred záväzkami pochádzajúcimi z obdobia pred konkurzom. Situácia preto bola z hľadiska veriteľov iná ako na začiatku konkurzného konania, keď veľká časť týchto záväzkov ešte neexistovala.

| (85) | Okrem toho bola neistota automaticky súvisiaca s rozhodovaním podľa štandardných pravidiel konkurzného konania odstránená uplatnením uvedeného zákona na NCHZ, ktorý zaručoval, že prinajmenšom do skončenia jeho účinnosti koncom roku 2010 budú NCHZ plne prevádzkyschopné. Tým sa vyslal jasný signál dodávateľom a zákazníkom spoločnosti, ktorí tak boli ubezpečení, že môžu naďalej obchodovať s NCHZ, pretože spoločnosť bude vďaka svojmu postaveniu strategického podniku podľa zákona plne prevádzkyschopná. Keďže bezpečnosť dodávok predstavuje pre zákazníkov v chemickom priemysle dôležitý prvok, uplatnenie zákona zabezpečilo NCHZ významnú výhodu v porovnaní so štandardným konkurzným konaním. Zákazníkom NCHZ poskytlo podstatne väčšiu záruku, že napriek prípadným budúcim stratám a nezávisle od stanoviska a záujmov svojich veriteľov budú NCHZ v prevádzke prinajmenšom do skončenia účinnosti zákona. NCHZ tak bolo poskytnuté privilegované zaobchádzanie oproti ich konkurentom v podobnej situácii. |
| --- | --- |

(85)

Okrem toho bola neistota automaticky súvisiaca s rozhodovaním podľa štandardných pravidiel konkurzného konania odstránená uplatnením uvedeného zákona na NCHZ, ktorý zaručoval, že prinajmenšom do skončenia jeho účinnosti koncom roku 2010 budú NCHZ plne prevádzkyschopné. Tým sa vyslal jasný signál dodávateľom a zákazníkom spoločnosti, ktorí tak boli ubezpečení, že môžu naďalej obchodovať s NCHZ, pretože spoločnosť bude vďaka svojmu postaveniu strategického podniku podľa zákona plne prevádzkyschopná. Keďže bezpečnosť dodávok predstavuje pre zákazníkov v chemickom priemysle dôležitý prvok, uplatnenie zákona zabezpečilo NCHZ významnú výhodu v porovnaní so štandardným konkurzným konaním. Zákazníkom NCHZ poskytlo podstatne väčšiu záruku, že napriek prípadným budúcim stratám a nezávisle od stanoviska a záujmov svojich veriteľov budú NCHZ v prevádzke prinajmenšom do skončenia účinnosti zákona. NCHZ tak bolo poskytnuté privilegované zaobchádzanie oproti ich konkurentom v podobnej situácii.

| (86) | Riziko prechodu zákazníkov k iným dodávateľom v dôsledku konkurzu nie je iba hypotetické. Aj napriek ochrannému štítu poskytnutému uplatňovaním zákona totiž spoločnosť stratila v rokoch 2009 a 2010 niektorých zákazníkov, ako to vyplýva z ekonomickej analýzy správcu vypracovanej po skončení účinnosti zákona. Bez uplatňovania zákona by bolo riziko, že v dôsledku neistoty vyplývajúcej z konkurzného konania poklesnú predaje, podstatne vyššie. Ďalej by sa zvýšilo aj riziko, že pokračovanie prevádzky NCHZ by už ich veritelia mohli považovať za ekonomicky neúčelné. |
| --- | --- |

(86)

Riziko prechodu zákazníkov k iným dodávateľom v dôsledku konkurzu nie je iba hypotetické. Aj napriek ochrannému štítu poskytnutému uplatňovaním zákona totiž spoločnosť stratila v rokoch 2009 a 2010 niektorých zákazníkov, ako to vyplýva z ekonomickej analýzy správcu vypracovanej po skončení účinnosti zákona. Bez uplatňovania zákona by bolo riziko, že v dôsledku neistoty vyplývajúcej z konkurzného konania poklesnú predaje, podstatne vyššie. Ďalej by sa zvýšilo aj riziko, že pokračovanie prevádzky NCHZ by už ich veritelia mohli považovať za ekonomicky neúčelné.

| (87) | Slovensko predložilo hypotetickú analýzu vypracovanú správcom, vychádzajúcu z metodiky použitej na analýzu v 2. období, v ktorej sa dospelo k záveru, že ak by sa na začiatku 1. obdobia uvažovalo o likvidácii, výsledok analýzy by sa nelíšil od výsledku analýzy vypracovanej v 2. období. Bez ohľadu na nižšiu úroveň aktuálnych záväzkov v hodnote 8,5 milióna EUR by výnosy z likvidácie neboli vyššie ako náklady a aktuálne záväzky. Táto analýza je však veľmi stručná a hypotetická a správca ju vypracoval ex post
   (14) (bola vypracovaná a predložená až v marci 2014). |
| --- | --- |

(87)

Slovensko predložilo hypotetickú analýzu vypracovanú správcom, vychádzajúcu z metodiky použitej na analýzu v 2. období, v ktorej sa dospelo k záveru, že ak by sa na začiatku 1. obdobia uvažovalo o likvidácii, výsledok analýzy by sa nelíšil od výsledku analýzy vypracovanej v 2. období. Bez ohľadu na nižšiu úroveň aktuálnych záväzkov v hodnote 8,5 milióna EUR by výnosy z likvidácie neboli vyššie ako náklady a aktuálne záväzky. Táto analýza je však veľmi stručná a hypotetická a správca ju vypracoval ex post
   (14) (bola vypracovaná a predložená až v marci 2014).

| (88) | Slovensko nepreukázalo, že by na začiatku konkurzného konania bolo pokračovanie prevádzky NCHZ skutočne schválené na základe riadnej hĺbkovej analýzy a diskusie všetkých zúčastnených strán aj v prípade, že by sa zákon na NCHZ neuplatnil. Ak by sa totiž zákon na NCHZ neuplatnil, táto spoločnosť by bola čelila ďalším negatívnym dôsledkom (napr. odchodu zákazníkov k bezpečnejším dodávateľom), čo by značne zvýšilo riziko, že v danej fáze by boli veritelia využili možnosť zastavenia ich prevádzky. |
| --- | --- |

(88)

Slovensko nepreukázalo, že by na začiatku konkurzného konania bolo pokračovanie prevádzky NCHZ skutočne schválené na základe riadnej hĺbkovej analýzy a diskusie všetkých zúčastnených strán aj v prípade, že by sa zákon na NCHZ neuplatnil. Ak by sa totiž zákon na NCHZ neuplatnil, táto spoločnosť by bola čelila ďalším negatívnym dôsledkom (napr. odchodu zákazníkov k bezpečnejším dodávateľom), čo by značne zvýšilo riziko, že v danej fáze by boli veritelia využili možnosť zastavenia ich prevádzky.

| (89) | Uplatnenie zákona tak poskytlo NCHZ selektívnu hospodársku výhodu, pretože chránilo spoločnosť pred normálnym priebehom konkurzného konania v rámci štandardnej legislatívy o konkurze. Pripravilo správcu, veriteľov a súd o možnosť zastaviť prevádzku NCHZ alebo výrazne znížiť počet zamestnancov [pozri odôvodnenie (27)], či už na začiatku konkurzného konania, alebo neskôr (t. j. v priebehu roka 2010) s ohľadom na vývoj hospodárskej situácie NCHZ. Poskytlo tiež NCHZ, ako aj tretím stranám (zákazníkom, dodávateľom atď.) istotu pokračovania prevádzky, ktorá podľa štandardných podmienok konkurzu nie je nikdy zabezpečená. |
| --- | --- |

(89)

Uplatnenie zákona tak poskytlo NCHZ selektívnu hospodársku výhodu, pretože chránilo spoločnosť pred normálnym priebehom konkurzného konania v rámci štandardnej legislatívy o konkurze. Pripravilo správcu, veriteľov a súd o možnosť zastaviť prevádzku NCHZ alebo výrazne znížiť počet zamestnancov [pozri odôvodnenie (27)], či už na začiatku konkurzného konania, alebo neskôr (t. j. v priebehu roka 2010) s ohľadom na vývoj hospodárskej situácie NCHZ. Poskytlo tiež NCHZ, ako aj tretím stranám (zákazníkom, dodávateľom atď.) istotu pokračovania prevádzky, ktorá podľa štandardných podmienok konkurzu nie je nikdy zabezpečená.

| (90) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia domnieva, že uplatnenie zákona poskytlo NCHZ nenáležitú hospodársku výhodu. |
| --- | --- |

(90)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia domnieva, že uplatnenie zákona poskytlo NCHZ nenáležitú hospodársku výhodu.

5.2.3.   Selektivita opatrenia

| (91) | Rozhodnutie uplatniť zákon na NCHZ a zaručiť tým pokračovanie ich prevádzky je individuálnym opatrením prijatým vládou, ktoré sa špecificky týkalo NCHZ a bolo preto podľa definície selektívnym opatrením. |
| --- | --- |

(91)

Rozhodnutie uplatniť zákon na NCHZ a zaručiť tým pokračovanie ich prevádzky je individuálnym opatrením prijatým vládou, ktoré sa špecificky týkalo NCHZ a bolo preto podľa definície selektívnym opatrením.

| (92) | Slovenské orgány tvrdia, že zákon ako taký bol všeobecným opatrením uplatniteľným na všetky spoločnosti spĺňajúce kritériá vymedzené týmto zákonom. Odhliadnuc od skutočnosti, že príslušným opatrením nie je samotný zákon, ale jeho uplatnenie na NCHZ rozhodnutím vlády, Komisia poznamenáva, že podľa ustálenej judikatúry súdov EÚ skutočnosť, že zákon bol všeobecným opatrením, nevylučuje možnosť, že sa ním priznáva selektívna výhoda konkrétnemu subjektu. |
| --- | --- |

(92)

Slovenské orgány tvrdia, že zákon ako taký bol všeobecným opatrením uplatniteľným na všetky spoločnosti spĺňajúce kritériá vymedzené týmto zákonom. Odhliadnuc od skutočnosti, že príslušným opatrením nie je samotný zákon, ale jeho uplatnenie na NCHZ rozhodnutím vlády, Komisia poznamenáva, že podľa ustálenej judikatúry súdov EÚ skutočnosť, že zákon bol všeobecným opatrením, nevylučuje možnosť, že sa ním priznáva selektívna výhoda konkrétnemu subjektu.

| (93) | Po prvé, napriek tomu, že zákon bol všeobecným legislatívnym opatrením, okolnosti prípadu naznačujú, že bol v skutočnosti zameraný konkrétne na NCHZ (niektoré články v tlači dokonca označovali zákon ako „lex NCHZ“). Zákon bol prijatý mesiac po vyhlásení konkurzu na spoločnosť a NCHZ boli jediná spoločnosť, na ktorú sa zákon uplatnil. |
| --- | --- |

(93)

Po prvé, napriek tomu, že zákon bol všeobecným legislatívnym opatrením, okolnosti prípadu naznačujú, že bol v skutočnosti zameraný konkrétne na NCHZ (niektoré články v tlači dokonca označovali zákon ako „lex NCHZ“). Zákon bol prijatý mesiac po vyhlásení konkurzu na spoločnosť a NCHZ boli jediná spoločnosť, na ktorú sa zákon uplatnil.

| (94) | Po druhé, aby sa mohol zákon uplatniť na určitý podnik, musela vláda tento podnik svojím rozhodnutím vyhlásiť za „strategický“, pretože zákon sa nevzťahoval automaticky na každý podnik, ktorý spĺňal podmienky stanovené v článku I § 2 zákona. Vláda mala okrem toho, vzhľadom na všeobecné znenie týchto podmienok, značný priestor na voľnú úvahu pri rozhodovaní o tom, ktorý podnik považuje za strategický (15). |
| --- | --- |

(94)

Po druhé, aby sa mohol zákon uplatniť na určitý podnik, musela vláda tento podnik svojím rozhodnutím vyhlásiť za „strategický“, pretože zákon sa nevzťahoval automaticky na každý podnik, ktorý spĺňal podmienky stanovené v článku I § 2 zákona. Vláda mala okrem toho, vzhľadom na všeobecné znenie týchto podmienok, značný priestor na voľnú úvahu pri rozhodovaní o tom, ktorý podnik považuje za strategický (15).

| (95) | Komisia sa preto domnieva, že opatrenie umožňujúce akumulovanie neuhradených záväzkov NCHZ voči štátu predstavuje selektívne opatrenie v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(95)

Komisia sa preto domnieva, že opatrenie umožňujúce akumulovanie neuhradených záväzkov NCHZ voči štátu predstavuje selektívne opatrenie v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

5.2.4.   Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod medzi členskými štátmi

| (96) | V dôsledku pokračovania prevádzky NCHZ na základe uplatnenia zákona došlo k zníženiu nákladov, ktoré by inak NCHZ museli znášať. Prevádzka NCHZ nepriniesla dostatočné výnosy na pokrytie všetkých prevádzkových nákladov vrátane príspevkov na sociálne zabezpečenie a ostatných pohľadávok štátu, ktoré vznikli počas konkurzného konania. Napriek neschopnosti NCHZ plniť si všetky záväzky a najmä záväzky voči štátu (ktoré zostali neuhradené 13 mesiacov, počas ktorých bol zákon účinný), zostali NCHZ aktívne na trhu, ponúkali svoje výrobky a konkurovali iným európskym výrobcom chemických látok. |
| --- | --- |

(96)

V dôsledku pokračovania prevádzky NCHZ na základe uplatnenia zákona došlo k zníženiu nákladov, ktoré by inak NCHZ museli znášať. Prevádzka NCHZ nepriniesla dostatočné výnosy na pokrytie všetkých prevádzkových nákladov vrátane príspevkov na sociálne zabezpečenie a ostatných pohľadávok štátu, ktoré vznikli počas konkurzného konania. Napriek neschopnosti NCHZ plniť si všetky záväzky a najmä záväzky voči štátu (ktoré zostali neuhradené 13 mesiacov, počas ktorých bol zákon účinný), zostali NCHZ aktívne na trhu, ponúkali svoje výrobky a konkurovali iným európskym výrobcom chemických látok.

| (97) | Okrem toho, ako už bolo uvedené, uplatnenie zákona poskytlo NCHZ hospodárske výhody, ktoré iné podniky nachádzajúce sa v podobnej situácii nemohli využívať. Konkrétne sa zákonom pravdepodobne výrazne znížilo riziko straty zákazníkov a dodávateľov počas konkurzného konania. Skutočnosť, že spoločnosť bola podľa zákona povinná pokračovať v prevádzke, podnietila obchodných partnerov NCHZ, aby si udržali svoj vzťah so spoločnosťou. Istota dodávok pre zákazníkov NCHZ, osobitne dôležitá v chemickom priemysle, bola zabezpečená pokračovaním prevádzky podniku, ako to stanovoval zákon. Ak by sa zákon neuplatnil, bolo by pravdepodobnejšie, že by zákazníci NCHZ hľadali alternatívne zdroje dodávok z obáv pred náhlym prerušením prevádzky z dôvodu zhoršujúcej sa finančnej a hospodárskej situácie spoločnosti v konkurze. |
| --- | --- |

(97)

Okrem toho, ako už bolo uvedené, uplatnenie zákona poskytlo NCHZ hospodárske výhody, ktoré iné podniky nachádzajúce sa v podobnej situácii nemohli využívať. Konkrétne sa zákonom pravdepodobne výrazne znížilo riziko straty zákazníkov a dodávateľov počas konkurzného konania. Skutočnosť, že spoločnosť bola podľa zákona povinná pokračovať v prevádzke, podnietila obchodných partnerov NCHZ, aby si udržali svoj vzťah so spoločnosťou. Istota dodávok pre zákazníkov NCHZ, osobitne dôležitá v chemickom priemysle, bola zabezpečená pokračovaním prevádzky podniku, ako to stanovoval zákon. Ak by sa zákon neuplatnil, bolo by pravdepodobnejšie, že by zákazníci NCHZ hľadali alternatívne zdroje dodávok z obáv pred náhlym prerušením prevádzky z dôvodu zhoršujúcej sa finančnej a hospodárskej situácie spoločnosti v konkurze.

| (98) | Zníženie nákladov jedného podniku predstavuje prevádzkovú pomoc a narúša tak hospodársku súťaž, keďže konkurenti NCHZ museli znášať tieto náklady alebo dôsledky platobnej neschopnosti. Opatrenia ďalej mohli narušiť hospodársku súťaž tým, že umelo udržali NCHZ na trhu s karbidom vápnika a na iných trhoch, na ktorých boli aktívne. |
| --- | --- |

(98)

Zníženie nákladov jedného podniku predstavuje prevádzkovú pomoc a narúša tak hospodársku súťaž, keďže konkurenti NCHZ museli znášať tieto náklady alebo dôsledky platobnej neschopnosti. Opatrenia ďalej mohli narušiť hospodársku súťaž tým, že umelo udržali NCHZ na trhu s karbidom vápnika a na iných trhoch, na ktorých boli aktívne.

| (99) | Keďže v EÚ je len obmedzený počet výrobcov karbidu vápnika a s výrobkami sa obchoduje v rámci celej Európy, predmetné opatrenie takisto zjavne ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(99)

Keďže v EÚ je len obmedzený počet výrobcov karbidu vápnika a s výrobkami sa obchoduje v rámci celej Európy, predmetné opatrenie takisto zjavne ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

5.2.5.   Záver o existencii štátnej pomoci

| (100) | Na základe uvedeného Komisia dospela k záveru, že vyhlásenie NCHZ za strategickú spoločnosť na základe zákona predstavovalo selektívnu výhodu v prospech danej spoločnosti, bolo pripísateľné štátu a viedlo k použitiu štátnych prostriedkov na narušenie hospodárskej súťaže na trhu otvorenom pre obchodovanie medzi členskými štátmi. Uvedené opatrenie preto predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(100)

Na základe uvedeného Komisia dospela k záveru, že vyhlásenie NCHZ za strategickú spoločnosť na základe zákona predstavovalo selektívnu výhodu v prospech danej spoločnosti, bolo pripísateľné štátu a viedlo k použitiu štátnych prostriedkov na narušenie hospodárskej súťaže na trhu otvorenom pre obchodovanie medzi členskými štátmi. Uvedené opatrenie preto predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

| (101) | Výška tejto pomoci zodpovedá neuhradeným záväzkom voči štátu a štátnym subjektom, ktoré sa nahromadili počas obdobia uplatňovania zákona na NCHZ. Na základe informácií poskytnutých Slovenskom bola výška takého neuhradeného dlhu na začiatku uvedeného obdobia 735 817,44 EUR (16). Výška týchto nezaplatených pohľadávok na konci uplatňovania zákona bola 5 519 241,54 EUR (17). Výška pomoci preto zodpovedá sume 4 783 424,10 EUR. |
| --- | --- |

(101)

Výška tejto pomoci zodpovedá neuhradeným záväzkom voči štátu a štátnym subjektom, ktoré sa nahromadili počas obdobia uplatňovania zákona na NCHZ. Na základe informácií poskytnutých Slovenskom bola výška takého neuhradeného dlhu na začiatku uvedeného obdobia 735 817,44 EUR (16). Výška týchto nezaplatených pohľadávok na konci uplatňovania zákona bola 5 519 241,54 EUR (17). Výška pomoci preto zodpovedá sume 4 783 424,10 EUR.

5.3.   Pokračovanie prevádzky na základe uznesenia veriteľského výboru

| (102) | Po skončení účinnosti zákona už správca nebol zo zákona povinný pokračovať v prevádzke spoločnosti. Informoval veriteľov (zabezpečených aj nezabezpečených), že straty NCHZ sa od vyhlásenia konkurzu priebežne zvyšovali a že náklady na prevádzku podniku boli vyššie ako výnosy z jeho prevádzky. Napriek tomu, že veriteľský výbor si bol vedomý zlého stavu spoločnosti, všetci veritelia na veriteľskom výbore, ako aj zabezpečení veritelia sa v januári 2011 dohodli, že NCHZ budú pokračovať v prevádzke. Uvedené uznesenie následne potvrdil konkurzný súd v súlade so slovenským zákonom o konkurze, a tým sa stalo pre správcu záväzné. |
| --- | --- |

(102)

Po skončení účinnosti zákona už správca nebol zo zákona povinný pokračovať v prevádzke spoločnosti. Informoval veriteľov (zabezpečených aj nezabezpečených), že straty NCHZ sa od vyhlásenia konkurzu priebežne zvyšovali a že náklady na prevádzku podniku boli vyššie ako výnosy z jeho prevádzky. Napriek tomu, že veriteľský výbor si bol vedomý zlého stavu spoločnosti, všetci veritelia na veriteľskom výbore, ako aj zabezpečení veritelia sa v januári 2011 dohodli, že NCHZ budú pokračovať v prevádzke. Uvedené uznesenie následne potvrdil konkurzný súd v súlade so slovenským zákonom o konkurze, a tým sa stalo pre správcu záväzné.

5.3.1.   Pripísateľnosť opatrenia a hospodárska výhoda

| (103) | Pokračovanie prevádzky NCHZ po skončení účinnosti zákona vychádzalo z rozhodnutia výboru veriteľov (reprezentatívneho orgánu nezabezpečených veriteľov), ktorého členmi boli zväčša súkromné spoločnosti. Formálne vyšetrovacie konanie ukázalo, že žiadny člen výboru veriteľov ani zabezpečení veritelia nemali právo veta v zmysle slovenského zákona o konkurze. Rozhodnutia v týchto orgánoch sa totiž prijímali väčšinou hlasov. Žiadny štátny subjekt by preto nedokázal presadiť svoje záujmy, aby sa dlhy ďalej nehromadili. |
| --- | --- |

(103)

Pokračovanie prevádzky NCHZ po skončení účinnosti zákona vychádzalo z rozhodnutia výboru veriteľov (reprezentatívneho orgánu nezabezpečených veriteľov), ktorého členmi boli zväčša súkromné spoločnosti. Formálne vyšetrovacie konanie ukázalo, že žiadny člen výboru veriteľov ani zabezpečení veritelia nemali právo veta v zmysle slovenského zákona o konkurze. Rozhodnutia v týchto orgánoch sa totiž prijímali väčšinou hlasov. Žiadny štátny subjekt by preto nedokázal presadiť svoje záujmy, aby sa dlhy ďalej nehromadili.

| (104) | Je teda možné skonštatovať, že pokračovanie prevádzky NCHZ vychádzalo z rozhodnutia prijatého súkromnými veriteľmi, zatiaľ čo verejní veritelia nemali možnosť vetovať pokračovanie prevádzky NCHZ. Preto rozhodnutie o pokračovaní prevádzky NCHZ po uplynutí platnosti zákona nemožno považovať za opatrenie pripísateľné štátu. |
| --- | --- |

(104)

Je teda možné skonštatovať, že pokračovanie prevádzky NCHZ vychádzalo z rozhodnutia prijatého súkromnými veriteľmi, zatiaľ čo verejní veritelia nemali možnosť vetovať pokračovanie prevádzky NCHZ. Preto rozhodnutie o pokračovaní prevádzky NCHZ po uplynutí platnosti zákona nemožno považovať za opatrenie pripísateľné štátu.

| (105) | Táto skutočnosť takisto ukazuje, že rozhodnutie rôznych verejných veriteľov aktívne podporiť prevádzku NCHZ v 2. období bolo prijaté v rovnakom čase a za rovnakých podmienok (pari passu) ako rozhodnutia porovnateľných súkromných veriteľov, čo znamená, že verejní veritelia konali v súlade so zásadou veriteľa v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(105)

Táto skutočnosť takisto ukazuje, že rozhodnutie rôznych verejných veriteľov aktívne podporiť prevádzku NCHZ v 2. období bolo prijaté v rovnakom čase a za rovnakých podmienok (pari passu) ako rozhodnutia porovnateľných súkromných veriteľov, čo znamená, že verejní veritelia konali v súlade so zásadou veriteľa v trhovom hospodárstve.

| (106) | Okrem toho Komisia v záujme úplnosti overila hospodársku analýzu vypracovanú správcom, ktorú mali k dispozícii veritelia aj súd v príslušnom čase. V tejto analýze je uvedených niekoľko možných scenárov a porovnanie nákladov a výnosov z hľadiska veriteľov NCHZ. V analýze sa uvádza najmä to, že prerušenie prevádzky NCHZ by viedlo k výrazným nákladom v celkovej výške viac ako 48 miliónov EUR. Hlavná časť sa týkala nákladov súvisiacich so zatvorením a ekologickým vyčistením priestorov chemickej výroby (približne 37,3 milióna EUR) a personálnych nákladov (10,5 milióna EUR pri splnení všetkých povinností vyplývajúcich zo zákona). Súčasne sa očakávali výnosy z predaja jednotlivých častí majetku vo výške 47 až 52 miliónov EUR (bez zohľadnenia dodatočných nákladov na demontáž a odstránenie vybavenia). |
| --- | --- |

(106)

Okrem toho Komisia v záujme úplnosti overila hospodársku analýzu vypracovanú správcom, ktorú mali k dispozícii veritelia aj súd v príslušnom čase. V tejto analýze je uvedených niekoľko možných scenárov a porovnanie nákladov a výnosov z hľadiska veriteľov NCHZ. V analýze sa uvádza najmä to, že prerušenie prevádzky NCHZ by viedlo k výrazným nákladom v celkovej výške viac ako 48 miliónov EUR. Hlavná časť sa týkala nákladov súvisiacich so zatvorením a ekologickým vyčistením priestorov chemickej výroby (približne 37,3 milióna EUR) a personálnych nákladov (10,5 milióna EUR pri splnení všetkých povinností vyplývajúcich zo zákona). Súčasne sa očakávali výnosy z predaja jednotlivých častí majetku vo výške 47 až 52 miliónov EUR (bez zohľadnenia dodatočných nákladov na demontáž a odstránenie vybavenia).

| (107) | Keďže neuhradené záväzky (verejné aj súkromné) vzniknuté v dôsledku prevádzky počas konkurzného konania (v tom čase 16 miliónov EUR) mali prednostné zaobchádzanie, žiadna z pohľadávok vzniknutých pred vyhlásením konkurzu by nebola uspokojená. Na druhej strane sa v analýze uvádza, že pri predaji podniku s pokračujúcou prevádzkou sa predpokladali vyššie výnosy, pretože niektoré časti technologického vybavenia by sa pri prerušení prevádzky nezvratne poškodili. V analýze sa ďalej uvádza, že napriek tomu, že prvá verejná súťaž nebola úspešná, existovalo niekoľko subjektov, ktoré mali o kúpu podniku záujem. V analýze sa celkovo dospelo k záveru, že je v záujme veriteľov pokračovať v prevádzke NCHZ a predať ich ako fungujúci podnik. |
| --- | --- |

(107)

Keďže neuhradené záväzky (verejné aj súkromné) vzniknuté v dôsledku prevádzky počas konkurzného konania (v tom čase 16 miliónov EUR) mali prednostné zaobchádzanie, žiadna z pohľadávok vzniknutých pred vyhlásením konkurzu by nebola uspokojená. Na druhej strane sa v analýze uvádza, že pri predaji podniku s pokračujúcou prevádzkou sa predpokladali vyššie výnosy, pretože niektoré časti technologického vybavenia by sa pri prerušení prevádzky nezvratne poškodili. V analýze sa ďalej uvádza, že napriek tomu, že prvá verejná súťaž nebola úspešná, existovalo niekoľko subjektov, ktoré mali o kúpu podniku záujem. V analýze sa celkovo dospelo k záveru, že je v záujme veriteľov pokračovať v prevádzke NCHZ a predať ich ako fungujúci podnik.

| (108) | Hospodárska analýza vypracovaná správcom bola doplnená aj analýzou vypracovanou vedením NCHZ. V tejto analýze sa uviedla očakávaná reálna hodnota majetku spoločnosti v prípade prerušenia prevádzky len vo výške 15,5 milióna EUR, vďaka čomu bolo prerušenie prevádzky NCHZ pre veriteľov ešte menej atraktívne. V štúdii sa ďalej argumentovalo, že spoločnosť je možné úspešne predať po určitých reštrukturalizačných opatreniach, ktoré sa majú prijať (zákon pomerne sťažil prepúšťanie pracovníkov, k zníženiu počtu zamestnancov preto NCHZ pristúpili až po skončení účinnosti zákona na začiatku druhého obdobia). V štúdii sa celkovo dospelo aj k záveru, že najlepšou alternatívou pre veriteľov je predaj NCHZ ako fungujúcej spoločnosti. |
| --- | --- |

(108)

Hospodárska analýza vypracovaná správcom bola doplnená aj analýzou vypracovanou vedením NCHZ. V tejto analýze sa uviedla očakávaná reálna hodnota majetku spoločnosti v prípade prerušenia prevádzky len vo výške 15,5 milióna EUR, vďaka čomu bolo prerušenie prevádzky NCHZ pre veriteľov ešte menej atraktívne. V štúdii sa ďalej argumentovalo, že spoločnosť je možné úspešne predať po určitých reštrukturalizačných opatreniach, ktoré sa majú prijať (zákon pomerne sťažil prepúšťanie pracovníkov, k zníženiu počtu zamestnancov preto NCHZ pristúpili až po skončení účinnosti zákona na začiatku druhého obdobia). V štúdii sa celkovo dospelo aj k záveru, že najlepšou alternatívou pre veriteľov je predaj NCHZ ako fungujúcej spoločnosti.

| (109) | Návrh na pokračovanie prevádzky vychádzajúci z týchto dvoch dokumentov následne prijali všetci veritelia, verejní aj súkromní. Komisia konštatuje, že počas obdobia konkurzu sa zvyšoval aj dlh najmenej niekoľkých súkromných veriteľov, ktorý na konci dosiahol výšku 11,5 milióna EUR. |
| --- | --- |

(109)

Návrh na pokračovanie prevádzky vychádzajúci z týchto dvoch dokumentov následne prijali všetci veritelia, verejní aj súkromní. Komisia konštatuje, že počas obdobia konkurzu sa zvyšoval aj dlh najmenej niekoľkých súkromných veriteľov, ktorý na konci dosiahol výšku 11,5 milióna EUR.

| (110) | Hĺbkové preskúmanie okrem toho ukázalo, že hrozba ďalšej akumulácie dlhov voči NCHZ počas pokračovania prevádzky sa priamo týkala len dvoch zo štyroch verejných veriteľov zastúpených v orgánoch veriteľov (Fond národného majetku, Environmentálny fond, Slovenská záručná a rozvojová banka a Mesto Nováky). Boli to Environmentálny fond, ktorého dodatočné pohľadávky počas 2. obdobia dosiahli výšku len [100-500] tisíc EUR, a mesto Nováky, ktorého dodatočné neuhradené dlhy počas 2. obdobia dosiahli výšku [300-800] tisíc EUR. Hlavní verejní veritelia, ktorých dlh sa zvyšoval počas konkurzného konania, najmä zdravotné a sociálne poisťovne, neboli zastúpené v žiadnom z orgánov veriteľov, ktoré rozhodovali o pokračovaní prevádzky NCHZ. Nemali preto možnosť priamo ovplyvniť rozhodovanie, a tak nemohli zabrániť ďalšej prevádzke NCHZ. Títo verejní veritelia využili všetky možnosti s cieľom vymôcť svoje dlhy tým, že prihlásili svoje pohľadávky u správcu konkurznej podstaty a využili všetky mechanizmy na vymáhanie dostupné podľa zákona o konkurze. |
| --- | --- |

(110)

Hĺbkové preskúmanie okrem toho ukázalo, že hrozba ďalšej akumulácie dlhov voči NCHZ počas pokračovania prevádzky sa priamo týkala len dvoch zo štyroch verejných veriteľov zastúpených v orgánoch veriteľov (Fond národného majetku, Environmentálny fond, Slovenská záručná a rozvojová banka a Mesto Nováky). Boli to Environmentálny fond, ktorého dodatočné pohľadávky počas 2. obdobia dosiahli výšku len [100-500] tisíc EUR, a mesto Nováky, ktorého dodatočné neuhradené dlhy počas 2. obdobia dosiahli výšku [300-800] tisíc EUR. Hlavní verejní veritelia, ktorých dlh sa zvyšoval počas konkurzného konania, najmä zdravotné a sociálne poisťovne, neboli zastúpené v žiadnom z orgánov veriteľov, ktoré rozhodovali o pokračovaní prevádzky NCHZ. Nemali preto možnosť priamo ovplyvniť rozhodovanie, a tak nemohli zabrániť ďalšej prevádzke NCHZ. Títo verejní veritelia využili všetky možnosti s cieľom vymôcť svoje dlhy tým, že prihlásili svoje pohľadávky u správcu konkurznej podstaty a využili všetky mechanizmy na vymáhanie dostupné podľa zákona o konkurze.

| (111) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia domnieva, že správanie rôznych štátnych subjektov zodpovedalo kritériám testu súkromného veriteľa. |
| --- | --- |

(111)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia domnieva, že správanie rôznych štátnych subjektov zodpovedalo kritériám testu súkromného veriteľa.

| (112) | Komisia preto dospela k záveru, že NCHZ v druhom období, kedy sa už neuplatňoval zákon a NCHZ pokračovali v prevádzke na základe rozhodnutia veriteľského výboru, nemali prospech z výhody voči svojim konkurentom, ktorú by nezískali za bežných trhových podmienok. |
| --- | --- |

(112)

Komisia preto dospela k záveru, že NCHZ v druhom období, kedy sa už neuplatňoval zákon a NCHZ pokračovali v prevádzke na základe rozhodnutia veriteľského výboru, nemali prospech z výhody voči svojim konkurentom, ktorú by nezískali za bežných trhových podmienok.

5.3.2.   Záver o existencii štátnej pomoci

| (113) | Keďže najmenej dve z kumulatívnych podmienok na stanovenie štátnej pomoci (pripísateľnosť opatrenia štátu a existencia hospodárskej výhody) nie sú splnené, Komisia dospela k záveru, že pokračovanie prevádzky NCHZ na základe rozhodnutia veriteľského výboru nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(113)

Keďže najmenej dve z kumulatívnych podmienok na stanovenie štátnej pomoci (pripísateľnosť opatrenia štátu a existencia hospodárskej výhody) nie sú splnené, Komisia dospela k záveru, že pokračovanie prevádzky NCHZ na základe rozhodnutia veriteľského výboru nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

5.4.   Neoprávnená pomoc

| (114) | Komisia konštatuje, že keďže uplatnenie zákona na NCHZ predstavuje štátnu pomoc, táto pomoc bola poskytnutá v rozpore s oznamovacou povinnosťou a povinnosťou zdržať sa konania, ktoré sú stanovené v článku 108 ods. 3 ZFEÚ. Komisia preto konštatuje, že pomoc poskytnutá v prospech NCHZ predstavuje neoprávnenú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(114)

Komisia konštatuje, že keďže uplatnenie zákona na NCHZ predstavuje štátnu pomoc, táto pomoc bola poskytnutá v rozpore s oznamovacou povinnosťou a povinnosťou zdržať sa konania, ktoré sú stanovené v článku 108 ods. 3 ZFEÚ. Komisia preto konštatuje, že pomoc poskytnutá v prospech NCHZ predstavuje neoprávnenú štátnu pomoc.

5.5.   Zlučiteľnosť opatrení s vnútorným trhom

| (115) | Pokiaľ opatrenie uvedené vyššie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, musí sa jeho zlučiteľnosť posudzovať na základe výnimiek stanovených v odsekoch 2 a 3 uvedeného článku. |
| --- | --- |

(115)

Pokiaľ opatrenie uvedené vyššie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, musí sa jeho zlučiteľnosť posudzovať na základe výnimiek stanovených v odsekoch 2 a 3 uvedeného článku.

| (116) | Podľa judikatúry Súdneho dvora je úlohou členských štátov uviesť možné dôvody zlučiteľnosti s vnútorným trhom a preukázať, že podmienky takejto zlučiteľnosti sú splnené (18). Slovenské orgány sa domnievajú, že opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc a neuviedli žiadne možné dôvody, na základe ktorých možno posúdiť zlučiteľnosť. |
| --- | --- |

(116)

Podľa judikatúry Súdneho dvora je úlohou členských štátov uviesť možné dôvody zlučiteľnosti s vnútorným trhom a preukázať, že podmienky takejto zlučiteľnosti sú splnené (18). Slovenské orgány sa domnievajú, že opatrenia nepredstavujú štátnu pomoc a neuviedli žiadne možné dôvody, na základe ktorých možno posúdiť zlučiteľnosť.

| (117) | Komisia napriek tomu posúdila, či by sa na posudzované opatrenia vzťahoval prima facie niektorý z dôvodov stanovených v ZFEÚ. |
| --- | --- |

(117)

Komisia napriek tomu posúdila, či by sa na posudzované opatrenia vzťahoval prima facie niektorý z dôvodov stanovených v ZFEÚ.

| (118) | Vzhľadom na to, že NCHZ boli predmetom konkurzného konania v čase poskytnutia opatrení, boli očividne podnikom v ťažkostiach v zmysle usmernení Spoločenstva o poskytovaní štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach (19) (ďalej len „usmernenia o záchrane a reštrukturalizácii“). |
| --- | --- |

(118)

Vzhľadom na to, že NCHZ boli predmetom konkurzného konania v čase poskytnutia opatrení, boli očividne podnikom v ťažkostiach v zmysle usmernení Spoločenstva o poskytovaní štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach (19) (ďalej len „usmernenia o záchrane a reštrukturalizácii“).

| (119) | Preto by sa akékoľvek posúdenie zlučiteľnosti štátnej pomoci s vnútorným trhom malo v zásade vykonať na základe kritérií stanovených v uvedených usmerneniach. |
| --- | --- |

(119)

Preto by sa akékoľvek posúdenie zlučiteľnosti štátnej pomoci s vnútorným trhom malo v zásade vykonať na základe kritérií stanovených v uvedených usmerneniach.

| (120) | Komisia konštatuje, že podmienky poskytovania pomoci na záchranu stanovené v bode 3.1 usmernení o záchrane a reštrukturalizácii zrejme neboli splnené: opatrenia najmä nepozostávajú z podpory likvidity vo forme záruk na pôžičku alebo vo forme pôžičiek a neboli doložené záväzkom Slovenska oznámiť Komisii plán reštrukturalizácie alebo plán likvidácie atď. |
| --- | --- |

(120)

Komisia konštatuje, že podmienky poskytovania pomoci na záchranu stanovené v bode 3.1 usmernení o záchrane a reštrukturalizácii zrejme neboli splnené: opatrenia najmä nepozostávajú z podpory likvidity vo forme záruk na pôžičku alebo vo forme pôžičiek a neboli doložené záväzkom Slovenska oznámiť Komisii plán reštrukturalizácie alebo plán likvidácie atď.

| (121) | Pokiaľ ide o pomoc na reštrukturalizáciu, ktorá je vymedzená v bode 3.2 usmernení o záchrane a reštrukturalizácii, Komisia konštatuje, že Slovensko neoznámilo žiadne z uvedených opatrení ako pomoc na reštrukturalizáciu a že nepreukázalo, že existujú akékoľvek z prvkov potrebných na to, aby sa tieto opatrenia mohli považovať za pomoc na reštrukturalizáciu (plán reštrukturalizácie, vlastný príspevok, kompenzačné opatrenia atď.). |
| --- | --- |

(121)

Pokiaľ ide o pomoc na reštrukturalizáciu, ktorá je vymedzená v bode 3.2 usmernení o záchrane a reštrukturalizácii, Komisia konštatuje, že Slovensko neoznámilo žiadne z uvedených opatrení ako pomoc na reštrukturalizáciu a že nepreukázalo, že existujú akékoľvek z prvkov potrebných na to, aby sa tieto opatrenia mohli považovať za pomoc na reštrukturalizáciu (plán reštrukturalizácie, vlastný príspevok, kompenzačné opatrenia atď.).

| (122) | V bode 34 usmernení o záchrane a reštrukturalizácii sa vyžaduje, aby bolo poskytnutie pomoci podmienené implementáciou plánu na reštrukturalizáciu, ktorý musí Komisia schváliť vo všetkých prípadoch individuálnej pomoci. Pomoc bola v tomto prípade poskytnutá bez hodnoverného plánu na reštrukturalizáciu, ktorý by spĺňal podmienky stanovené v usmerneniach o záchrane a reštrukturalizácii. Táto okolnosť by sama osebe stačila na vylúčenie zlučiteľnosti opatrenia s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(122)

V bode 34 usmernení o záchrane a reštrukturalizácii sa vyžaduje, aby bolo poskytnutie pomoci podmienené implementáciou plánu na reštrukturalizáciu, ktorý musí Komisia schváliť vo všetkých prípadoch individuálnej pomoci. Pomoc bola v tomto prípade poskytnutá bez hodnoverného plánu na reštrukturalizáciu, ktorý by spĺňal podmienky stanovené v usmerneniach o záchrane a reštrukturalizácii. Táto okolnosť by sama osebe stačila na vylúčenie zlučiteľnosti opatrenia s vnútorným trhom.

| (123) | Komisia okrem toho poznamenáva, že Slovensko neupozornilo Komisiu na žiadne skutočnosti, ktoré by zabezpečili súlad s požiadavkami potrebnými na konštatovanie, že pomoc na reštrukturalizáciu je zlučiteľná: obnovenie dlhodobej životaschopnosti NCHZ, prijateľné úrovne vlastného príspevku, náležité kompenzačné opatrenia atď. |
| --- | --- |

(123)

Komisia okrem toho poznamenáva, že Slovensko neupozornilo Komisiu na žiadne skutočnosti, ktoré by zabezpečili súlad s požiadavkami potrebnými na konštatovanie, že pomoc na reštrukturalizáciu je zlučiteľná: obnovenie dlhodobej životaschopnosti NCHZ, prijateľné úrovne vlastného príspevku, náležité kompenzačné opatrenia atď.

| (124) | Komisia dospela k záveru, že vyššie uvedené opatrenie nie je na základe usmernení o záchrane a reštrukturalizácii zlučiteľné, a preto predstavuje štátnu pomoc, ktorá nie je zlučiteľná s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(124)

Komisia dospela k záveru, že vyššie uvedené opatrenie nie je na základe usmernení o záchrane a reštrukturalizácii zlučiteľné, a preto predstavuje štátnu pomoc, ktorá nie je zlučiteľná s vnútorným trhom.

5.6.   Vymáhanie pomoci

| (125) | Podľa zmluvy a ustálenej judikatúry Súdneho dvora by Komisia mala za bežných podmienok rozhodnúť, že dotknutý členský štát musí zrušiť neoprávnene poskytnutú pomoc, ak sa zistí, že táto pomoc je nezlučiteľná s vnútorným trhom (20). Súdny dvor takisto dôsledne zastáva názor, že cieľom povinnosti členského štátu zrušiť pomoc vyhlásenú za nezlučiteľnú s vnútorným trhom je obnovenie predtým existujúcej situácie (21). |
| --- | --- |

(125)

Podľa zmluvy a ustálenej judikatúry Súdneho dvora by Komisia mala za bežných podmienok rozhodnúť, že dotknutý členský štát musí zrušiť neoprávnene poskytnutú pomoc, ak sa zistí, že táto pomoc je nezlučiteľná s vnútorným trhom (20). Súdny dvor takisto dôsledne zastáva názor, že cieľom povinnosti členského štátu zrušiť pomoc vyhlásenú za nezlučiteľnú s vnútorným trhom je obnovenie predtým existujúcej situácie (21).

| (126) | Súdny dvor v tejto súvislosti konštatoval, že tento cieľ sa dosiahne, keď príjemca vráti sumy poskytnuté vo forme neoprávnenej pomoci, čím sa stratí výhoda, ktorú využíval oproti svojim konkurentom na trhu, a obnoví sa situácia pred vyplatením pomoci (22). |
| --- | --- |

(126)

Súdny dvor v tejto súvislosti konštatoval, že tento cieľ sa dosiahne, keď príjemca vráti sumy poskytnuté vo forme neoprávnenej pomoci, čím sa stratí výhoda, ktorú využíval oproti svojim konkurentom na trhu, a obnoví sa situácia pred vyplatením pomoci (22).

| (127) | V súlade s judikatúrou článok 14 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (23) stanovuje, že „kde sa prijímajú záporné rozhodnutia v prípadoch protiprávnej pomoci, Komisia rozhodne, že daný členský štát podnikne všetky potrebné opatrenia, aby vymohol pomoc od príjemcu [...]“. |
| --- | --- |

(127)

V súlade s judikatúrou článok 14 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (23) stanovuje, že „kde sa prijímajú záporné rozhodnutia v prípadoch protiprávnej pomoci, Komisia rozhodne, že daný členský štát podnikne všetky potrebné opatrenia, aby vymohol pomoc od príjemcu [...]“.

| (128) | Keďže teda v rozpore s článkom 108 zmluvy žiadne z predmetných opatrení nebolo oznámené Komisii a tieto opatrenia treba považovať za neoprávnenú a nezlučiteľnú pomoc, poskytnuté prostriedky sa musia vymôcť s cieľom obnoviť situáciu, ktorá existovala na trhu pred ich poskytnutím. Vymáhanie by sa malo vzťahovať na obdobie od poskytnutia výhody, teda od momentu, kedy bola pomoc daná k dispozícii príjemcovi, až do momentu skutočného vrátenia, a sumy, ktoré sa majú vymôcť, by mali zahŕňať aj úroky až do skutočného vrátenia. Pri vymáhaní sa zohľadnia sumy neuhradených dlhov predstavujúcich štátnu pomoc, ktoré už boli preukázateľne splatené z výnosov z predaja majetku NCHZ. |
| --- | --- |

(128)

Keďže teda v rozpore s článkom 108 zmluvy žiadne z predmetných opatrení nebolo oznámené Komisii a tieto opatrenia treba považovať za neoprávnenú a nezlučiteľnú pomoc, poskytnuté prostriedky sa musia vymôcť s cieľom obnoviť situáciu, ktorá existovala na trhu pred ich poskytnutím. Vymáhanie by sa malo vzťahovať na obdobie od poskytnutia výhody, teda od momentu, kedy bola pomoc daná k dispozícii príjemcovi, až do momentu skutočného vrátenia, a sumy, ktoré sa majú vymôcť, by mali zahŕňať aj úroky až do skutočného vrátenia. Pri vymáhaní sa zohľadnia sumy neuhradených dlhov predstavujúcich štátnu pomoc, ktoré už boli preukázateľne splatené z výnosov z predaja majetku NCHZ.

| (129) | Vzhľadom na predaj podniku NCHZ spoločnostiam Via Chem Slovakia a Fortischem Komisia bude skúmať možnú hospodársku kontinuitu medzi týmito spoločnosťami s cieľom analyzovať, či sa má vymáhanie rozšíriť aj na ne. |
| --- | --- |

(129)

Vzhľadom na predaj podniku NCHZ spoločnostiam Via Chem Slovakia a Fortischem Komisia bude skúmať možnú hospodársku kontinuitu medzi týmito spoločnosťami s cieľom analyzovať, či sa má vymáhanie rozšíriť aj na ne.

5.7.   Hospodárska kontinuita NCHZ prostredníctvom predaja podniku

| (130) | Ako už bolo uvedené, v prípade negatívneho rozhodnutia Komisie vo vzťahu k vymáhaniu nezlučiteľnej pomoci podniku v zmysle článkov 107 a 108 ZFEÚ sa od dotknutého členského štátu vyžaduje, aby vymohol nezlučiteľnú pomoc. Povinnosť vymoženia môže byť rozšírená na novú spoločnosť, na ktorú dotknutá spoločnosť previedla alebo ktorej predala časť svojho majetku, pokiaľ takýto prevod alebo predaj povedú k záveru, že medzi týmito spoločnosťami existuje hospodárska kontinuita (24). |
| --- | --- |

(130)

Ako už bolo uvedené, v prípade negatívneho rozhodnutia Komisie vo vzťahu k vymáhaniu nezlučiteľnej pomoci podniku v zmysle článkov 107 a 108 ZFEÚ sa od dotknutého členského štátu vyžaduje, aby vymohol nezlučiteľnú pomoc. Povinnosť vymoženia môže byť rozšírená na novú spoločnosť, na ktorú dotknutá spoločnosť previedla alebo ktorej predala časť svojho majetku, pokiaľ takýto prevod alebo predaj povedú k záveru, že medzi týmito spoločnosťami existuje hospodárska kontinuita (24).

| (131) | Pokiaľ ide o účel transakcie, Komisia konštatuje, že aj keď nemá priamy dôkaz, že zámerom transakcie bolo vyhnúť sa účinkom prípadného rozhodnutia o vymáhaní, slovenským orgánom bolo jasné, že Komisia viedla predbežné vyšetrovanie sťažnosti proti NCHZ od 17. októbra 2011 [pozri odôvodnenie (2)] a že existoval nárok na uhradenie pokuty za kartel vo výške 19,6 milióna EUR uloženej NCHZ rozhodnutím z 22. júla 2009 [pozri odôvodnenie (12)]. |
| --- | --- |

(131)

Pokiaľ ide o účel transakcie, Komisia konštatuje, že aj keď nemá priamy dôkaz, že zámerom transakcie bolo vyhnúť sa účinkom prípadného rozhodnutia o vymáhaní, slovenským orgánom bolo jasné, že Komisia viedla predbežné vyšetrovanie sťažnosti proti NCHZ od 17. októbra 2011 [pozri odôvodnenie (2)] a že existoval nárok na uhradenie pokuty za kartel vo výške 19,6 milióna EUR uloženej NCHZ rozhodnutím z 22. júla 2009 [pozri odôvodnenie (12)].

| (132) | Podľa rozsudku Súdneho dvora vo veci Taliansko a SIM 2/Komisia (25), z ktorého vychádzala Komisia vo svojich rozhodnutiach o spoločnostiach Olympic Airlines, Alitalia a SERNAM (26), je posúdenie hospodárskej kontinuity medzi príjemcom pomoci a podnikom, na ktorý bol jeho majetok prevedený, založené na určitom súbore ukazovateľov. Môžu sa zohľadňovať tieto faktory: to, či predajná cena zodpovedá trhovej cene, rozsah predaného majetku (majetok a záväzky, zachovanie pracovnej sily, majetok ako celok), totožnosť kupujúcich, moment predaja (po začatí predbežného posúdenia, formálneho vyšetrovacieho konania alebo po konečnom rozhodnutí) a hospodárska logika operácie. Tento súbor ukazovateľov potvrdil súd v rozsudku z 28. marca 2012 vo veci Ryanair/Komisia (27), ktorým bolo potvrdené rozhodnutie Alitalia. |
| --- | --- |

(132)

Podľa rozsudku Súdneho dvora vo veci Taliansko a SIM 2/Komisia (25), z ktorého vychádzala Komisia vo svojich rozhodnutiach o spoločnostiach Olympic Airlines, Alitalia a SERNAM (26), je posúdenie hospodárskej kontinuity medzi príjemcom pomoci a podnikom, na ktorý bol jeho majetok prevedený, založené na určitom súbore ukazovateľov. Môžu sa zohľadňovať tieto faktory: to, či predajná cena zodpovedá trhovej cene, rozsah predaného majetku (majetok a záväzky, zachovanie pracovnej sily, majetok ako celok), totožnosť kupujúcich, moment predaja (po začatí predbežného posúdenia, formálneho vyšetrovacieho konania alebo po konečnom rozhodnutí) a hospodárska logika operácie. Tento súbor ukazovateľov potvrdil súd v rozsudku z 28. marca 2012 vo veci Ryanair/Komisia (27), ktorým bolo potvrdené rozhodnutie Alitalia.

| (133) | Vzhľadom na predaj podniku NCHZ spoločnosti Via Chem Slovakia a následne spoločnosti Fortischem preto Komisia bude na základe vyššie uvedených kritérií analyzovať, či existuje hospodárska kontinuita medzi NCHZ a podnikom, ktorý nakoniec získal a v súčasnosti prevádzkuje Fortischem. |
| --- | --- |

(133)

Vzhľadom na predaj podniku NCHZ spoločnosti Via Chem Slovakia a následne spoločnosti Fortischem preto Komisia bude na základe vyššie uvedených kritérií analyzovať, či existuje hospodárska kontinuita medzi NCHZ a podnikom, ktorý nakoniec získal a v súčasnosti prevádzkuje Fortischem.

| (134) | Komisia sa domnieva, že je nenáležité oddelene analyzovať hospodársku kontinuitu dvoch transakcií vedúcich k získaniu obchodných činností NCHZ spoločnosti Fortischem, t. j. najprv predaj spoločnosti Via Chem Slovakia a potom predaj spoločnosti Fortischem. Via Chem Slovakia predala podnik spoločnosti Fortischem v rámci druhej transakcie 1. augusta 2012, t. j. iba jeden deň po ukončení prvej transakcie. Via Chem Slovakia preto v skutočnosti nikdy neriadila ani neprevádzkovala činnosti podniku NCHZ, ktorý získala. |
| --- | --- |

(134)

Komisia sa domnieva, že je nenáležité oddelene analyzovať hospodársku kontinuitu dvoch transakcií vedúcich k získaniu obchodných činností NCHZ spoločnosti Fortischem, t. j. najprv predaj spoločnosti Via Chem Slovakia a potom predaj spoločnosti Fortischem. Via Chem Slovakia predala podnik spoločnosti Fortischem v rámci druhej transakcie 1. augusta 2012, t. j. iba jeden deň po ukončení prvej transakcie. Via Chem Slovakia preto v skutočnosti nikdy neriadila ani neprevádzkovala činnosti podniku NCHZ, ktorý získala.

| (135) | Komisia uznáva, že rozsah týchto dvoch transakcií nie je presne rovnaký, keďže Via Chem Slovakia si ponechala vo vlastníctve určitý nehnuteľný majetok (budovy a pozemky). Z poskytnutých informácií je však zrejmé, že všetky hospodárske činnosti NCHZ, ktoré získala Via Chem Slovakia, boli okamžite prevedené na Fortischem. S výnimkou nehnuteľného majetku prevzal Fortischem od Via Chem Slovakia všetok majetok a práva súvisiace s chemickou výrobou (výrobné stroje a zariadenia, zmluvy atď.), ako aj záväzky súvisiace s chemickou výrobou (vrátane všetkých pracovných zmlúv). Nehnuteľný majetok, ktorý nebol predaný spoločnosti Fortischem, ale bol potrebný na pokračovanie hospodárskych činností NCHZ, bol spoločnosti Fortischem poskytnutý na základe zmluvy o prenájme. Komisia bude preto priamo analyzovať, či existuje hospodárska kontinuita medzi NCHZ a ich obchodnými činnosťami, ktoré získal Fortischem. Osobitosti oboch transakcií sa zohľadnia v rozsahu, v akom sú relevantné pre toto posúdenie. |
| --- | --- |

(135)

Komisia uznáva, že rozsah týchto dvoch transakcií nie je presne rovnaký, keďže Via Chem Slovakia si ponechala vo vlastníctve určitý nehnuteľný majetok (budovy a pozemky). Z poskytnutých informácií je však zrejmé, že všetky hospodárske činnosti NCHZ, ktoré získala Via Chem Slovakia, boli okamžite prevedené na Fortischem. S výnimkou nehnuteľného majetku prevzal Fortischem od Via Chem Slovakia všetok majetok a práva súvisiace s chemickou výrobou (výrobné stroje a zariadenia, zmluvy atď.), ako aj záväzky súvisiace s chemickou výrobou (vrátane všetkých pracovných zmlúv). Nehnuteľný majetok, ktorý nebol predaný spoločnosti Fortischem, ale bol potrebný na pokračovanie hospodárskych činností NCHZ, bol spoločnosti Fortischem poskytnutý na základe zmluvy o prenájme. Komisia bude preto priamo analyzovať, či existuje hospodárska kontinuita medzi NCHZ a ich obchodnými činnosťami, ktoré získal Fortischem. Osobitosti oboch transakcií sa zohľadnia v rozsahu, v akom sú relevantné pre toto posúdenie.

5.7.1.   Predajná cena

| (136) | Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí formálneho vyšetrovacieho konania vyjadrila pochybnosti, či cena 2,2 milióna EUR, ktorú uhradila za majetok spoločnosti spoločnosť Via Chem Slovakia, víťaz verejnej súťaže, predstavovala trhovú cenu. |
| --- | --- |

(136)

Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí formálneho vyšetrovacieho konania vyjadrila pochybnosti, či cena 2,2 milióna EUR, ktorú uhradila za majetok spoločnosti spoločnosť Via Chem Slovakia, víťaz verejnej súťaže, predstavovala trhovú cenu.

| (137) | Verejná súťaž sa uskutočnila s podmienkami, ktoré pravdepodobne mohli znížiť hodnotu majetku. Podľa podmienok verejnej súťaže sa mohli potenciálni uchádzači rozhodnúť, či predložia svoju ponuku s prevzatím „záväzkov nadobúdateľa“ alebo bez ich prevzatia [podrobnosti sú uvedené v bodoch (17) a (18)]. |
| --- | --- |

(137)

Verejná súťaž sa uskutočnila s podmienkami, ktoré pravdepodobne mohli znížiť hodnotu majetku. Podľa podmienok verejnej súťaže sa mohli potenciálni uchádzači rozhodnúť, či predložia svoju ponuku s prevzatím „záväzkov nadobúdateľa“ alebo bez ich prevzatia [podrobnosti sú uvedené v bodoch (17) a (18)].

| (138) | V pravidlách verejnej súťaže sa stanovovalo, že ak bude najvyššia ponuka od uchádzača, ktorý sa rozhodol neprevziať záväzky, uchádzač s najvyššou ponukou, ktorý ich prevezme, bude mať možnosť dorovnať najvyššiu ponuku. Komisia sa domnieva, že táto možnosť pre jedného uchádzača, aby zvýšil svoju ponuku po predložení všetkých ponúk, môže odradiť potenciálnych účastníkov a/alebo mať negatívny vplyv na ponuky, ktoré boli predložené. |
| --- | --- |

(138)

V pravidlách verejnej súťaže sa stanovovalo, že ak bude najvyššia ponuka od uchádzača, ktorý sa rozhodol neprevziať záväzky, uchádzač s najvyššou ponukou, ktorý ich prevezme, bude mať možnosť dorovnať najvyššiu ponuku. Komisia sa domnieva, že táto možnosť pre jedného uchádzača, aby zvýšil svoju ponuku po predložení všetkých ponúk, môže odradiť potenciálnych účastníkov a/alebo mať negatívny vplyv na ponuky, ktoré boli predložené.

| (139) | Jedným z prvkov, ktorým sa zabezpečuje dosiahnutie najvyššej ceny vo verejnej súťaži, je totiž neistota, pokiaľ ide o ceny ponúknuté ostatnými uchádzačmi. Ak uchádzač, ktorý predloží ponuku s prevzatím záväzkov, vie, že je potrebné, aby jeho ponuka bola najvyššia len spomedzi ponúk s prevzatím záväzkov a že bude môcť dorovnať svoju ponuku na úroveň najvyššieho uchádzača s ponukou bez prevzatia záväzkov, jeho ponuka je potenciálne nižšia, než keby v podmienkach verejnej súťaže táto možnosť dorovnania stanovená nebola. |
| --- | --- |

(139)

Jedným z prvkov, ktorým sa zabezpečuje dosiahnutie najvyššej ceny vo verejnej súťaži, je totiž neistota, pokiaľ ide o ceny ponúknuté ostatnými uchádzačmi. Ak uchádzač, ktorý predloží ponuku s prevzatím záväzkov, vie, že je potrebné, aby jeho ponuka bola najvyššia len spomedzi ponúk s prevzatím záväzkov a že bude môcť dorovnať svoju ponuku na úroveň najvyššieho uchádzača s ponukou bez prevzatia záväzkov, jeho ponuka je potenciálne nižšia, než keby v podmienkach verejnej súťaže táto možnosť dorovnania stanovená nebola.

| (140) | Okrem toho by táto podmienka mohla odradiť uchádzačov, ktorí si neželajú predložiť ponuku s prevzatím záväzkov, pretože vedia, že aj keby ich ponuka bola najvyššia, ich ponuka môže byť odmietnutá, pretože iný kupujúci, ktorý je pripravený záväzky prevziať, môže svoju ponuku zvýšiť. Ak sa to stane, uchádzač s ponukou bez prevzatia záväzkov nedostane príležitosť predložiť novú ponuku a ponúknuť vyššiu kúpnu cenu. |
| --- | --- |

(140)

Okrem toho by táto podmienka mohla odradiť uchádzačov, ktorí si neželajú predložiť ponuku s prevzatím záväzkov, pretože vedia, že aj keby ich ponuka bola najvyššia, ich ponuka môže byť odmietnutá, pretože iný kupujúci, ktorý je pripravený záväzky prevziať, môže svoju ponuku zvýšiť. Ak sa to stane, uchádzač s ponukou bez prevzatia záväzkov nedostane príležitosť predložiť novú ponuku a ponúknuť vyššiu kúpnu cenu.

| (141) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa zdá, že podmienkami verejnej súťaže sa uprednostňovali uchádzači preberajúci záväzky, keďže v prípade, že dvaja uchádzači ponúknu rovnakú cenu, jeden s prevzatím záväzkov a druhý bez ich prevzatia, ponuka s prevzatím sa uprednostní pred tou druhou. Toto by mohlo predstavovať náznak, že cena, ktorá by sa dosiahla bez prevzatia záväzkov, by mohla byť vyššia ako cena ponúknutá víťazným uchádzačom. Možno sa odôvodnene domnievať, že povinnosť splniť preberané záväzky má finančné dôsledky pre kupujúceho, ktoré zohľadňuje pri podávaní ponuky. Bez prevzatia záväzkov by preto bola cena ponúknutá uvedeným kupujúcim pravdepodobne vyššia. |
| --- | --- |

(141)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa zdá, že podmienkami verejnej súťaže sa uprednostňovali uchádzači preberajúci záväzky, keďže v prípade, že dvaja uchádzači ponúknu rovnakú cenu, jeden s prevzatím záväzkov a druhý bez ich prevzatia, ponuka s prevzatím sa uprednostní pred tou druhou. Toto by mohlo predstavovať náznak, že cena, ktorá by sa dosiahla bez prevzatia záväzkov, by mohla byť vyššia ako cena ponúknutá víťazným uchádzačom. Možno sa odôvodnene domnievať, že povinnosť splniť preberané záväzky má finančné dôsledky pre kupujúceho, ktoré zohľadňuje pri podávaní ponuky. Bez prevzatia záväzkov by preto bola cena ponúknutá uvedeným kupujúcim pravdepodobne vyššia.

| (142) | Slovensko tvrdí, že ani uchádzač predkladajúci ponuku s prevzatím záväzkov by nemohol mať istotu, že sa nezúčastní žiadny ďalší uchádzač ponúkajúci prevzatie záväzkov s potenciálne vyššou ponukou. To však nespochybňuje skutočnosť, že s uchádzačmi s ponukou bez prevzatia záväzkov sa vo všeobecnosti zaobchádzalo menej priaznivo než s uchádzačmi s ponukou s prevzatím záväzkov, a že táto skutočnosť mohla potenciálnych uchádzačov, ktorí si neželali prevziať záväzky, odradiť od účasti. |
| --- | --- |

(142)

Slovensko tvrdí, že ani uchádzač predkladajúci ponuku s prevzatím záväzkov by nemohol mať istotu, že sa nezúčastní žiadny ďalší uchádzač ponúkajúci prevzatie záväzkov s potenciálne vyššou ponukou. To však nespochybňuje skutočnosť, že s uchádzačmi s ponukou bez prevzatia záväzkov sa vo všeobecnosti zaobchádzalo menej priaznivo než s uchádzačmi s ponukou s prevzatím záväzkov, a že táto skutočnosť mohla potenciálnych uchádzačov, ktorí si neželali prevziať záväzky, odradiť od účasti.

| (143) | Slovensko tiež tvrdí, že vzhľadom na celkový objem záväzkov, ktoré presahujú 11 miliónov EUR, bolo vysoko nepravdepodobné, že by ktorýkoľvek účastník súťaže predložil ponuku s prevzatím týchto záväzkov. Tvrdí, že najmä s vzhľadom na cenu vo výške len 2 milióny EUR ponúknutú počas prvej verejnej súťaže by žiaden racionálny účastník súťaže neprevzal záväzky s takými finančnými dôsledkami. Záväzky skutočne zahŕňali investície vo výške najmenej 11 miliónov EUR. Táto investícia je však označená ako investícia do opatrení na zabezpečenie súladu s platnými predpismi v oblasti životného prostredia, ktoré sú potrebné na pokračovanie chemickej výroby. Každý uchádzač, ktorý chcel pokračovať v chemickej výrobe, by musel takúto sumu investovať a túto sumu teda museli zohľadniť aj uchádzači s ponukou bez prevzatia záväzkov. Kým ďalšie dva záväzky [uvedené v odôvodnení (17)] skutočne mali potenciálny vplyv na cenu, nadobúdateľ, ktorý plánuje zachovať alebo dokonca rozšíriť činnosti NCHZ, by tieto záväzky nepovažoval za nadmieru zaťažujúce vzhľadom na výhodu poskytnutú vo verejnej súťaži záujemcom, ktorí by prevzali záväzky. Možnosť predloženia ponuky s prijatím záväzkov preto nie je možné vylúčiť ako „mimoriadne nepravdepodobnú“ a táto možnosť teda mohla ovplyniť cenu ponúknutú v súťaži. |
| --- | --- |

(143)

Slovensko tiež tvrdí, že vzhľadom na celkový objem záväzkov, ktoré presahujú 11 miliónov EUR, bolo vysoko nepravdepodobné, že by ktorýkoľvek účastník súťaže predložil ponuku s prevzatím týchto záväzkov. Tvrdí, že najmä s vzhľadom na cenu vo výške len 2 milióny EUR ponúknutú počas prvej verejnej súťaže by žiaden racionálny účastník súťaže neprevzal záväzky s takými finančnými dôsledkami. Záväzky skutočne zahŕňali investície vo výške najmenej 11 miliónov EUR. Táto investícia je však označená ako investícia do opatrení na zabezpečenie súladu s platnými predpismi v oblasti životného prostredia, ktoré sú potrebné na pokračovanie chemickej výroby. Každý uchádzač, ktorý chcel pokračovať v chemickej výrobe, by musel takúto sumu investovať a túto sumu teda museli zohľadniť aj uchádzači s ponukou bez prevzatia záväzkov. Kým ďalšie dva záväzky [uvedené v odôvodnení (17)] skutočne mali potenciálny vplyv na cenu, nadobúdateľ, ktorý plánuje zachovať alebo dokonca rozšíriť činnosti NCHZ, by tieto záväzky nepovažoval za nadmieru zaťažujúce vzhľadom na výhodu poskytnutú vo verejnej súťaži záujemcom, ktorí by prevzali záväzky. Možnosť predloženia ponuky s prijatím záväzkov preto nie je možné vylúčiť ako „mimoriadne nepravdepodobnú“ a táto možnosť teda mohla ovplyniť cenu ponúknutú v súťaži.

| (144) | Aj keď teda nakoniec neboli predložené žiadne ponuky s prevzatím záväzkov, tieto podmienky neumožnili zahrnutie najvyššieho možného počtu uchádzačov, ktorí by navzájom súťažili so svojimi najlepšími ponukami, čo je predpokladom predaja za čo najvyššiu trhovú cenu. |
| --- | --- |

(144)

Aj keď teda nakoniec neboli predložené žiadne ponuky s prevzatím záväzkov, tieto podmienky neumožnili zahrnutie najvyššieho možného počtu uchádzačov, ktorí by navzájom súťažili so svojimi najlepšími ponukami, čo je predpokladom predaja za čo najvyššiu trhovú cenu.

| (145) | Predaj sa okrem toho organizoval ako predaj celého fungujúceho podniku – t. j. celého majetku ako celku a žiadny uchádzač nemohol kúpiť žiadnu časť majetku samostatne. Tým sa vylúčila možnosť maximalizovať konečnú cenu prostredníctvom súťaže o oblasti činností NCHZ (a zároveň sa odstránili, resp. obmedzili možné ťažkosti vyplývajúce z prípadného zastavenia prevádzky). Komisia konštatuje, že v dokumentoch predložených slovenskými orgánmi je uvedené, že existovali potenciálni uchádzači, ktorí mali záujem získať len niektoré časti podniku NCHZ (napr. spoločnosť bluO Epsilon Limited sa zaujímala len o získanie zariadení na výrobu karbidu). Preto nie je možné vylúčiť, že by predaj jednotlivých oblastí podniku NCHZ viedol k dosiahnutiu vyššej celkovej predajnej ceny. |
| --- | --- |

(145)

Predaj sa okrem toho organizoval ako predaj celého fungujúceho podniku – t. j. celého majetku ako celku a žiadny uchádzač nemohol kúpiť žiadnu časť majetku samostatne. Tým sa vylúčila možnosť maximalizovať konečnú cenu prostredníctvom súťaže o oblasti činností NCHZ (a zároveň sa odstránili, resp. obmedzili možné ťažkosti vyplývajúce z prípadného zastavenia prevádzky). Komisia konštatuje, že v dokumentoch predložených slovenskými orgánmi je uvedené, že existovali potenciálni uchádzači, ktorí mali záujem získať len niektoré časti podniku NCHZ (napr. spoločnosť bluO Epsilon Limited sa zaujímala len o získanie zariadení na výrobu karbidu). Preto nie je možné vylúčiť, že by predaj jednotlivých oblastí podniku NCHZ viedol k dosiahnutiu vyššej celkovej predajnej ceny.

| (146) | V prípade predaja podniku spoločnosťou Via Chem Slovakia spoločnosti Fortischem išlo o transakciu medzi dvoma súkromnými spoločnosťami, pri ktorej sa neorganizovala žiadna verejná súťaž. Cena bola jednoducho dojednaná medzi dvoma súkromnými subjektmi a neexistovala možnosť, aby iné subjekty ponúkli vyššiu cenu. Pochybnosti, či cena, ktorú uhradila Via Chem Slovakia, zodpovedá trhovej cene, sa preto týkajú aj ceny uhradenej spoločnosťou Fortischem. |
| --- | --- |

(146)

V prípade predaja podniku spoločnosťou Via Chem Slovakia spoločnosti Fortischem išlo o transakciu medzi dvoma súkromnými spoločnosťami, pri ktorej sa neorganizovala žiadna verejná súťaž. Cena bola jednoducho dojednaná medzi dvoma súkromnými subjektmi a neexistovala možnosť, aby iné subjekty ponúkli vyššiu cenu. Pochybnosti, či cena, ktorú uhradila Via Chem Slovakia, zodpovedá trhovej cene, sa preto týkajú aj ceny uhradenej spoločnosťou Fortischem.

| (147) | Vzhľadom na uvedené sa zdá pravdepodobné, že majetok NCHZ nebol predaný spôsobom, ktorým by sa zabezpečilo maximalizovanie výnosov za prevedený podnik. |
| --- | --- |

(147)

Vzhľadom na uvedené sa zdá pravdepodobné, že majetok NCHZ nebol predaný spôsobom, ktorým by sa zabezpečilo maximalizovanie výnosov za prevedený podnik.

| (148) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti dospela Komisia k záveru, že cena, ktorú uhradila Via Chem Slovakia za podnik NCHZ, pravdepodobne nebola skutočnou trhovou cenou, pretože cena bola ovplyvnená podmienkami verejnej súťaže, ako aj skutočnosťou, že účastníci museli predkladať ponuky na majetok ako celok. |
| --- | --- |

(148)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti dospela Komisia k záveru, že cena, ktorú uhradila Via Chem Slovakia za podnik NCHZ, pravdepodobne nebola skutočnou trhovou cenou, pretože cena bola ovplyvnená podmienkami verejnej súťaže, ako aj skutočnosťou, že účastníci museli predkladať ponuky na majetok ako celok.

5.7.2.   Rozsah transakcie

| (149) | Aby sa zabránilo hospodárskej kontinuite, majetok a iné prvky prevedeného podniku musia predstavovať len časť predchádzajúcej spoločnosti alebo jej činností. Čím väčšia je časť pôvodného podniku, ktorá sa prevádza na nový subjekt, tým väčšia je pravdepodobnosť, že hospodárska činnosť súvisiaca s týmto majetkom aj naďalej ťaží z výhod nezlučiteľnej pomoci. |
| --- | --- |

(149)

Aby sa zabránilo hospodárskej kontinuite, majetok a iné prvky prevedeného podniku musia predstavovať len časť predchádzajúcej spoločnosti alebo jej činností. Čím väčšia je časť pôvodného podniku, ktorá sa prevádza na nový subjekt, tým väčšia je pravdepodobnosť, že hospodárska činnosť súvisiaca s týmto majetkom aj naďalej ťaží z výhod nezlučiteľnej pomoci.

| (150) | I keď Slovensko tvrdí, že pri predaji išlo o „majetkový obchod“, podmienky predaja v skutočnosti naznačujú, že spoločnosť bola predaná ako fungujúci podnik. Ako je uvedené v odôvodnení (19), novému vlastníkovi bol predaný celý majetok a minimálne časť prevoditeľných záväzkov. |
| --- | --- |

(150)

I keď Slovensko tvrdí, že pri predaji išlo o „majetkový obchod“, podmienky predaja v skutočnosti naznačujú, že spoločnosť bola predaná ako fungujúci podnik. Ako je uvedené v odôvodnení (19), novému vlastníkovi bol predaný celý majetok a minimálne časť prevoditeľných záväzkov.

| (151) | Predaj NCHZ spoločnosti Via Chem Slovakia schválil Protimonopolný úrad SR 19. júla 2012. Z tohto rozhodnutia je zrejmé, že predmetom koncentrácie, a teda predaja, bol celý podnik NCHZ ako fungujúci podnik (28). |
| --- | --- |

(151)

Predaj NCHZ spoločnosti Via Chem Slovakia schválil Protimonopolný úrad SR 19. júla 2012. Z tohto rozhodnutia je zrejmé, že predmetom koncentrácie, a teda predaja, bol celý podnik NCHZ ako fungujúci podnik (28).

| (152) | Rozsah činnosti podniku, ktorý získal Fortischem, zostáva rovnaký ako predchádzajúci rozsah činností NCHZ. Je to zrejmé z porovnania výrobného programu NCHZ na začiatku konkurzného konania (29) so súčasným výrobným programom uvedeným na webovej lokalite Fortischemu (30). V oboch prípadoch hlavné oblasti činností NCHZ, resp. Fortischemu, zahŕňajú anorganické (elektrolytické) chemické látky vrátane karbidu vápnika, organické chemické látky, polyméry a produkty spracovania PVC. Všetkých 14 kľúčových výrobkov z týchto výrobných oblastí, ktoré predstavujú 99 % výnosov NCHZ za rok 2008 (31), vyrába aj Fortischem. Výnosy z predaja uvedených výrobkov Fortischemom dosiahli v roku 2013 výšku 161,3 milióna EUR (32). Tieto výnosy sú porovnateľné s výnosmi NCHZ vo výške približne 150 až 160 miliónov EUR počas konkurzného konania (33). Tak výrobný program, ako aj výnosy prevedeného podniku preto zostávajú rovnaké ako v prípade NCHZ. Do Fortischemu bolo prevedených aj viac ako 95 % zamestnancov NCHZ (1 412 zamestnancov). Zamestnanci neboli označení za nadbytočných a následne zamestnaní Fortischemom, ale ich pracovné zmluvy sa jednoducho previedli na Fortischem. |
| --- | --- |

(152)

Rozsah činnosti podniku, ktorý získal Fortischem, zostáva rovnaký ako predchádzajúci rozsah činností NCHZ. Je to zrejmé z porovnania výrobného programu NCHZ na začiatku konkurzného konania (29) so súčasným výrobným programom uvedeným na webovej lokalite Fortischemu (30). V oboch prípadoch hlavné oblasti činností NCHZ, resp. Fortischemu, zahŕňajú anorganické (elektrolytické) chemické látky vrátane karbidu vápnika, organické chemické látky, polyméry a produkty spracovania PVC. Všetkých 14 kľúčových výrobkov z týchto výrobných oblastí, ktoré predstavujú 99 % výnosov NCHZ za rok 2008 (31), vyrába aj Fortischem. Výnosy z predaja uvedených výrobkov Fortischemom dosiahli v roku 2013 výšku 161,3 milióna EUR (32). Tieto výnosy sú porovnateľné s výnosmi NCHZ vo výške približne 150 až 160 miliónov EUR počas konkurzného konania (33). Tak výrobný program, ako aj výnosy prevedeného podniku preto zostávajú rovnaké ako v prípade NCHZ. Do Fortischemu bolo prevedených aj viac ako 95 % zamestnancov NCHZ (1 412 zamestnancov). Zamestnanci neboli označení za nadbytočných a následne zamestnaní Fortischemom, ale ich pracovné zmluvy sa jednoducho previedli na Fortischem.

| (153) | Slovensko tvrdí, že bolo prevedených menej ako 60 % podniku, najmä preto, že prevod nezahŕňal žiadny nehnuteľný majetok. Ako však už bolo objasnené [pozri odôvodnenie (134)], spoločnosť Fortischem si prenajíma nehnuteľný majetok (pozemky a budovy) potrebný na chemickú výrobu od spoločnosti Via Chem Slovakia. S výnimkou nehnuteľného majetku prevzala všetok majetok a všetky práva a povinnosti súvisiace s prevedeným podnikom spoločnosť Fortischem. Fortischem tak prevádzkuje podnik NCHZ a pokračuje s rovnakým portfóliom výrobkov. |
| --- | --- |

(153)

Slovensko tvrdí, že bolo prevedených menej ako 60 % podniku, najmä preto, že prevod nezahŕňal žiadny nehnuteľný majetok. Ako však už bolo objasnené [pozri odôvodnenie (134)], spoločnosť Fortischem si prenajíma nehnuteľný majetok (pozemky a budovy) potrebný na chemickú výrobu od spoločnosti Via Chem Slovakia. S výnimkou nehnuteľného majetku prevzala všetok majetok a všetky práva a povinnosti súvisiace s prevedeným podnikom spoločnosť Fortischem. Fortischem tak prevádzkuje podnik NCHZ a pokračuje s rovnakým portfóliom výrobkov.

| (154) | Fortischem okrem toho zachoval aj existujúce vedenie NCHZ. Výkonný riaditeľ NCHZ pred prevodom podniku sa napríklad stal predsedom predstavenstva Fortischemu. |
| --- | --- |

(154)

Fortischem okrem toho zachoval aj existujúce vedenie NCHZ. Výkonný riaditeľ NCHZ pred prevodom podniku sa napríklad stal predsedom predstavenstva Fortischemu.

| (155) | V čase získania podniku NCHZ spoločnosť Fortischem aj verejne oznámila v tlači, že neplánuje žiadne podstatné zmeny vo vzťahu k pracovníkom alebo výrobe a že zachová existujúce vedenie (34). |
| --- | --- |

(155)

V čase získania podniku NCHZ spoločnosť Fortischem aj verejne oznámila v tlači, že neplánuje žiadne podstatné zmeny vo vzťahu k pracovníkom alebo výrobe a že zachová existujúce vedenie (34).

| (156) | Pokiaľ teda ide o rozsah transakcie, Fortischem fakticky prevzal všetky hospodárske činnosti NCHZ spolu so všetkým súvisiacim majetkom, právami a povinnosťami. Skutočnosť, že časť tohto majetku sa používa na základe zmluvy o prenájme namiesto priameho vlastníctva, nič nemení na skutočnosti, že Fortischem jednoducho pokračuje v hospodárskych činnostiach NCHZ v rovnakom rozsahu ako pred transakciou. |
| --- | --- |

(156)

Pokiaľ teda ide o rozsah transakcie, Fortischem fakticky prevzal všetky hospodárske činnosti NCHZ spolu so všetkým súvisiacim majetkom, právami a povinnosťami. Skutočnosť, že časť tohto majetku sa používa na základe zmluvy o prenájme namiesto priameho vlastníctva, nič nemení na skutočnosti, že Fortischem jednoducho pokračuje v hospodárskych činnostiach NCHZ v rovnakom rozsahu ako pred transakciou.

| (157) | Okrem toho aj obe zainteresované strany, ktoré predložili pripomienky, tvrdia, že Fortischem sa naďalej správa rovnako ako predtým NCHZ, pričom ponúka rovnaké portfólio výrobkov na tých istých geografických trhoch a že jediná viditeľná zmena je zmena názvu. |
| --- | --- |

(157)

Okrem toho aj obe zainteresované strany, ktoré predložili pripomienky, tvrdia, že Fortischem sa naďalej správa rovnako ako predtým NCHZ, pričom ponúka rovnaké portfólio výrobkov na tých istých geografických trhoch a že jediná viditeľná zmena je zmena názvu.

| (158) | Fortischem teda pokračuje v podnikaní NCHZ bez akýchkoľvek podstatných zmien v obchodnej, personálnej alebo výrobnej politike. |
| --- | --- |

(158)

Fortischem teda pokračuje v podnikaní NCHZ bez akýchkoľvek podstatných zmien v obchodnej, personálnej alebo výrobnej politike.

5.7.3.   Totožnosť vlastníkov

| (159) | Silným ukazovateľom hospodárskej kontinuity by bola skutočnosť, že vlastníci nadobúdajúcej spoločnosti sú rovnakí ako vlastníci predávajúcej spoločnosti. |
| --- | --- |

(159)

Silným ukazovateľom hospodárskej kontinuity by bola skutočnosť, že vlastníci nadobúdajúcej spoločnosti sú rovnakí ako vlastníci predávajúcej spoločnosti.

| (160) | V tomto prípade sa Komisii nepodarilo získať dôkaz, ktorý by potvrdil tvrdenia sťažovateľa, že skutočne existujú prepojenia medzi pôvodnými a novými konečnými vlastníkmi podniku NCHZ. Hoci priami vlastníci sú iní, nie je možné overiť z nezávislých a spoľahlivých zdrojov, kto sú koneční vlastníci v pozadí niektorých priamych alebo nepriamych materských spoločností registrovaných na Cypre. |
| --- | --- |

(160)

V tomto prípade sa Komisii nepodarilo získať dôkaz, ktorý by potvrdil tvrdenia sťažovateľa, že skutočne existujú prepojenia medzi pôvodnými a novými konečnými vlastníkmi podniku NCHZ. Hoci priami vlastníci sú iní, nie je možné overiť z nezávislých a spoľahlivých zdrojov, kto sú koneční vlastníci v pozadí niektorých priamych alebo nepriamych materských spoločností registrovaných na Cypre.

| (161) | Slovenské orgány však predložili čestné vyhlásenie spoločnosti Energochemica, súčasnej materskej spoločnosti Fortischemu, že vlastníci Fortischemu nie sú žiadnym spôsobom spojení s bývalými vlastníkmi NCHZ. |
| --- | --- |

(161)

Slovenské orgány však predložili čestné vyhlásenie spoločnosti Energochemica, súčasnej materskej spoločnosti Fortischemu, že vlastníci Fortischemu nie sú žiadnym spôsobom spojení s bývalými vlastníkmi NCHZ.

| (162) | Komisia predpokladá, že neexistujú žiadne prepojenia medzi pôvodnými a novými vlastníkmi podniku NCHZ prevedeného na Fortischem, keďže nemá k dispozícii žiadny dôkaz o opaku. |
| --- | --- |

(162)

Komisia predpokladá, že neexistujú žiadne prepojenia medzi pôvodnými a novými vlastníkmi podniku NCHZ prevedeného na Fortischem, keďže nemá k dispozícii žiadny dôkaz o opaku.

5.7.4.   Moment predaja

| (163) | Predaj sa uskutočnil po tom, ako Komisia začala predbežné vyšetrovanie sťažnosti a jeho výsledky zaslala Slovenskej republike na vyjadrenie. Slovenská republika teda prinajmenšom vedela o tom, že predmetné opatrenia môžu predstavovať neoprávnenú a nezlučiteľnú pomoc, ktorú b bude potrebné vymôcť. |
| --- | --- |

(163)

Predaj sa uskutočnil po tom, ako Komisia začala predbežné vyšetrovanie sťažnosti a jeho výsledky zaslala Slovenskej republike na vyjadrenie. Slovenská republika teda prinajmenšom vedela o tom, že predmetné opatrenia môžu predstavovať neoprávnenú a nezlučiteľnú pomoc, ktorú b bude potrebné vymôcť.

5.7.5.   Hospodárska logika operácie

| (164) | Účelom kritéria hospodárskej logiky transakcie je overiť, či nadobúdateľ využíva získaný majetok rovnakým spôsobom ako predávajúci alebo naopak, integruje majetok do vlastnej obchodnej stratégie a realizuje tak synergie, ktoré odôvodňujú jeho záujem získať tento majetok. |
| --- | --- |

(164)

Účelom kritéria hospodárskej logiky transakcie je overiť, či nadobúdateľ využíva získaný majetok rovnakým spôsobom ako predávajúci alebo naopak, integruje majetok do vlastnej obchodnej stratégie a realizuje tak synergie, ktoré odôvodňujú jeho záujem získať tento majetok.

| (165) | Fortischem získal celú chemickú divíziu NCHZ, t. j. hlavnú časť podniku NCHZ, ako fungujúci podnik spolu s viac ako 95 % zamestnancov a súvisiacimi právami a povinnosťami. Ako už bolo uvedené, portfólio výrobkov a rozsah činností Fortischemu sú identické s portfóliom a rozsahom činností NCHZ. |
| --- | --- |

(165)

Fortischem získal celú chemickú divíziu NCHZ, t. j. hlavnú časť podniku NCHZ, ako fungujúci podnik spolu s viac ako 95 % zamestnancov a súvisiacimi právami a povinnosťami. Ako už bolo uvedené, portfólio výrobkov a rozsah činností Fortischemu sú identické s portfóliom a rozsahom činností NCHZ.

| (166) | Fortischem tiež verejne oznámil v tlači, že neplánuje žiadne podstatné zmeny v spôsobe prevádzky podniku NCHZ a v rozsahu jeho činností (35). Aj keď je Fortischem súčasťou väčšej skupiny spoločností, skupiny Energochemica, nezdá sa, že by existovali podstatné synergické účinky vo vzťahu k ostatným členom skupiny. Aj keď niektorí z nich sú tiež aktívni v chemickom priemysle, ich oblasť činnosti je rôzna (ľahké stabilizátory, fenolové živice, čistiace prostriedky atď.) a preto sa nezdá, že by existovalo podstatné prepojenie s týmito činnosťami Fortischemu. |
| --- | --- |

(166)

Fortischem tiež verejne oznámil v tlači, že neplánuje žiadne podstatné zmeny v spôsobe prevádzky podniku NCHZ a v rozsahu jeho činností (35). Aj keď je Fortischem súčasťou väčšej skupiny spoločností, skupiny Energochemica, nezdá sa, že by existovali podstatné synergické účinky vo vzťahu k ostatným členom skupiny. Aj keď niektorí z nich sú tiež aktívni v chemickom priemysle, ich oblasť činnosti je rôzna (ľahké stabilizátory, fenolové živice, čistiace prostriedky atď.) a preto sa nezdá, že by existovalo podstatné prepojenie s týmito činnosťami Fortischemu.

| (167) | Nedošlo preto k žiadnej zmene obchodnej stratégie a Fortischem jednoducho využíva majetok rovnakým spôsobom ako predávajúci. |
| --- | --- |

(167)

Nedošlo preto k žiadnej zmene obchodnej stratégie a Fortischem jednoducho využíva majetok rovnakým spôsobom ako predávajúci.

5.7.6.   Záver o hospodárskej kontinuite medzi NCHZ a hospodárskymi činnosťami, ktoré získal a prevádzkuje Fortischem

| (168) | Celkovo sa zdá, že jediné zmeny sa týkajú názvu spoločnosti a právnickej osoby, ktorej táto spoločnosť patrí. V článku 1.2 súťažných podmienok sa stanovuje, že NCHZ sa predávajú v celku ako súbor hmotného a nehmotného majetku spolu s ich personálom. V článku 3.1 kúpnej zmluvy medzi Via Chem Slovakia a NCHZ zo 16. januára 2012 sa uvádza, že fungujúci podnik, ktorý sa prevádza podľa tejto zmluvy, zahŕňa všetok nehnuteľný majetok, hnuteľný majetok, ostatné práva a majetkové hodnoty, ktoré i) slúžia na prevádzku fungujúceho podniku alebo podľa svojej povahy majú na taký účel slúžiť a ii) k rozhodnému dátumu patria predávajúcemu. Nadobúdateľ okrem toho pokračuje s portfóliom výrobkov a v obchodnej politike NCHZ. A napokon, cena zaplatená za podnik NCHZ pravdepodobne nepredstavuje trhovú cenu. |
| --- | --- |

(168)

Celkovo sa zdá, že jediné zmeny sa týkajú názvu spoločnosti a právnickej osoby, ktorej táto spoločnosť patrí. V článku 1.2 súťažných podmienok sa stanovuje, že NCHZ sa predávajú v celku ako súbor hmotného a nehmotného majetku spolu s ich personálom. V článku 3.1 kúpnej zmluvy medzi Via Chem Slovakia a NCHZ zo 16. januára 2012 sa uvádza, že fungujúci podnik, ktorý sa prevádza podľa tejto zmluvy, zahŕňa všetok nehnuteľný majetok, hnuteľný majetok, ostatné práva a majetkové hodnoty, ktoré i) slúžia na prevádzku fungujúceho podniku alebo podľa svojej povahy majú na taký účel slúžiť a ii) k rozhodnému dátumu patria predávajúcemu. Nadobúdateľ okrem toho pokračuje s portfóliom výrobkov a v obchodnej politike NCHZ. A napokon, cena zaplatená za podnik NCHZ pravdepodobne nepredstavuje trhovú cenu.

| (169) | Komisia preto dospela k záveru, že existuje hospodárska kontinuita medzi NCHZ a spoločnosťou Fortischem. |
| --- | --- |

(169)

Komisia preto dospela k záveru, že existuje hospodárska kontinuita medzi NCHZ a spoločnosťou Fortischem.

| (170) | V dôsledku uvedeného sa Komisia domnieva, že výhoda, ktorú Slovensko poskytlo NCHZ, predstavuje neoprávnenú a nezlučiteľnú štátnu pomoc a že vymáhanie tejto nezlučiteľnej štátnej pomoci udelenej NCHZ sa má rozšíriť aj na nového majiteľa podniku NCHZ. Fortischem totiž svojou neprerušenou prevádzkovou prítomnosťou na trhu naďalej ťaží zo štátnej pomoci, ktorú získali hospodárske činnosti NCHZ a ktorá naďalej narúša trh. |
| --- | --- |

(170)

V dôsledku uvedeného sa Komisia domnieva, že výhoda, ktorú Slovensko poskytlo NCHZ, predstavuje neoprávnenú a nezlučiteľnú štátnu pomoc a že vymáhanie tejto nezlučiteľnej štátnej pomoci udelenej NCHZ sa má rozšíriť aj na nového majiteľa podniku NCHZ. Fortischem totiž svojou neprerušenou prevádzkovou prítomnosťou na trhu naďalej ťaží zo štátnej pomoci, ktorú získali hospodárske činnosti NCHZ a ktorá naďalej narúša trh.

6.   ZÁVER

| (171) | Komisia dospela k záveru, že rozhodnutie slovenskej vlády vyhlásiť NCHZ za strategickú spoločnosť podľa zákona, čím bola spoločnosť uchránená od štandardného uplatňovania zákona o konkurze, predstavovalo štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(171)

Komisia dospela k záveru, že rozhodnutie slovenskej vlády vyhlásiť NCHZ za strategickú spoločnosť podľa zákona, čím bola spoločnosť uchránená od štandardného uplatňovania zákona o konkurze, predstavovalo štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

| (172) | Komisia takisto konštatuje, že táto pomoc bola poskytnutá neoprávnene, v rozpore s oznamovacou povinnosťou a povinnosťou zdržať sa konania stanovenými v článku 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. |
| --- | --- |

(172)

Komisia takisto konštatuje, že táto pomoc bola poskytnutá neoprávnene, v rozpore s oznamovacou povinnosťou a povinnosťou zdržať sa konania stanovenými v článku 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

| (173) | Komisia napokon dospela k záveru, že takáto pomoc je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pretože neboli splnené príslušné podmienky usmernení o záchrane a reštrukturalizácii z roku 2004 a neboli zistené žiadne iné dôvody zlučiteľnosti. |
| --- | --- |

(173)

Komisia napokon dospela k záveru, že takáto pomoc je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pretože neboli splnené príslušné podmienky usmernení o záchrane a reštrukturalizácii z roku 2004 a neboli zistené žiadne iné dôvody zlučiteľnosti.

| (174) | Táto pomoc sa musí vymôcť od NCHZ a príkaz na vymáhanie by sa mal rozšíriť aj na Fortischem, ktorý je prepojený s NCHZ formou hospodárskej kontinuity. |
| --- | --- |

(174)

Táto pomoc sa musí vymôcť od NCHZ a príkaz na vymáhanie by sa mal rozšíriť aj na Fortischem, ktorý je prepojený s NCHZ formou hospodárskej kontinuity.

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Štátna pomoc vo výške 4 783 424,10 EUR poskytnutá NCHZ ich vyhlásením za strategickú spoločnosť podľa zákona, čím bola táto spoločnosť uchránená od štandardného uplatňovania zákona o konkurze, bola neoprávnene vykonaná Slovenskom v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a je nezlučiteľná s vnútorným trhom.

Článok 2

Rozhodnutie, ktoré umožnilo pokračovanie prevádzky NCHZ po skončení účinnosti zákona na základe rozhodnutia veriteľského výboru, nepredstavovalo štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

Článok 3

1.   Slovensko vymôže od NCHZ neoprávnenú pomoc uvedenú v článku 1.

2.   Vzhľadom na hospodársku kontinuitu medzi NCHZ a spoločnosťou Fortischem sa povinnosť vrátenia pomoci rozširuje aj na spoločnosť Fortischem.

3.   Sumy, ktoré sa majú vymôcť, zahŕňajú úroky odo dňa, kedy boli tieto sumy poskytnuté NCHZ, až do ich skutočného vrátenia.

4.   Úrok sa vypočíta na zloženom základe v súlade s kapitolou V nariadenia (ES) č. 794/2004 (36) a nariadením (ES) č. 271/2008 (37), ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 794/2004.

Článok 4

1.   Vymoženie pomoci uvedenej v článku 1 bude okamžité a účinné.

2.   Slovensko zabezpečí, aby sa toto rozhodnutie vykonalo do štyroch mesiacov od dátumu oznámenia tohto rozhodnutia.

Článok 5

1.   Slovensko do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia predloží tieto informácie:

| a) | celkovú sumu (istinu a úroky z vymáhanej sumy), ktorá sa má od príjemcov vymôcť; |
| --- | --- |

a)

celkovú sumu (istinu a úroky z vymáhanej sumy), ktorá sa má od príjemcov vymôcť;

| b) | podrobný opis opatrení, ktoré sa prijali alebo ktoré sa plánujú prijať na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím; |
| --- | --- |

b)

podrobný opis opatrení, ktoré sa prijali alebo ktoré sa plánujú prijať na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím;

| c) | dokumenty preukazujúce, že príjemcovi bolo nariadené vrátiť pomoc. |
| --- | --- |

c)

dokumenty preukazujúce, že príjemcovi bolo nariadené vrátiť pomoc.

2.   Slovensko bude informovať Komisiu o priebehu vnútroštátnych opatrení prijatých na vykonanie tohto rozhodnutia až do vymoženia pomoci uvedenej v článku 1. Na požiadanie Komisie bezodkladne poskytne informácie o opatreniach, ktoré sa prijali alebo ktoré sa plánujú prijať na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím. Takisto poskytne podrobné informácie o výške pomoci a úroku z vymáhanej sumy, ktoré už príjemcovia vrátili.

Článok 6

Toto rozhodnutie je určené Slovensku.

V Bruseli 15. októbra 2014

Za Komisiu

Joaquín ALMUNIA

podpredseda

---

(1)  Rozhodnutie Komisie C(2013) 3555 final z 2. júla 2013 (Ú. v. EÚ C 297, 12.10.2013, s. 85).

1

(2)  Sťažovateľ požiadal, aby jeho totožnosť nebola zverejnená.

2

(3)  Pozri poznámku pod čiarou 1.

3

(4)  Vlastníkom spoločnosti bola Disor Holdings Limited, spoločnosť bez deklarovanej podnikateľskej činnosti registrovaná na Cypre, ktorej koneční vlastníci nie sú verejne známi.

4

(5)  Pokuta bola uložená rozhodnutím Komisie z 22.7.2009 vo veci COMP/39.396 – Reagenty na báze acetylidu vápenatého a horčíka pre oceliarsky a plynárenský priemysel (Ú. v. EÚ C 301, 11.12.2009, s. 18).

5

(6)  Podľa platných predpisov sú členmi veriteľského výboru nezabezpečení veritelia zvolení na zasadnutí všetkých veriteľov, na ktorom hlasy každého veriteľa zodpovedajú objemu jeho pohľadávok.

6

(7)  Dôverná informácia.

7

(8)  Zákon č. 7/2005 Z. z. z 9. decembra 2004 o konkurze a reštrukturalizácii a o zmene a doplnení niektorých zákonov.

8

(9)  Odôvodnenie rozhodnutia vlády č. 534/2009 z 2. decembra 2009, ktorým boli NCHZ vyhlásené za strategickú spoločnosť.

9

(10)  Súkromnými členmi veriteľského výboru boli spoločnosti INVEST – KREDIT, s. r. o. (vo vlastníctve spoločnosti DISOR HOLDINGS LIMITED, jediného akcionára NCHZ), Novácka Energetika, a. s. (pôvodne dcérska spoločnosť NCHZ, väčšinovým vlastníkom je od januára 2011 spoločnosť STUPEFY HOLDINGS LIMITED), M-ENERGO, s. r. o. (väčšinovým vlastníkom je spoločnosť STUPEFY HOLDINGS LIMITED) a DAK KIABA, s. r. o.

10

(11)  Obchodný vestník č. 37B, 23.2.2011.

11

(12)  Sociálna poisťovňa nebola zabezpečeným veriteľom, pretože záväzky voči nej vznikli až po začatí konkurzného konania.

12

(13)  Všetky číselné údaje sú zaokrúhlené.

13

(14)  Rozsudok Súdneho dvora z 5. júna 2012, Komisia/EDF, C-124/10 P, Zb. 2012, s. I-0000, body 83 až 85 a 105; rozsudok Súdneho dvora zo 16. mája 2002, Francúzsko/Komisia, C-482/99, Zb. 2002, s. I-4397, body 71 a 72; rozsudok Súdu prvého stupňa z 30. apríla 1998, City Flyer Express/Komisia, T-16/96, Zb. 1998, s. II-757, bod 76.

14

(15)  V tomto ohľade pozri najmä vec T-152/99, Hijos de Andre's Milona (HAMSA)/Komisia, Zb. 2002, s. II-3049, bod 157.

15

(16)  Táto suma zodpovedá sume nezaplatených pohľadávok voči verejným veriteľom k 31. decembru 2009. Slovenské orgány tvrdia, že neexistujú presné informácie o ich výške presne k dátumu, kedy boli NCHZ vyhlásené za strategickú spoločnosť. Táto suma preto predstavuje najpresnejší (a pomerne konzervatívny) dostupný odhad výšky nezaplatených pohľadávok na začiatku uplatňovania zákona.

16

(17)  Táto suma zodpovedá sume nezaplatených pohľadávok voči verejným veriteľom k 31. decembru 2010. Slovenské orgány tvrdia, že neexistujú presné informácie o ich výške presne k dátumu, kedy NCHZ prestali byť strategickou spoločnosťou v zmysle zákona. Táto suma preto predstavuje najpresnejší (a pomerne konzervatívny) dostupný odhad výšky nezaplatených pohľadávok na konci uplatňovania zákona.

17

(18)  Vec C-364/90, Taliansko/Komisia, Zb. 1993, s. I-2097, bod 20.

18

(19)  Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2.

19

(20)  Pozri vec C-70/72, Komisia/Nemecko, Zb. 1973, s. 813, bod 13.

20

(21)  Pozri spojené veci C-278/92, C-279/92 a C-280/92, Španielsko/Komisia, Zb. 1994, s. I-4103, bod 75.

21

(22)  Pozri vec C-75/97 Belgicko/Komisia, Zb. 1999, s. I-030671, body 64 a 65.

22

(23)  Nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1).

23

(24)  Rozsudok Všeobecného súdu z 28. marca 2012, Ryanair Ltd/Európska komisia; vec T-123/09, bod 155.

24

(25)  Rozsudok z 8. mája 2003, Talianska republika a SIM 2 Multimedia SpA/Komisia Európskych spoločenstiev, spojené veci C-328/99 a C-399/00.

25

(26)  Rozhodnutie Komisie zo 17. septembra 2008, ktorého predmetom je štátna pomoc N 321/2008, N 322/2008 a N 323/2008 – Grécko – Predaj určitých aktív patriacich spoločnosti Olympic Airlines/Olympic Airways Services; rozhodnutie Komisie z 12. novembra 2008, ktorého predmetom je štátna pomoc N 510/2008 – Taliansko – Predaj majetku spoločnosti Alitalia; rozhodnutie Komisie zo 4. apríla 2012 SA.34547 – Francúzsko – Prevzatie aktív skupiny Sernam v rámci konkurzného konania, ktoré voči nej prebieha.

26

(27)  Rozsudok Všeobecného súdu z 28. marca 2012 vo veci T-123/09, Ryanair Ltd/Komisia.

27

(28)  Pozri najmä odôvodnenia 25 – 29 rozhodnutia o schválení koncentrácie (rozhodnutie č. 2012/FH/3/1/032), ktoré je dostupné na adrese http://www.antimon.gov.sk/2012fh31032/.

28

(29)  Pozri prezentáciu správcu konkurznej podstaty z 26. októbra 2009, Novácke chemické závody, a. s. – Prezentácia správcu, snímky 4 a 5.

29

(30)  Pozri lokalitu www.fortischem.sk.

30

(31)  Pozri snímku 5 prezentácie správcu konkurznej podstaty z 26. októbra 2009, Novácke chemické závody, a. s. – Prezentácia správcu.

31

(32)  Pozri výročnú správu skupiny Energochemica Group, ktorej je Fortischem najväčším členom, z roku 2013 na adrese http://www.energochemica.eu/data/files/Vyrocka_ECH_2013.pdf.

32

(33)  Pozri napr. hospodársku analýzu vypracovanú správcom v decembri 2010, stranu 3 [pozri odôvodnenie (106)].

33

(34)  Pozri napr. článok Novácku chemičku bude prevádzkovať spoločnosť Fortischem z 2. augusta 2012 zverejnený vo Webnovinách: http://www.webnoviny.sk/ekonomika/novacku-chemicku-bude-prevadzkovat-s/526742-clanok.html.

34

Novácku chemičku bude prevádzkovať spoločnosť Fortischem

(35)  Pozri poznámku pod čiarou č. 31.

35

(36)  Nariadenie Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999, ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. ES L 140, 30.4.2004, s. 1).

36

(37)  Nariadenie Komisie (ES) č. 271/2008 z 30. januára 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 794/2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. ES L 82, 25.3.2008, s. 1).

37

---

| 15.10.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 269/93 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 269/93

---

ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2015/1827

z 23. marca 2015

o štátnej pomoci SA 28876 (12/C) (ex CP 202/09) poskytnutej Gréckom spoločnostiam Piraeus Container Terminal S.A. a Cosco Pacific Limited

[oznámené pod číslom C(2015) 66]

(Iba grécke znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s článkom 6 nariadenia (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (1), a so zreteľom na pripomienky Grécka a spoločnosti Piraeus Container Terminal S.A.,

keďže:

1.   POSTUP

| (1) | Listom z 30. apríla 2009 podal prefekt mesta Pireus Komisii sťažnosť, v ktorej tvrdil, že grécky štát poskytol neoprávnenú štátnu pomoc novému držiteľovi koncesie na časť prístavu Pireus, spoločnosti Piraeus Container Terminal S.A. (ďalej len „PCT“), dcérskej spoločnosti na osobitný účel spoločnosti COSCO Pacific Limited (ďalej len „COSCO“). Údajná pomoc bola poskytnutá vo forme oslobodení od dane a výhodných ustanovení vložených do koncesnej zmluvy po výberovom konaní. |
| --- | --- |

(1)

Listom z 30. apríla 2009 podal prefekt mesta Pireus Komisii sťažnosť, v ktorej tvrdil, že grécky štát poskytol neoprávnenú štátnu pomoc novému držiteľovi koncesie na časť prístavu Pireus, spoločnosti Piraeus Container Terminal S.A. (ďalej len „PCT“), dcérskej spoločnosti na osobitný účel spoločnosti COSCO Pacific Limited (ďalej len „COSCO“). Údajná pomoc bola poskytnutá vo forme oslobodení od dane a výhodných ustanovení vložených do koncesnej zmluvy po výberovom konaní.

| (2) | Federácia gréckych prístavných pracovníkov zaslala 7. mája 2009 list (2), v ktorom Komisiu informovala o údajných daňových výhodách, ktoré Grécko poskytlo PCT. Listom z 31. augusta 2009 Federácia gréckych prístavných pracovníkov potvrdila, že jej prvý list by sa mal posudzovať ako sťažnosť, a tvrdila, že pomoc sa poskytla vo forme daňových výhod, ale aj vo forme výhodných ustanovení vložených do koncesnej zmluvy. |
| --- | --- |

(2)

Federácia gréckych prístavných pracovníkov zaslala 7. mája 2009 list (2), v ktorom Komisiu informovala o údajných daňových výhodách, ktoré Grécko poskytlo PCT. Listom z 31. augusta 2009 Federácia gréckych prístavných pracovníkov potvrdila, že jej prvý list by sa mal posudzovať ako sťažnosť, a tvrdila, že pomoc sa poskytla vo forme daňových výhod, ale aj vo forme výhodných ustanovení vložených do koncesnej zmluvy.

| (3) | Listom z 23. septembra 2009 (3) podala Medzinárodná rada pracovníkov lodeníc sťažnosť s podrobným opisom opatrení, ktoré údajne predstavujú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(3)

Listom z 23. septembra 2009 (3) podala Medzinárodná rada pracovníkov lodeníc sťažnosť s podrobným opisom opatrení, ktoré údajne predstavujú štátnu pomoc.

| (4) | Listom zo 14. októbra 2009 požiadala Komisia Grécko o informácie o údajných opatreniach štátnej pomoci. Listom z 12. novembra 2009 požiadali grécke orgány o predĺženie lehoty na odpoveď, s čím Komisia súhlasila v liste z 18. novembra 2009. Komisia 3. februára 2010 zaslala upomienku týkajúcu sa tejto žiadosti a 23. februára 2010 grécke orgány na túto žiadosť o informácie odpovedali. |
| --- | --- |

(4)

Listom zo 14. októbra 2009 požiadala Komisia Grécko o informácie o údajných opatreniach štátnej pomoci. Listom z 12. novembra 2009 požiadali grécke orgány o predĺženie lehoty na odpoveď, s čím Komisia súhlasila v liste z 18. novembra 2009. Komisia 3. februára 2010 zaslala upomienku týkajúcu sa tejto žiadosti a 23. februára 2010 grécke orgány na túto žiadosť o informácie odpovedali.

| (5) | Dňa 5. mája 2010 sa útvary Komisie stretli s predstaviteľmi gréckych orgánov, aby si poskytli dodatočné objasnenia. |
| --- | --- |

(5)

Dňa 5. mája 2010 sa útvary Komisie stretli s predstaviteľmi gréckych orgánov, aby si poskytli dodatočné objasnenia.

| (6) | Komisia požiadala grécke orgány o ďalšie informácie listom z 27. októbra 2010. Grécke orgány listom z 18. novembra 2011 požiadali o predĺženie lehoty, s čím Komisia súhlasila listom z 2. decembra 2011. Grécke orgány odpovedali na túto žiadosť o informácie 8. februára 2011. |
| --- | --- |

(6)

Komisia požiadala grécke orgány o ďalšie informácie listom z 27. októbra 2010. Grécke orgány listom z 18. novembra 2011 požiadali o predĺženie lehoty, s čím Komisia súhlasila listom z 2. decembra 2011. Grécke orgány odpovedali na túto žiadosť o informácie 8. februára 2011.

| (7) | Listom z 11. júla 2012 (4) Komisia informovala Grécko o svojom rozhodnutí, že ani rozdiely medzi koncesnou zmluvou a oznámením o vyhlásení verejného obstarávania, ani fiškálne opatrenie týkajúce sa oslobodenia od dane z príjmov právnických osôb na tovary, práce a služby poskytované spoločnosti PTC mimo Grécka nepredstavujú štátnu pomoc. Takisto sa rozhodla začať konanie stanovené v článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie v súvislosti so všetkými ostatnými údajnými opatreniami štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(7)

Listom z 11. júla 2012 (4) Komisia informovala Grécko o svojom rozhodnutí, že ani rozdiely medzi koncesnou zmluvou a oznámením o vyhlásení verejného obstarávania, ani fiškálne opatrenie týkajúce sa oslobodenia od dane z príjmov právnických osôb na tovary, práce a služby poskytované spoločnosti PTC mimo Grécka nepredstavujú štátnu pomoc. Takisto sa rozhodla začať konanie stanovené v článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie v súvislosti so všetkými ostatnými údajnými opatreniami štátnej pomoci.

| (8) | Rozhodnutie Komisie začať konanie bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie5. októbra 2012 (5). Komisia vyzvala zúčastnené strany na predloženie pripomienok k uvedeným opatreniam. |
| --- | --- |

(8)

Rozhodnutie Komisie začať konanie bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie5. októbra 2012 (5). Komisia vyzvala zúčastnené strany na predloženie pripomienok k uvedeným opatreniam.

| (9) | Komisia 5. novembra 2012 dostala pripomienky od príjemcu. Tieto pripomienky boli 14. januára 2013 postúpené Grécku, ktoré dostalo príležitosť reagovať. Jeho pripomienky a dodatočné informácie boli prijaté listami z 2. novembra 2012, 27. marca 2013 a 10. júla 2013. Dňa 13. septembra 2013 sa konalo stretnutie medzi útvarmi Komisie a gréckymi orgánmi, ktoré sprevádzal príjemca. Grécke orgány 23. októbra 2013 predložili ďalšie informácie. Komisia 17. januára 2014 zaslala upomienku v súvislosti s informáciami, ktoré stále chýbali. Grécke orgány odpovedali 4. februára 2014 a 10. februára 2014 sa konalo ďalšie stretnutie. Po tomto stretnutí grécke orgány poskytli 10. marca 2014 ďalšie informácie a 12. marca 2014 sa konalo ďalšie stretnutie. Po tomto stretnutí predložili grécke orgány doplňujúce informácie 31. marca 2014, 16. apríla 2014 a 28. apríla 2014. Ďalšie stretnutia s gréckymi orgánmi a príjemcom sa konali 19. mája 2014 a 8. decembra 2014. |
| --- | --- |

(9)

Komisia 5. novembra 2012 dostala pripomienky od príjemcu. Tieto pripomienky boli 14. januára 2013 postúpené Grécku, ktoré dostalo príležitosť reagovať. Jeho pripomienky a dodatočné informácie boli prijaté listami z 2. novembra 2012, 27. marca 2013 a 10. júla 2013. Dňa 13. septembra 2013 sa konalo stretnutie medzi útvarmi Komisie a gréckymi orgánmi, ktoré sprevádzal príjemca. Grécke orgány 23. októbra 2013 predložili ďalšie informácie. Komisia 17. januára 2014 zaslala upomienku v súvislosti s informáciami, ktoré stále chýbali. Grécke orgány odpovedali 4. februára 2014 a 10. februára 2014 sa konalo ďalšie stretnutie. Po tomto stretnutí grécke orgány poskytli 10. marca 2014 ďalšie informácie a 12. marca 2014 sa konalo ďalšie stretnutie. Po tomto stretnutí predložili grécke orgány doplňujúce informácie 31. marca 2014, 16. apríla 2014 a 28. apríla 2014. Ďalšie stretnutia s gréckymi orgánmi a príjemcom sa konali 19. mája 2014 a 8. decembra 2014.

2.   OPIS PRÍJEMCU A ÚDAJNÝCH OPATRENÍ POMOCI

2.1.   Prístav Pireus

| (10) | Prístav Pireus sa delí na dve časti: obchodný prístav a osobný prístav. Obchodný prístav má tri terminály: kontajnerový terminál, nákladný terminál a automobilový terminál. |
| --- | --- |

(10)

Prístav Pireus sa delí na dve časti: obchodný prístav a osobný prístav. Obchodný prístav má tri terminály: kontajnerový terminál, nákladný terminál a automobilový terminál.

| (11) | Kontajnerový terminál má dve móla. Spoločnosť Piraeus Port Authority (ďalej len „PPA“) sa rozhodla rozšíriť infraštruktúru kontajnerového terminálu rozšírením móla I, modernizáciou vybavenia móla II a vybudovaním móla III. |
| --- | --- |

(11)

Kontajnerový terminál má dve móla. Spoločnosť Piraeus Port Authority (ďalej len „PPA“) sa rozhodla rozšíriť infraštruktúru kontajnerového terminálu rozšírením móla I, modernizáciou vybavenia móla II a vybudovaním móla III.

2.2.   Spoločnosť Piraeus Port Authority S.A.

| (12) | Spoločnosť Piraeus Port Authority S.A. bola vytvorená na základe zákona 2688/1999 transformáciou verejnoprávneho subjektu Piraeus Port Authority (orgán prístavu Pireus) vytvoreného v roku 1930 na spoločnosť poskytujúcu verejné služby. |
| --- | --- |

(12)

Spoločnosť Piraeus Port Authority S.A. bola vytvorená na základe zákona 2688/1999 transformáciou verejnoprávneho subjektu Piraeus Port Authority (orgán prístavu Pireus) vytvoreného v roku 1930 na spoločnosť poskytujúcu verejné služby.

| (13) | Dňa 13. februára 2002 bola medzi Gréckom a PPA podpísaná koncesná zmluva na 40 rokov. Táto zmluva bola ratifikovaná zákonom 3654/2008. Podľa tejto zmluvy má PPA výlučné právo na používanie a využívanie pôdy, budov a infraštruktúry suchozemskej zóny prístavu Pireus (6). V koncesnej zmluve sa konkrétne stanovuje právo PPA zadať za odplatu prevádzku časti prístavu tretej strane ako subdodávateľovi (7). |
| --- | --- |

(13)

Dňa 13. februára 2002 bola medzi Gréckom a PPA podpísaná koncesná zmluva na 40 rokov. Táto zmluva bola ratifikovaná zákonom 3654/2008. Podľa tejto zmluvy má PPA výlučné právo na používanie a využívanie pôdy, budov a infraštruktúry suchozemskej zóny prístavu Pireus (6). V koncesnej zmluve sa konkrétne stanovuje právo PPA zadať za odplatu prevádzku časti prístavu tretej strane ako subdodávateľovi (7).

2.3.   Koncesná zmluva medzi PPA a PCT a investičný projekt

| (14) | S cieľom udeliť koncesiu na móla II a III usporiadala spoločnosť PPA európske výberové konanie (8) na služby riadenia prístavu. V rámci tohto výberového konania dostala spoločnosť PPA dve ponuky od spoločnosti COSCO a od konzorcia spoločností pozostávajúceho zo spoločností Hutchinson Port Holdings L.T.D., Hutchinson Ports Investments S.A.R.L., Alapis Joint Stock Company S.A. a Lyd S.A. |
| --- | --- |

(14)

S cieľom udeliť koncesiu na móla II a III usporiadala spoločnosť PPA európske výberové konanie (8) na služby riadenia prístavu. V rámci tohto výberového konania dostala spoločnosť PPA dve ponuky od spoločnosti COSCO a od konzorcia spoločností pozostávajúceho zo spoločností Hutchinson Port Holdings L.T.D., Hutchinson Ports Investments S.A.R.L., Alapis Joint Stock Company S.A. a Lyd S.A.

| (15) | Vo výzve na predloženie ponúk boli stanovené odvolacie mechanizmy. Žiadny účastník však súdnym orgánom nepredložil odvolanie v súvislosti s postupom verejného obstarávania alebo konečným výsledkom. Postup a návrh zmluvy okrem toho skontroloval a schválil grécky dvor audítorov. |
| --- | --- |

(15)

Vo výzve na predloženie ponúk boli stanovené odvolacie mechanizmy. Žiadny účastník však súdnym orgánom nepredložil odvolanie v súvislosti s postupom verejného obstarávania alebo konečným výsledkom. Postup a návrh zmluvy okrem toho skontroloval a schválil grécky dvor audítorov.

| (16) | V novembri 2008 spoločnosť PPA podpísala so spoločnosťou PCT koncesnú zmluvu, ktorou PPA udelila PCT koncesiu na využívanie a výlučné používanie takzvaného „nového kontajnerového terminálu (New Container Terminal –NCT)“ zahrňujúceho existujúce mólo II, ktoré sa malo modernizovať, nové mólo III, ktoré sa malo postaviť, a priľahlú vodnú plochu na kotvenie a manévrovanie umožňujúcu bezpečné kotvenie a obsluhu lodí. |
| --- | --- |

(16)

V novembri 2008 spoločnosť PPA podpísala so spoločnosťou PCT koncesnú zmluvu, ktorou PPA udelila PCT koncesiu na využívanie a výlučné používanie takzvaného „nového kontajnerového terminálu (New Container Terminal –NCT)“ zahrňujúceho existujúce mólo II, ktoré sa malo modernizovať, nové mólo III, ktoré sa malo postaviť, a priľahlú vodnú plochu na kotvenie a manévrovanie umožňujúcu bezpečné kotvenie a obsluhu lodí.

| (17) | Podľa koncesnej zmluvy bola spoločnosť PCT povinná modernizovať existujúce mólo II, vybudovať nové mólo III a poskytovať celý rad prístavných služieb súvisiacich s prevádzkovaním kontajnerového terminálu. Okrem toho bude držiteľ licencie celú modernizáciu móla II, ako aj vybudovanie a prevádzku móla III financovať v plnej miere na vlastné náklady. To znamená, že v rámci výberového konania aj v rámci koncesnej zmluvy sa počítalo s tým, že držiteľ nedostane na svoje investície žiadne verejné peňažné prostriedky. |
| --- | --- |

(17)

Podľa koncesnej zmluvy bola spoločnosť PCT povinná modernizovať existujúce mólo II, vybudovať nové mólo III a poskytovať celý rad prístavných služieb súvisiacich s prevádzkovaním kontajnerového terminálu. Okrem toho bude držiteľ licencie celú modernizáciu móla II, ako aj vybudovanie a prevádzku móla III financovať v plnej miere na vlastné náklady. To znamená, že v rámci výberového konania aj v rámci koncesnej zmluvy sa počítalo s tým, že držiteľ nedostane na svoje investície žiadne verejné peňažné prostriedky.

| (18) | Okrem toho sa počíta s tým, že držiteľ koncesie preberá všetky (obchodné) riziká v súvislosti s inováciami a vybudovaním potrebnej infraštruktúry. Takisto prijíma niekoľko záväzkov v súvislosti so zabezpečením zaručenej kapacity nového kontajnerového terminálu. |
| --- | --- |

(18)

Okrem toho sa počíta s tým, že držiteľ koncesie preberá všetky (obchodné) riziká v súvislosti s inováciami a vybudovaním potrebnej infraštruktúry. Takisto prijíma niekoľko záväzkov v súvislosti so zabezpečením zaručenej kapacity nového kontajnerového terminálu.

| (19) | Koncesná zmluva medzi spoločnosťami PPA a PCT bola ratifikovaná zákonom 3755/2009 (ďalej len „zákon“). Článok 1 zákona obsahuje koncesnú zmluvu v znení, v akom bola podpísaná, kým v článku 2 sa stanovujú konkrétne oslobodenia od daní pre spoločnosť PCT a v článku 3 sa stanovuje možnosť, že investície spoločnosti PCT súvisiace s koncesnou zmluvou budú podliehať osobitnému ochrannému režimu zahraničných investícií stanovenému v legislatívnom dekréte 2687/1953. |
| --- | --- |

(19)

Koncesná zmluva medzi spoločnosťami PPA a PCT bola ratifikovaná zákonom 3755/2009 (ďalej len „zákon“). Článok 1 zákona obsahuje koncesnú zmluvu v znení, v akom bola podpísaná, kým v článku 2 sa stanovujú konkrétne oslobodenia od daní pre spoločnosť PCT a v článku 3 sa stanovuje možnosť, že investície spoločnosti PCT súvisiace s koncesnou zmluvou budú podliehať osobitnému ochrannému režimu zahraničných investícií stanovenému v legislatívnom dekréte 2687/1953.

3.   DÔVODY ZAČATIA FORMÁLNEHO VYŠETROVACIEHO KONANIA

| (20) | Komisia svojím rozhodnutím z 11. júla 2012 (9) rozhodla, že ani rozdiely medzi koncesnou zmluvou a oznámením o vyhlásení verejného obstarávania, ani dve fiškálne opatrenia (10) nepredstavujú štátnu pomoc. V tom istom rozhodnutí vyjadrila Komisia pochybnosti a začala formálne vyšetrovacie konanie v súvislosti s ostatnými údajnými opatreniami štátnej pomoci:






  1. | oslobodenie od dane z príjmu z úrokov akumulovaných do dátumu začatia prevádzky móla III (11); |
| --- | --- | --- |

(20)

Komisia svojím rozhodnutím z 11. júla 2012 (9) rozhodla, že ani rozdiely medzi koncesnou zmluvou a oznámením o vyhlásení verejného obstarávania, ani dve fiškálne opatrenia (10) nepredstavujú štátnu pomoc. V tom istom rozhodnutí vyjadrila Komisia pochybnosti a začala formálne vyšetrovacie konanie v súvislosti s ostatnými údajnými opatreniami štátnej pomoci:

1.

oslobodenie od dane z príjmu z úrokov akumulovaných do dátumu začatia prevádzky móla III (11);

| 2. | právo na vrátenie DPH bez ohľadu na štádium dokončenia predmetu zmluvy; vymedzenie pojmu „investičný majetok“ na účely pravidiel DPH; právo na úroky z omeškania od prvého dňa nasledujúceho po 60. dni po podaní žiadosti o vrátenie DPH (12); |
| --- | --- |

2.

právo na vrátenie DPH bez ohľadu na štádium dokončenia predmetu zmluvy; vymedzenie pojmu „investičný majetok“ na účely pravidiel DPH; právo na úroky z omeškania od prvého dňa nasledujúceho po 60. dni po podaní žiadosti o vrátenie DPH (12);

| 3. | prevod strát do budúcich rokov bez akéhokoľvek časového obmedzenia (13); |
| --- | --- |

3.

prevod strát do budúcich rokov bez akéhokoľvek časového obmedzenia (13);

| 4. | výber spomedzi troch metód odpisovania v súvislosti s investičnými nákladmi na rekonštrukciu móla II a vybudovanie móla III (14); |
| --- | --- |

4.

výber spomedzi troch metód odpisovania v súvislosti s investičnými nákladmi na rekonštrukciu móla II a vybudovanie móla III (14);

| 5. | oslobodenie od kolkových poplatkov pri dohodách o pôžičke a akejkoľvek doplnkovej zmluve súvisiacej s financovaním projektu (15); |
| --- | --- |

5.

oslobodenie od kolkových poplatkov pri dohodách o pôžičke a akejkoľvek doplnkovej zmluve súvisiacej s financovaním projektu (15);

| 6. | oslobodenie od daní, kolkových poplatkov, príspevkov a akýchkoľvek práv v prospech štátu alebo tretích strán pri zmluvách medzi veriteľmi zmlúv o pôžičke, na základe ktorých sa postupujú povinnosti a práva z nich vyplývajúce (16); |
| --- | --- |

6.

oslobodenie od daní, kolkových poplatkov, príspevkov a akýchkoľvek práv v prospech štátu alebo tretích strán pri zmluvách medzi veriteľmi zmlúv o pôžičke, na základe ktorých sa postupujú povinnosti a práva z nich vyplývajúce (16);

| 7. | oslobodenie od kolkových poplatkov pri akejkoľvek kompenzácii, ktorú zaplatí spoločnosť PPA spoločnosti PCT na základe koncesnej zmluvy, ktoré je mimo rozsahu pôsobnosti zákona o DPH (17); |
| --- | --- |

7.

oslobodenie od kolkových poplatkov pri akejkoľvek kompenzácii, ktorú zaplatí spoločnosť PPA spoločnosti PCT na základe koncesnej zmluvy, ktoré je mimo rozsahu pôsobnosti zákona o DPH (17);

| 8. | ochrana na základe osobitného ochranného režimu týkajúceho sa zahraničných investícií (18); |
| --- | --- |

8.

ochrana na základe osobitného ochranného režimu týkajúceho sa zahraničných investícií (18);

| 9. | oslobodenie od všeobecných pravidiel vynúteného vyvlastnenia. |
| --- | --- |

9.

oslobodenie od všeobecných pravidiel vynúteného vyvlastnenia.

| (21) | Komisia predovšetkým dospela k názoru, že dané opatrenia poskytujú spoločnosti PCT selektívnu výhodu, pretože predstavujú výnimku z bežne uplatňovaných pravidiel zdaňovania, ktorú nemožno odôvodniť faktormi hospodárskej politiky, na ktoré sa grécke orgány odvolali. Komisia konkrétne usúdila, že cieľ podpory investícií realizovaných veľkými investičnými projektmi je faktorom hospodárskej politiky, ktoré stojí mimo príslušného daňového systému a nemôže odôvodniť rozdielne zaobchádzanie v prospech spoločnosti PCT. |
| --- | --- |

(21)

Komisia predovšetkým dospela k názoru, že dané opatrenia poskytujú spoločnosti PCT selektívnu výhodu, pretože predstavujú výnimku z bežne uplatňovaných pravidiel zdaňovania, ktorú nemožno odôvodniť faktormi hospodárskej politiky, na ktoré sa grécke orgány odvolali. Komisia konkrétne usúdila, že cieľ podpory investícií realizovaných veľkými investičnými projektmi je faktorom hospodárskej politiky, ktoré stojí mimo príslušného daňového systému a nemôže odôvodniť rozdielne zaobchádzanie v prospech spoločnosti PCT.

| (22) | Komisia ďalej dospela k názoru, že skutočnosť, že niektoré z týchto oslobodení alebo podobné oslobodenia od daní boli zahrnuté do minulých verejných zmlúv, v prípade ktorých prijala Komisia kladné rozhodnutia, nestačí na preukázanie toho, že sú takéto opatrenia odôvodnené logikou gréckeho fiškálneho systému. |
| --- | --- |

(22)

Komisia ďalej dospela k názoru, že skutočnosť, že niektoré z týchto oslobodení alebo podobné oslobodenia od daní boli zahrnuté do minulých verejných zmlúv, v prípade ktorých prijala Komisia kladné rozhodnutia, nestačí na preukázanie toho, že sú takéto opatrenia odôvodnené logikou gréckeho fiškálneho systému.

| (23) | Komisia okrem toho vyjadrila pochybnosti, pokiaľ ide o zlučiteľnosť predmetných opatrení s článkom 107 ods. 3 písm. a) a 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, čím argumentujú grécke orgány. Komisia osobitne vyjadrila pochybnosti, pokiaľ ide o uplatnenie článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ, pretože podmienky zlučiteľnosti tohto článku vypracovala Komisia vo svojich usmerneniach o vnútroštátnej regionálnej pomoci na roky 2007 – 2013 a grécke orgány neposkytli žiadne relevantné argumenty, pokiaľ ide o súlad daných opatrení s podmienkami týchto usmernení. Pokiaľ ide o uplatnenie článku 107 ods. 3 písm. c), Komisia vyjadrila pochybnosti v súvislosti s nevyhnutnosťou a primeranosťou daných opatrení. |
| --- | --- |

(23)

Komisia okrem toho vyjadrila pochybnosti, pokiaľ ide o zlučiteľnosť predmetných opatrení s článkom 107 ods. 3 písm. a) a 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, čím argumentujú grécke orgány. Komisia osobitne vyjadrila pochybnosti, pokiaľ ide o uplatnenie článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ, pretože podmienky zlučiteľnosti tohto článku vypracovala Komisia vo svojich usmerneniach o vnútroštátnej regionálnej pomoci na roky 2007 – 2013 a grécke orgány neposkytli žiadne relevantné argumenty, pokiaľ ide o súlad daných opatrení s podmienkami týchto usmernení. Pokiaľ ide o uplatnenie článku 107 ods. 3 písm. c), Komisia vyjadrila pochybnosti v súvislosti s nevyhnutnosťou a primeranosťou daných opatrení.

4.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN A GRÉCKA

| (24) | Grécko a príjemca predložili v tejto veci spoločné pripomienky. Komisia nedostala po začatí formálneho vyšetrovacieho konania pripomienky od žiadnej tretej strany. |
| --- | --- |

(24)

Grécko a príjemca predložili v tejto veci spoločné pripomienky. Komisia nedostala po začatí formálneho vyšetrovacieho konania pripomienky od žiadnej tretej strany.

4.1.   Pokiaľ ide o existenciu štátnej pomoci

Neexistencia výhody

| (25) | Grécke orgány a spoločnosť PCT argumentujú, že oslobodenie od všeobecne uplatňovaného daňového pravidla nevyhnutne neposkytuje selektívnu výhodu a že Komisia nerozlišuje medzi existenciou selektívnosti a existenciou výhody. Preto ak sa aj identifikuje selektívne opatrenie, nemožno povedať, že sa ním automaticky poskytuje výhoda a naopak. Uplatňovanie toho istého všeobecného pravidla na rôzne situácie by mohlo viesť k diskriminácii alebo k znevýhodňovaniu určitých osôb, na ktoré sa toto pravidlo vzťahuje. Cieľom oslobodenia od pravidla môže byť zabezpečenie toho, aby sa k objektívne odlišným situáciám pristupovalo odlišne, vďaka čomu by nedochádzalo ani k diskriminácii, ani k neúmyselným zvýhodneniam. |
| --- | --- |

(25)

Grécke orgány a spoločnosť PCT argumentujú, že oslobodenie od všeobecne uplatňovaného daňového pravidla nevyhnutne neposkytuje selektívnu výhodu a že Komisia nerozlišuje medzi existenciou selektívnosti a existenciou výhody. Preto ak sa aj identifikuje selektívne opatrenie, nemožno povedať, že sa ním automaticky poskytuje výhoda a naopak. Uplatňovanie toho istého všeobecného pravidla na rôzne situácie by mohlo viesť k diskriminácii alebo k znevýhodňovaniu určitých osôb, na ktoré sa toto pravidlo vzťahuje. Cieľom oslobodenia od pravidla môže byť zabezpečenie toho, aby sa k objektívne odlišným situáciám pristupovalo odlišne, vďaka čomu by nedochádzalo ani k diskriminácii, ani k neúmyselným zvýhodneniam.

| (26) | Okrem toho argumentujú, že rovnako ako podniky poverené vykonávaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu aj podniky, ktorým je udelená dlhodobá koncesia na vytváranie a prevádzkovanie verejnej infraštruktúry prostredníctvom súkromných finančných prostriedkov, prijímajú zmluvné záväzky investovať významné peňažné sumy do budovania infraštruktúry, ktorá sa po ukončení koncesie vráti štátu. Cieľom predmetných daňových opatrení je preto kompenzovať „štrukturálne nevýhody“, ktorým tieto spoločnosti čelia. V tejto súvislosti sa odvolávajú na rozsudok vo veci Combus (19), v ktorom Všeobecný súd konštatoval, že odstránením „štrukturálnej nevýhody“ nedochádza k poskytnutiu „výhody“ v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(26)

Okrem toho argumentujú, že rovnako ako podniky poverené vykonávaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu aj podniky, ktorým je udelená dlhodobá koncesia na vytváranie a prevádzkovanie verejnej infraštruktúry prostredníctvom súkromných finančných prostriedkov, prijímajú zmluvné záväzky investovať významné peňažné sumy do budovania infraštruktúry, ktorá sa po ukončení koncesie vráti štátu. Cieľom predmetných daňových opatrení je preto kompenzovať „štrukturálne nevýhody“, ktorým tieto spoločnosti čelia. V tejto súvislosti sa odvolávajú na rozsudok vo veci Combus (19), v ktorom Všeobecný súd konštatoval, že odstránením „štrukturálnej nevýhody“ nedochádza k poskytnutiu „výhody“ v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

Neexistencia selektívnosti a/alebo odôvodnenie logikou daňového systému

i)   
  Pokiaľ ide o „referenčný systém“ posudzovaných opatrení

| (27) | Podľa gréckych orgánov a spoločnosti PCT je správnym referenčným systémom všeobecný režim uplatňovaný na verejné infraštruktúrne projekty v Grécku vrátane verejno-súkromných partnerstiev. Tento režim sa uplatňuje na všetky podniky zapojené do veľkých infraštruktúrnych projektov a verejno-súkromné partnerstvá a nerobí medzi nimi rozdiel. Fiškálne ustanovenia zákona 3755/2009 predstavujú konkrétne uplatnenie tohto všeobecného režimu. |
| --- | --- |

(27)

Podľa gréckych orgánov a spoločnosti PCT je správnym referenčným systémom všeobecný režim uplatňovaný na verejné infraštruktúrne projekty v Grécku vrátane verejno-súkromných partnerstiev. Tento režim sa uplatňuje na všetky podniky zapojené do veľkých infraštruktúrnych projektov a verejno-súkromné partnerstvá a nerobí medzi nimi rozdiel. Fiškálne ustanovenia zákona 3755/2009 predstavujú konkrétne uplatnenie tohto všeobecného režimu.

| (28) | Keďže majú tieto projekty osobitné charakteristiky (20), ktorými sa odlišujú od iných projektov, podniky zodpovedné za verejné projekty v oblasti infraštruktúry sú objektívne v jasne odlišnej právnej a skutkovej situácii v porovnaní s inými podnikmi zaoberajúcimi sa inými druhmi činnosti. Preto sa všeobecne uplatňované daňové pravidlá nemôžu považovať za opodstatnený „referenčný systém“. Správny referenčný systém je ten, ktorý zohľadňuje tieto charakteristiky, ktoré sa uznávajú aj v právnych predpisoch EÚ (21), ktoré si vyžadujú osobitný prístup (22). |
| --- | --- |

(28)

Keďže majú tieto projekty osobitné charakteristiky (20), ktorými sa odlišujú od iných projektov, podniky zodpovedné za verejné projekty v oblasti infraštruktúry sú objektívne v jasne odlišnej právnej a skutkovej situácii v porovnaní s inými podnikmi zaoberajúcimi sa inými druhmi činnosti. Preto sa všeobecne uplatňované daňové pravidlá nemôžu považovať za opodstatnený „referenčný systém“. Správny referenčný systém je ten, ktorý zohľadňuje tieto charakteristiky, ktoré sa uznávajú aj v právnych predpisoch EÚ (21), ktoré si vyžadujú osobitný prístup (22).

| (29) | Mechanizmus vytvorený Gréckom na zaistenie náležitého prístupu k osobitným charakteristikám verejných infraštruktúrnych projektov, ktorými sa odlišujú od iných činností, teda spočíva v zavedení určitých fiškálnych ustanovení objasňujúcich pravidlá uplatňované v určitých oblastiach zdanenia, ktorých uplatňovanie i) by inak mohlo viesť k diskriminácii voči verejným infraštruktúrnym projektom; ii) je charakterizované nedostatočnou prehľadnosťou a súladom so všeobecnými zásadami daňového systému, alebo iii) je prevážené vyššie uvedenou povinnou požiadavkou, pokiaľ ide o zabezpečenie najúčinnejšieho používania/prideľovania verejných prostriedkov. |
| --- | --- |

(29)

Mechanizmus vytvorený Gréckom na zaistenie náležitého prístupu k osobitným charakteristikám verejných infraštruktúrnych projektov, ktorými sa odlišujú od iných činností, teda spočíva v zavedení určitých fiškálnych ustanovení objasňujúcich pravidlá uplatňované v určitých oblastiach zdanenia, ktorých uplatňovanie i) by inak mohlo viesť k diskriminácii voči verejným infraštruktúrnym projektom; ii) je charakterizované nedostatočnou prehľadnosťou a súladom so všeobecnými zásadami daňového systému, alebo iii) je prevážené vyššie uvedenou povinnou požiadavkou, pokiaľ ide o zabezpečenie najúčinnejšieho používania/prideľovania verejných prostriedkov.

| (30) | Ďalej uvádzajú, že legislatívna technika použitá pri zavedení daňového opatrenia neurčuje všeobecnú povahu opatrenia. S odvolaním sa na rozsudok vo veci Gibraltár (23) argumentujú, že zavedenie oslobodenia od všeobecne platných pravidiel zo strany členského štátu nevedie automaticky k selektívnosti a zvýhodňovaniu. Samotné uplatňovanie „prístupu založeného na výnimke“ by bolo formalistickou metodológiou, ktorú by bolo ľahké obísť. |
| --- | --- |

(30)

Ďalej uvádzajú, že legislatívna technika použitá pri zavedení daňového opatrenia neurčuje všeobecnú povahu opatrenia. S odvolaním sa na rozsudok vo veci Gibraltár (23) argumentujú, že zavedenie oslobodenia od všeobecne platných pravidiel zo strany členského štátu nevedie automaticky k selektívnosti a zvýhodňovaniu. Samotné uplatňovanie „prístupu založeného na výnimke“ by bolo formalistickou metodológiou, ktorú by bolo ľahké obísť.

ii)   
  Cieľ predmetného opatrenia

| (31) | Grécke orgány a spoločnosť PCT argumentujú, že vzhľadom na judikatúru vo veci Adria-Wien spočíva cieľ opatrenia, na základe ktorého je potrebné posudzovať ustanovenia v prospech PCT, v podpore úspešnej realizácie verejných infraštruktúrnych projektov. Vyvracajú hodnotenie Komisie v rozhodnutí o začatí konania, pokiaľ ide o „irelevantnosť“ a „neplatnosť“ tohto druhu cieľa. |
| --- | --- |

(31)

Grécke orgány a spoločnosť PCT argumentujú, že vzhľadom na judikatúru vo veci Adria-Wien spočíva cieľ opatrenia, na základe ktorého je potrebné posudzovať ustanovenia v prospech PCT, v podpore úspešnej realizácie verejných infraštruktúrnych projektov. Vyvracajú hodnotenie Komisie v rozhodnutí o začatí konania, pokiaľ ide o „irelevantnosť“ a „neplatnosť“ tohto druhu cieľa.

| (32) | S poukázaním na cieľ sledovaný environmentálnymi poplatkami tiež argumentujú, že záver Komisie v rozhodnutí o začatí konania má za následok to, že akékoľvek daňové opatrenie s osobitným cieľom iným ako výber daňových príjmov by nikdy nebolo možné odôvodniť povahou všeobecného daňového systému. Členské štáty môžu v rámci obmedzení súladu s právnymi predpismi EÚ prostredníctvom svojich daňových systémov uplatňovať politiku, akú považujú za vhodnú. |
| --- | --- |

(32)

S poukázaním na cieľ sledovaný environmentálnymi poplatkami tiež argumentujú, že záver Komisie v rozhodnutí o začatí konania má za následok to, že akékoľvek daňové opatrenie s osobitným cieľom iným ako výber daňových príjmov by nikdy nebolo možné odôvodniť povahou všeobecného daňového systému. Členské štáty môžu v rámci obmedzení súladu s právnymi predpismi EÚ prostredníctvom svojich daňových systémov uplatňovať politiku, akú považujú za vhodnú.

| (33) | Ďalej argumentujú, že Komisia nesprávne konštatovala, že spomínaný cieľ daňového systému je „irelevantný“ (24), pretože Súd vo veci Azory (25) nekonštatoval, že cieľ nie je dôležitý. V rámci analýzy selektívnosti nie je cieľom určiť, či je „samotný cieľ“ posudzovaného opatrenia „platný“ alebo „relevantný“. „Cieľ“ opatrenia spočíva v „základe“, na ktorom možno uskutočniť porovnanie „právnej a skutkovej situácie“ spoločností. |
| --- | --- |

(33)

Ďalej argumentujú, že Komisia nesprávne konštatovala, že spomínaný cieľ daňového systému je „irelevantný“ (24), pretože Súd vo veci Azory (25) nekonštatoval, že cieľ nie je dôležitý. V rámci analýzy selektívnosti nie je cieľom určiť, či je „samotný cieľ“ posudzovaného opatrenia „platný“ alebo „relevantný“. „Cieľ“ opatrenia spočíva v „základe“, na ktorom možno uskutočniť porovnanie „právnej a skutkovej situácie“ spoločností.

| (34) | Argumentujú, že Komisia nevysvetľuje, prečo „cieľ“ politiky nie je „platný“ alebo „relevantný“ na účely posúdenia selektívnosti. V tejto súvislosti s odvolaním sa na rozsudky vo veciach Adria-Wien (26), Regione Sardegna (27) a British Aggregates (28) argumentujú, že Súd sa proti týmto cieľom nevyslovil, ale len posúdil, či sú predmetné opatrenia selektívne. |
| --- | --- |

(34)

Argumentujú, že Komisia nevysvetľuje, prečo „cieľ“ politiky nie je „platný“ alebo „relevantný“ na účely posúdenia selektívnosti. V tejto súvislosti s odvolaním sa na rozsudky vo veciach Adria-Wien (26), Regione Sardegna (27) a British Aggregates (28) argumentujú, že Súd sa proti týmto cieľom nevyslovil, ale len posúdil, či sú predmetné opatrenia selektívne.

iii)   
  Právna a skutková situácia spoločnosti PCT vzhľadom na cieľ predmetného opatrenia

| (35) | Grécke orgány a spoločnosť PCT argumentujú, že vzhľadom na cieľ úspešnej realizácie verejných infraštruktúrnych projektov sú spoločnosť PCT a ostatné podniky, ktoré preberajú realizáciu veľkých infraštruktúrnych projektov, v inej právnej a skutkovej situácii než iné podniky. Na základe toho argumentujú, že Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania prehliadla okolnosti/osobitné charakteristiky týchto projektov. Daňový režim uplatňovaný voči spoločnosti PCT a iným spoločnostiam v porovnateľnej situácii nemôže poskytovať konkurenčnú výhodu oproti ostatným podnikom, voči ktorým sa takýto režim neuplatňuje, pretože takéto dva typy podnikov si nekonkurujú, pokiaľ ide o realizáciu predmetných infraštruktúrnych projektov. |
| --- | --- |

(35)

Grécke orgány a spoločnosť PCT argumentujú, že vzhľadom na cieľ úspešnej realizácie verejných infraštruktúrnych projektov sú spoločnosť PCT a ostatné podniky, ktoré preberajú realizáciu veľkých infraštruktúrnych projektov, v inej právnej a skutkovej situácii než iné podniky. Na základe toho argumentujú, že Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania prehliadla okolnosti/osobitné charakteristiky týchto projektov. Daňový režim uplatňovaný voči spoločnosti PCT a iným spoločnostiam v porovnateľnej situácii nemôže poskytovať konkurenčnú výhodu oproti ostatným podnikom, voči ktorým sa takýto režim neuplatňuje, pretože takéto dva typy podnikov si nekonkurujú, pokiaľ ide o realizáciu predmetných infraštruktúrnych projektov.

| (36) | Voči všetkým podnikom, ktoré realizujú takéto projekty, sa táto štruktúra uplatňuje rovnako a nikto nemôže byť vylúčený, a nie sú stanovené žiadne obmedzenia, pokiaľ ide región alebo sektor uplatňovania, rozpočet alebo časové obmedzenia. To znamená, že de facto neexistuje žiadna selektívnosť. |
| --- | --- |

(36)

Voči všetkým podnikom, ktoré realizujú takéto projekty, sa táto štruktúra uplatňuje rovnako a nikto nemôže byť vylúčený, a nie sú stanovené žiadne obmedzenia, pokiaľ ide región alebo sektor uplatňovania, rozpočet alebo časové obmedzenia. To znamená, že de facto neexistuje žiadna selektívnosť.

| (37) | Grécke orgány si okrem toho neponechali žiadnu diskrečnú právomoc, pokiaľ ide o spôsob uplatňovania týchto fiškálnych ustanovení, ktoré sa už niekoľko rokov systematicky uplatňujú vo verejných infraštruktúrnych projektoch. |
| --- | --- |

(37)

Grécke orgány si okrem toho neponechali žiadnu diskrečnú právomoc, pokiaľ ide o spôsob uplatňovania týchto fiškálnych ustanovení, ktoré sa už niekoľko rokov systematicky uplatňujú vo verejných infraštruktúrnych projektoch.

iv)   
  Logika daňového systému

| (38) | Grécke orgány a spoločnosť PCT argumentujú, že predmetné fiškálne ustanovenia a štruktúra, ktorej sú súčasťou, sú v súlade so základnými alebo hlavnými zásadami, ktorými sa riadia príslušné grécke daňové pravidlá, pretože a) ich účelom je sledovať cieľ verejnej politiky, ktorý je v súlade so zásadami všeobecného daňového systému, predovšetkým so zásadou proporcionality, cieľmi hospodárskej politiky a cieľom daňového systému získavať príjmy, ako aj s kľúčovými politikami Grécka v oblasti vytvárania verejnej infraštruktúry; b) ich cieľom je zabezpečiť, aby sa k objektívne odlišným situáciám pristupovalo odlišne, a tým sa uplatňovali zásady rovnosti a proporcionality a zabránilo sa deformovaniu výsledkov, o ktorých dosiahnutie ide v rámci daňového systému; c) sa uplatňujú na základe objektívnych kritérií; d) sú vypracované ako osobitný legislatívny mechanizmus riešiaci zásadné finančné obavy spojené s realizáciou verejných infraštruktúrnych projektov, ktoré by mohli odrádzať súkromný sektor od účasti na takýchto projektoch (29). |
| --- | --- |

(38)

Grécke orgány a spoločnosť PCT argumentujú, že predmetné fiškálne ustanovenia a štruktúra, ktorej sú súčasťou, sú v súlade so základnými alebo hlavnými zásadami, ktorými sa riadia príslušné grécke daňové pravidlá, pretože a) ich účelom je sledovať cieľ verejnej politiky, ktorý je v súlade so zásadami všeobecného daňového systému, predovšetkým so zásadou proporcionality, cieľmi hospodárskej politiky a cieľom daňového systému získavať príjmy, ako aj s kľúčovými politikami Grécka v oblasti vytvárania verejnej infraštruktúry; b) ich cieľom je zabezpečiť, aby sa k objektívne odlišným situáciám pristupovalo odlišne, a tým sa uplatňovali zásady rovnosti a proporcionality a zabránilo sa deformovaniu výsledkov, o ktorých dosiahnutie ide v rámci daňového systému; c) sa uplatňujú na základe objektívnych kritérií; d) sú vypracované ako osobitný legislatívny mechanizmus riešiaci zásadné finančné obavy spojené s realizáciou verejných infraštruktúrnych projektov, ktoré by mohli odrádzať súkromný sektor od účasti na takýchto projektoch (29).

| (39) | Poskytnutím právnej istoty prostredníctvom týchto ustanovení, a teda zaručením schopnosti daňového poplatníka platiť dane sa navyše podporujú investície súkromného sektora do verejnej infraštruktúry, a tým rozšírenie daňového základu a výber zvýšených daňových príjmov. Predmetné opatrenia sú teda odôvodnené logikou systému. |
| --- | --- |

(39)

Poskytnutím právnej istoty prostredníctvom týchto ustanovení, a teda zaručením schopnosti daňového poplatníka platiť dane sa navyše podporujú investície súkromného sektora do verejnej infraštruktúry, a tým rozšírenie daňového základu a výber zvýšených daňových príjmov. Predmetné opatrenia sú teda odôvodnené logikou systému.

Absencia posúdenia v súvislosti s podmienkami relevantnými pre narúšanie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

| (40) | Grécke orgány a spoločnosť PCT argumentujú, že Komisia neurčila služby a geografické trhy relevantné pre konkurenčné posúdenie, neanalyzovala podmienky hospodárskej súťaže na relevantných trhoch a nekonštatovala, že konkurenčné prístavy EÚ uvádzané v rozhodnutí o začatí konania sú skutočnými alebo potenciálnymi konkurentmi pre prístav Pireus a spoločnosť PCT. |
| --- | --- |

(40)

Grécke orgány a spoločnosť PCT argumentujú, že Komisia neurčila služby a geografické trhy relevantné pre konkurenčné posúdenie, neanalyzovala podmienky hospodárskej súťaže na relevantných trhoch a nekonštatovala, že konkurenčné prístavy EÚ uvádzané v rozhodnutí o začatí konania sú skutočnými alebo potenciálnymi konkurentmi pre prístav Pireus a spoločnosť PCT.

| (41) | Ďalej argumentujú, že Komisia nepreskúmala relevantný trh, na ktorom pôsobí kontajnerový terminál spoločnosti PCT, ani podmienky hospodárskej súťaže na relevantnom trhu. Takýmto preskúmaním by sa preukázalo, že predmetné fiškálne ustanovenia nemajú nepriaznivý vplyv na hospodársku súťaž a obchod v EÚ. |
| --- | --- |

(41)

Ďalej argumentujú, že Komisia nepreskúmala relevantný trh, na ktorom pôsobí kontajnerový terminál spoločnosti PCT, ani podmienky hospodárskej súťaže na relevantnom trhu. Takýmto preskúmaním by sa preukázalo, že predmetné fiškálne ustanovenia nemajú nepriaznivý vplyv na hospodársku súťaž a obchod v EÚ.

| (42) | V súvislosti s podmienkami hospodárskej súťaže na trhu argumentujú, že na základe rozsudku vo veci WAM (30) samotná skutočnosť, že medzi členskými štátmi sa obchoduje s nákladom v kontajneroch a že existuje viacero prístavov, ktoré si navzájom konkurujú v oblasti poskytovania kontajnerových prístavných služieb, automaticky neznamená, že každá pomoc poskytnutá prevádzkovateľovi prístavu spĺňa kritérium vplyvu na obchod a/alebo narúšania hospodárskej súťaže stanovené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Na základe tohto argumentujú, že Komisia neanalyzovala vplyv fiškálnych ustanovení na hospodársku súťaž a obchod na relevantných trhoch. |
| --- | --- |

(42)

V súvislosti s podmienkami hospodárskej súťaže na trhu argumentujú, že na základe rozsudku vo veci WAM (30) samotná skutočnosť, že medzi členskými štátmi sa obchoduje s nákladom v kontajneroch a že existuje viacero prístavov, ktoré si navzájom konkurujú v oblasti poskytovania kontajnerových prístavných služieb, automaticky neznamená, že každá pomoc poskytnutá prevádzkovateľovi prístavu spĺňa kritérium vplyvu na obchod a/alebo narúšania hospodárskej súťaže stanovené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Na základe tohto argumentujú, že Komisia neanalyzovala vplyv fiškálnych ustanovení na hospodársku súťaž a obchod na relevantných trhoch.

| (43) | Spoločnosť PCT poskytla v súvislosti s vyššie uvedenou argumentáciou podrobnejšie pripomienky. |
| --- | --- |

(43)

Spoločnosť PCT poskytla v súvislosti s vyššie uvedenou argumentáciou podrobnejšie pripomienky.

Vymedzenie relevantného trhu

| (44) | Pokiaľ ide o vymedzenie relevantného trhu, spoločnosť PCT s poukázaním na rozhodnutia Komisie v oblasti zlúčení (31) argumentuje, že pre kontajnerové terminálové služby v prístavoch existujú dva rôzne relevantné trhy; vnútrozemská doprava a prekládková doprava. |
| --- | --- |

(44)

Pokiaľ ide o vymedzenie relevantného trhu, spoločnosť PCT s poukázaním na rozhodnutia Komisie v oblasti zlúčení (31) argumentuje, že pre kontajnerové terminálové služby v prístavoch existujú dva rôzne relevantné trhy; vnútrozemská doprava a prekládková doprava.

| (45) | Tiež argumentuje, že pokiaľ ide o vnútrozemskú dopravu, Komisia sa vo svojom rozhodnutí o začatí konania zjavne domnieva, že geografický rozsah trhu zahrňuje „Grécko a východné Stredozemie“, bez toho, aby vysvetľovala, prečo ho vymedzuje inak ako Grécka komisia pre hospodársku súťaž, ktorá rozhodla, že rozsah geografický trhu pre prístavné služby, pokiaľ ide o vnútrozemskú dopravu, je obmedzený na stredné a južné Grécko (32). |
| --- | --- |

(45)

Tiež argumentuje, že pokiaľ ide o vnútrozemskú dopravu, Komisia sa vo svojom rozhodnutí o začatí konania zjavne domnieva, že geografický rozsah trhu zahrňuje „Grécko a východné Stredozemie“, bez toho, aby vysvetľovala, prečo ho vymedzuje inak ako Grécka komisia pre hospodársku súťaž, ktorá rozhodla, že rozsah geografický trhu pre prístavné služby, pokiaľ ide o vnútrozemskú dopravu, je obmedzený na stredné a južné Grécko (32).

| (46) | Spoločnosť PCT okrem toho argumentuje, že z pohľadu ponuky aj dopytu predstavujú stredná aj južná časť Grécka geografický trh odlišný od severnej časti Grécka z dôvodu a) schopnosti kontajnerového prístavného terminálu spoločnosti PCT zvládnuť oveľa väčší objem prepravy než solúnsky prístav a akýkoľvek iný grécky prístav a za konkurencieschopnejších podmienok vzhľadom na jeho väčšiu technickú kapacitu; b) koncentrácie priemyslu, obchodu a obyvateľstva hlavne v širšej oblasti Atén a všeobecne v strednej a južnej časti krajiny; c) topografie Grécka, na základe ktorej sa vyžadujú dodatočné náklady na kontajnerovú prepravu medzi solúnskym prístavom v severnej časti Grécka a strednými a južnými časťami krajiny a naopak. |
| --- | --- |

(46)

Spoločnosť PCT okrem toho argumentuje, že z pohľadu ponuky aj dopytu predstavujú stredná aj južná časť Grécka geografický trh odlišný od severnej časti Grécka z dôvodu a) schopnosti kontajnerového prístavného terminálu spoločnosti PCT zvládnuť oveľa väčší objem prepravy než solúnsky prístav a akýkoľvek iný grécky prístav a za konkurencieschopnejších podmienok vzhľadom na jeho väčšiu technickú kapacitu; b) koncentrácie priemyslu, obchodu a obyvateľstva hlavne v širšej oblasti Atén a všeobecne v strednej a južnej časti krajiny; c) topografie Grécka, na základe ktorej sa vyžadujú dodatočné náklady na kontajnerovú prepravu medzi solúnskym prístavom v severnej časti Grécka a strednými a južnými časťami krajiny a naopak.

| (47) | Pokiaľ ide o prekládkové kontajnerové služby, spoločnosť PCT poukazuje na rozhodnutia Komisie vo veciach Maersk/ECT a Hutchinson/Evergreen, v ktorých Komisia určila ako relevantný geografický trh pre prekládkové kontajnerové služby východné Stredozemie a oblasť Čierneho mora. Tiež sa domnieva, že Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania považuje za geografický rozsah trhu oblasť zahrňujúcu „Grécko a východné Stredozemie“. |
| --- | --- |

(47)

Pokiaľ ide o prekládkové kontajnerové služby, spoločnosť PCT poukazuje na rozhodnutia Komisie vo veciach Maersk/ECT a Hutchinson/Evergreen, v ktorých Komisia určila ako relevantný geografický trh pre prekládkové kontajnerové služby východné Stredozemie a oblasť Čierneho mora. Tiež sa domnieva, že Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania považuje za geografický rozsah trhu oblasť zahrňujúcu „Grécko a východné Stredozemie“.

Konkurenčné podmienky na relevantnom trhu

| (48) | Pokiaľ ide o prekládkovú dopravu, spoločnosť PCT argumentuje, že kontajnerový terminál spoločnosti PCT nekonkuruje prístavom EÚ v poskytovaní prístavných služieb pre hlbokomorskú kontajnerovú prekládkovú dopravu vo východnom Stredozemí, okrem kontajnerového terminálu spoločnosti PPA na móle I. Okrem toho argumentuje, že Komisia nevysvetlila, prečo sa domnieva, že v členských štátoch EÚ je na tomto trhu viacero prístavov (33), ktoré konkurujú prístavu s kontajnerovým terminálom spoločnosti PCT. Konštatovanie Komisie, že „... solúnsky prístav, prístav v Kostanci v Rumunsku, koperský prístav v Slovinsku a niekoľko prístavov v Taliansku možno považovať za priamych konkurentov“ je podľa spoločnosti PCT v rozpore so zisteniami Komisie vo veci C-21/2009 (34). Podľa spoločnosti PCT sa talianske prístavy a koperský prístav v Slovinsku nenachádzajú vo východnom stredozemskom segmente trhu, ktorý Komisia určila, ale skôr v segmente centrálneho Stredozemia. Prekládková doprava určená pre vnútrozemie, ktorá sa odbavuje v týchto prístavoch („povodie“), okrem toho v súčasnosti neprechádza cez prístav Pireus (35). |
| --- | --- |

(48)

Pokiaľ ide o prekládkovú dopravu, spoločnosť PCT argumentuje, že kontajnerový terminál spoločnosti PCT nekonkuruje prístavom EÚ v poskytovaní prístavných služieb pre hlbokomorskú kontajnerovú prekládkovú dopravu vo východnom Stredozemí, okrem kontajnerového terminálu spoločnosti PPA na móle I. Okrem toho argumentuje, že Komisia nevysvetlila, prečo sa domnieva, že v členských štátoch EÚ je na tomto trhu viacero prístavov (33), ktoré konkurujú prístavu s kontajnerovým terminálom spoločnosti PCT. Konštatovanie Komisie, že „... solúnsky prístav, prístav v Kostanci v Rumunsku, koperský prístav v Slovinsku a niekoľko prístavov v Taliansku možno považovať za priamych konkurentov“ je podľa spoločnosti PCT v rozpore so zisteniami Komisie vo veci C-21/2009 (34). Podľa spoločnosti PCT sa talianske prístavy a koperský prístav v Slovinsku nenachádzajú vo východnom stredozemskom segmente trhu, ktorý Komisia určila, ale skôr v segmente centrálneho Stredozemia. Prekládková doprava určená pre vnútrozemie, ktorá sa odbavuje v týchto prístavoch („povodie“), okrem toho v súčasnosti neprechádza cez prístav Pireus (35).

| (49) | Spoločnosť PCT argumentuje, že z hľadiska strany ponuky možno tieto prístavy do istej miery považovať za náhrady za kontajnerový prístavný terminál spoločnosti PCT, pretože by mohli odbavovať niektoré typy kontajnerových lodí, ktoré by mohol odbavovať kontajnerový prístav spoločnosti PCT, ale nie všetky, a to z dôvodu, že disponujú menšou hĺbkou mora a nosnosťou žeriavov (36). Z hľadiska strany dopytu nemožno tieto prístavy považovať za náhrady za prístav Pireus, pretože: a) Pireus poskytuje najkratšie a najlacnejšie (37) odbočenie z osi Suez/Gibraltár, ktorá predstavuje jednu z hlavných hlbokomorských kontajnerových lodných trás v Stredozemnom mori (38); b) Pireus poskytuje najnižšie ceny lodného paliva na celosvetovej úrovni; c) konkrétne Konstanca by si vyžiadala dodatočné náklady na lodivodov v Dardanelách a Bospore. |
| --- | --- |

(49)

Spoločnosť PCT argumentuje, že z hľadiska strany ponuky možno tieto prístavy do istej miery považovať za náhrady za kontajnerový prístavný terminál spoločnosti PCT, pretože by mohli odbavovať niektoré typy kontajnerových lodí, ktoré by mohol odbavovať kontajnerový prístav spoločnosti PCT, ale nie všetky, a to z dôvodu, že disponujú menšou hĺbkou mora a nosnosťou žeriavov (36). Z hľadiska strany dopytu nemožno tieto prístavy považovať za náhrady za prístav Pireus, pretože: a) Pireus poskytuje najkratšie a najlacnejšie (37) odbočenie z osi Suez/Gibraltár, ktorá predstavuje jednu z hlavných hlbokomorských kontajnerových lodných trás v Stredozemnom mori (38); b) Pireus poskytuje najnižšie ceny lodného paliva na celosvetovej úrovni; c) konkrétne Konstanca by si vyžiadala dodatočné náklady na lodivodov v Dardanelách a Bospore.

| (50) | Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti spoločnosť PCT argumentuje, že prístavy uvádzané v rozhodnutí o začatí konania nemožno považovať za skutočné alebo potenciálne náhrady za kontajnerový prístav spoločnosti PCT, pokiaľ ide o poskytovanie prístavných služieb pre prekládkovú lodnú dopravu vo východnom Stredozemí. |
| --- | --- |

(50)

Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti spoločnosť PCT argumentuje, že prístavy uvádzané v rozhodnutí o začatí konania nemožno považovať za skutočné alebo potenciálne náhrady za kontajnerový prístav spoločnosti PCT, pokiaľ ide o poskytovanie prístavných služieb pre prekládkovú lodnú dopravu vo východnom Stredozemí.

| (51) | Spoločnosť PCT okrem toho poukazuje na rozhodnutie Komisie týkajúce sa investícií v prístave Pireus, v ktorom Komisia konštatovala, že hospodárska súťaž medzi konkrétnymi prístavmi a prístavom Pireus je bezvýznamná (39). Ďalej argumentuje, že Komisia neanalyzovala vplyv fiškálnych ustanovení na hospodársku súťaž a obchod na relevantných trhoch. Posúdenie tohto vplyvu by si navyše vyžiadalo preskúmanie ekvivalentných daňových systémov uplatňovaných v rámci relevantných trhov, pretože aj iné prístavy môžu byť zvýhodnené podobnými alebo ekvivalentnými fiškálnymi ustanoveniami. |
| --- | --- |

(51)

Spoločnosť PCT okrem toho poukazuje na rozhodnutie Komisie týkajúce sa investícií v prístave Pireus, v ktorom Komisia konštatovala, že hospodárska súťaž medzi konkrétnymi prístavmi a prístavom Pireus je bezvýznamná (39). Ďalej argumentuje, že Komisia neanalyzovala vplyv fiškálnych ustanovení na hospodársku súťaž a obchod na relevantných trhoch. Posúdenie tohto vplyvu by si navyše vyžiadalo preskúmanie ekvivalentných daňových systémov uplatňovaných v rámci relevantných trhov, pretože aj iné prístavy môžu byť zvýhodnené podobnými alebo ekvivalentnými fiškálnymi ustanoveniami.

| (52) | Tiež argumentuje, že spoločnosť PCT na príslušných trhoch čelí hospodárskej súťaži len zo strany spoločnosti PPA, ktorá prevádzkuje kontajnerový terminál na móle I v prístave Pireus. Pokiaľ však ide o spoločnosť PPA, Komisia uznala, že koncesiou udelenou spoločnosti PCT sa posilní hospodárska súťaž pre prístavné služby v oblasti kontajnerovej dopravy v prístave Pireus (40). |
| --- | --- |

(52)

Tiež argumentuje, že spoločnosť PCT na príslušných trhoch čelí hospodárskej súťaži len zo strany spoločnosti PPA, ktorá prevádzkuje kontajnerový terminál na móle I v prístave Pireus. Pokiaľ však ide o spoločnosť PPA, Komisia uznala, že koncesiou udelenou spoločnosti PCT sa posilní hospodárska súťaž pre prístavné služby v oblasti kontajnerovej dopravy v prístave Pireus (40).

| (53) | Pokiaľ ide o potenciálnych konkurentov, ktorí by sa mohli vzniknúť privatizáciou spoločnosti PPA, spoločnosť PCT argumentuje, že grécky prevádzkovatelia prístavov, ktorým nie je udelená podobná koncesia, nie sú v podobnej pozícii, to znamená, že z predmetných fiškálnych ustanovení nevyplýva žiadna konkurenčná výhoda ani narúšanie hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(53)

Pokiaľ ide o potenciálnych konkurentov, ktorí by sa mohli vzniknúť privatizáciou spoločnosti PPA, spoločnosť PCT argumentuje, že grécky prevádzkovatelia prístavov, ktorým nie je udelená podobná koncesia, nie sú v podobnej pozícii, to znamená, že z predmetných fiškálnych ustanovení nevyplýva žiadna konkurenčná výhoda ani narúšanie hospodárskej súťaže.

| (54) | Takisto argumentuje, že Komisia neuvádza žiadne dôkazy, že iní prevádzkovatelia prístavov by mali záujem o uskutočnenie významnej investície na vybudovanie významného kontajnerového prístavného terminálu v Grécku. Podľa spoločnosti PCT je veľmi nepravdepodobné, že by takáto konkurencia vznikla, pretože v žiadnom inom existujúcom prístave v Grécku sa spolu nevyskytujú všetky charakteristiky Pirea (41). |
| --- | --- |

(54)

Takisto argumentuje, že Komisia neuvádza žiadne dôkazy, že iní prevádzkovatelia prístavov by mali záujem o uskutočnenie významnej investície na vybudovanie významného kontajnerového prístavného terminálu v Grécku. Podľa spoločnosti PCT je veľmi nepravdepodobné, že by takáto konkurencia vznikla, pretože v žiadnom inom existujúcom prístave v Grécku sa spolu nevyskytujú všetky charakteristiky Pirea (41).

| (55) | Nakoniec, pokiaľ ide o hospodársku súťaž zo strany spoločnosti PPA, argumentuje, že názor Komisie je nepresný, pretože spoločnosť PCT už čelí hospodárskej súťaži zo strany kontajnerového terminálu spoločnosti PPA na móle I, pričom účinkom udelenia koncesie má byť otvorenie trhu hospodárskej súťaži, nie narušenie hospodárskej súťaže. V tejto súvislosti tiež argumentuje, že spoločnosť PPA je zvýhodnená určitými legislatívnymi ustanoveniami fiškálnej povahy, vzhľadom na ktoré sa prijatie niektorých z predmetných fiškálnych ustanovení pokladalo za nevyhnutný mechanizmus na zabezpečenie toho, aby nebola spoločnosť PCT konkurenčne znevýhodnená. |
| --- | --- |

(55)

Nakoniec, pokiaľ ide o hospodársku súťaž zo strany spoločnosti PPA, argumentuje, že názor Komisie je nepresný, pretože spoločnosť PCT už čelí hospodárskej súťaži zo strany kontajnerového terminálu spoločnosti PPA na móle I, pričom účinkom udelenia koncesie má byť otvorenie trhu hospodárskej súťaži, nie narušenie hospodárskej súťaže. V tejto súvislosti tiež argumentuje, že spoločnosť PPA je zvýhodnená určitými legislatívnymi ustanoveniami fiškálnej povahy, vzhľadom na ktoré sa prijatie niektorých z predmetných fiškálnych ustanovení pokladalo za nevyhnutný mechanizmus na zabezpečenie toho, aby nebola spoločnosť PCT konkurenčne znevýhodnená.

4.2.   K porovnaniu údajných opatrení štátnej pomoci s podobnými ustanoveniami v iných zmluvách o veľkých infraštruktúrnych projektoch
   (42)

| (56) | Grécke orgány a spoločnosť PCT argumentujú, že ustanovenia podobné tým z článkov 2 a 3 zákona boli zahrnuté do gréckych zákonov, ktorými sa ratifikovalo niekoľko individuálnych verejných infraštruktúrnych projektov, ako aj do zákona 3389/2005 týkajúceho sa verejno-súkromných partnerstiev. Keďže Komisia preskúmala tieto zákony v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ a rozhodla, že nepredstavujú štátnu pomoc, záver, že fiškálne ustanovenia v prospech spoločnosti PCT predstavujú selektívne opatrenie a poskytujú neoprávnené zvýhodnenie, na ktoré sa vzťahuje článok 107 ods. 1 ZFEÚ, by ohrozil právnu istotu a bol by v protiklade s praxou Komisie a jej predchádzajúcimi vyjadreniami týkajúcimi sa uplatňovania takýchto ustanovení na verejné infraštruktúrne projekty v Grécku. |
| --- | --- |

(56)

Grécke orgány a spoločnosť PCT argumentujú, že ustanovenia podobné tým z článkov 2 a 3 zákona boli zahrnuté do gréckych zákonov, ktorými sa ratifikovalo niekoľko individuálnych verejných infraštruktúrnych projektov, ako aj do zákona 3389/2005 týkajúceho sa verejno-súkromných partnerstiev. Keďže Komisia preskúmala tieto zákony v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ a rozhodla, že nepredstavujú štátnu pomoc, záver, že fiškálne ustanovenia v prospech spoločnosti PCT predstavujú selektívne opatrenie a poskytujú neoprávnené zvýhodnenie, na ktoré sa vzťahuje článok 107 ods. 1 ZFEÚ, by ohrozil právnu istotu a bol by v protiklade s praxou Komisie a jej predchádzajúcimi vyjadreniami týkajúcimi sa uplatňovania takýchto ustanovení na verejné infraštruktúrne projekty v Grécku.

| (57) | Pokiaľ ide o vec aténskeho medzinárodného letiska (43), kde Komisia konštatovala, že fiškálne ustanovenia sa uplatnili v súvislosti s letiskovými službami, ktoré neboli v tom čase liberalizované, argumentujú, že rovnaký záver možno vyvodiť pre prístavné infraštruktúrne služby v tejto veci. Grécke orgány okrem toho trvajú na svojej argumentácii, že Komisia preskúmala uvedené ustanovenia v danej veci. |
| --- | --- |

(57)

Pokiaľ ide o vec aténskeho medzinárodného letiska (43), kde Komisia konštatovala, že fiškálne ustanovenia sa uplatnili v súvislosti s letiskovými službami, ktoré neboli v tom čase liberalizované, argumentujú, že rovnaký záver možno vyvodiť pre prístavné infraštruktúrne služby v tejto veci. Grécke orgány okrem toho trvajú na svojej argumentácii, že Komisia preskúmala uvedené ustanovenia v danej veci.

| (58) | Pokiaľ ide o vec aténskeho vonkajšieho dopravného okruhu (44) a vec diaľničného mostu Rio Antirrio, Komisia podľa nich dôkladne preskúmala finančné príspevky verejného a súkromného sektora na náklady projektu, ako aj príslušné fiškálne ustanovenia. Komisia potom konštatovala, že výška príspevku verejného sektora (vo forme dotácií a štátnych záruk) bola určená ako „trhová cena“ (t. j. najnižšia požadovaná výška príspevku verejného sektora) prostredníctvom otvoreného, nediskriminačného a konkurenčného výberového konania. V rozhodnutí vo veci aténskeho vonkajšieho dopravného okruhu Komisia konštatovala, že fiškálne ustanovenia predstavujú objasnenie uplatniteľného daňového systému, ktorého neexistenciou by mohlo dôjsť k ohrozeniu úspešnosti projektu, a nepovažovala ich za súčasť odmeny koncesionára. Akákoľvek finančná hodnota, ktorá by sa mohla spájať s uplatňovaním prijatých fiškálnych ustanovení, sa nemohla považovať za súčasť príspevku verejného sektora, pretože mohla byť presne určená len po uplynutí platnosti koncesie. Tieto ustanovenia boli len nevyhnutnými objasneniami, aby neboli súkromní investori odradení, najmä pokiaľ ide o tento druh vysoko rizikových neživotaschopných stavebných projektov. Preto nemožno spoločnosť PCT odlišovať od koncesionárov v týchto veciach, pretože tieto ustanovenia boli vo všetkých prípadoch „objasnením“, a nie „odmenou“, ako Komisia konštatovala vo svojom rozhodnutí o začatí konania. |
| --- | --- |

(58)

Pokiaľ ide o vec aténskeho vonkajšieho dopravného okruhu (44) a vec diaľničného mostu Rio Antirrio, Komisia podľa nich dôkladne preskúmala finančné príspevky verejného a súkromného sektora na náklady projektu, ako aj príslušné fiškálne ustanovenia. Komisia potom konštatovala, že výška príspevku verejného sektora (vo forme dotácií a štátnych záruk) bola určená ako „trhová cena“ (t. j. najnižšia požadovaná výška príspevku verejného sektora) prostredníctvom otvoreného, nediskriminačného a konkurenčného výberového konania. V rozhodnutí vo veci aténskeho vonkajšieho dopravného okruhu Komisia konštatovala, že fiškálne ustanovenia predstavujú objasnenie uplatniteľného daňového systému, ktorého neexistenciou by mohlo dôjsť k ohrozeniu úspešnosti projektu, a nepovažovala ich za súčasť odmeny koncesionára. Akákoľvek finančná hodnota, ktorá by sa mohla spájať s uplatňovaním prijatých fiškálnych ustanovení, sa nemohla považovať za súčasť príspevku verejného sektora, pretože mohla byť presne určená len po uplynutí platnosti koncesie. Tieto ustanovenia boli len nevyhnutnými objasneniami, aby neboli súkromní investori odradení, najmä pokiaľ ide o tento druh vysoko rizikových neživotaschopných stavebných projektov. Preto nemožno spoločnosť PCT odlišovať od koncesionárov v týchto veciach, pretože tieto ustanovenia boli vo všetkých prípadoch „objasnením“, a nie „odmenou“, ako Komisia konštatovala vo svojom rozhodnutí o začatí konania.

| (59) | Okrem toho judikatúru (45), ktorú Komisia uvádza vo svojom rozhodnutí o začatí konania v súvislosti so skutočnosťou, že mlčanie Komisie v súvislosti s niektorými opatreniami neznamená, že boli schválené (46), nemožno uplatniť v notifikovaných veciach, ako sú tie, na ktoré sa odvolávajú grécke orgány a spoločnosť PCT. |
| --- | --- |

(59)

Okrem toho judikatúru (45), ktorú Komisia uvádza vo svojom rozhodnutí o začatí konania v súvislosti so skutočnosťou, že mlčanie Komisie v súvislosti s niektorými opatreniami neznamená, že boli schválené (46), nemožno uplatniť v notifikovaných veciach, ako sú tie, na ktoré sa odvolávajú grécke orgány a spoločnosť PCT.

| (60) | Pokiaľ ide o následné rozhodnutia o štátnej pomoci v súvislosti s ostatnými infraštruktúrnymi projektmi, Komisia nemusela podrobne opisovať predmetné fiškálne ustanovenia, pretože nezmenila svoje stanovisko vyjadrené vo veciach diaľničného mostu Rio Antirrio a aténskeho vonkajšieho dopravného okruhu (47). |
| --- | --- |

(60)

Pokiaľ ide o následné rozhodnutia o štátnej pomoci v súvislosti s ostatnými infraštruktúrnymi projektmi, Komisia nemusela podrobne opisovať predmetné fiškálne ustanovenia, pretože nezmenila svoje stanovisko vyjadrené vo veciach diaľničného mostu Rio Antirrio a aténskeho vonkajšieho dopravného okruhu (47).

| (61) | Argumentujú, že otázkou, ktorá sa v tejto súvislosti vynára, je to, či vzhľadom na schválenia Komisie vo vyššie uvedených minulých rozhodnutiach možno predmetné fiškálne ustanovenia považovať za zlučiteľné s pravidlami štátnej pomoci, a nie to, či sa týchto ustanovení týka predchádzajúce posúdenie Komisie, tak ako sa uvádza v rozhodnutí o začatí konania. Okrem toho, ak by boli tieto ustanovenia zahrnuté do dokumentov k výberovému konaniu, dospela by Komisia k rovnakému záveru ako vo svojich predchádzajúcich rozhodnutiach. |
| --- | --- |

(61)

Argumentujú, že otázkou, ktorá sa v tejto súvislosti vynára, je to, či vzhľadom na schválenia Komisie vo vyššie uvedených minulých rozhodnutiach možno predmetné fiškálne ustanovenia považovať za zlučiteľné s pravidlami štátnej pomoci, a nie to, či sa týchto ustanovení týka predchádzajúce posúdenie Komisie, tak ako sa uvádza v rozhodnutí o začatí konania. Okrem toho, ak by boli tieto ustanovenia zahrnuté do dokumentov k výberovému konaniu, dospela by Komisia k rovnakému záveru ako vo svojich predchádzajúcich rozhodnutiach.

| (62) | Tiež argumentujú, že skutočnosť, že Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania rozlišuje medzi touto vecou a predchádzajúcimi vecami, je založená na formalite, t. j. na prijatí fiškálnych ustanovení v zákone 3755/2009 namiesto toho, aby boli zahrnuté do koncesnej zmluvy. Ďalej uvádza, že: i) uchádzačom zúčastneným na výberovom konaní bolo známe, že tieto fiškálne ustanovenia sa používajú ako štandardný rámec uplatňovaný Gréckom pri verejných infraštruktúrnych projektoch a v súvislosti s PPP v Grécku; ii) kontakty spoločnosti PCT v súvislosti s koncesiami na kontajnerové prístavy v Pireu a v Solúne sa uskutočnili na úrovni gréckeho predsedu vlády a ministra lodnej dopravy, ktorí propagovali tento projekt pre investorov na medzinárodnej úrovni a ponúkali kompletný balík opatrení, ktorý má Grécko zavedené pre verejné infraštruktúrne projekty financované prostriedkami súkromného sektora; iii) spoločnosti PCT bolo známe, že Komisia preskúmala všetky takéto predchádzajúce projekty a nevzniesla žiadne námietky; iv) spoločnosť PCT počas výberového konania požiadala grécku vládu a spoločnosť PPA, aby sa tieto ustanovenia zahrnuli do koncesnej zmluvy; v) spoločnosť PCT túto otázku opakovane predniesla gréckemu predsedovi vlády a ministrovi lodnej dopravy a znova dostala uistenie, že sa takýto právny predpis prijme; vi) vzhľadom na tieto uistenia spoločnosť PCT počas celého výberového konania a prípravy svojej ponuky brala do úvahy skutočnosť, že koncesná zmluva bude fungovať na rovnakom základe ako všetky ostatné verejné infraštruktúrne koncesie a že preto budú veriteľom podmienky koncesie známe. |
| --- | --- |

(62)

Tiež argumentujú, že skutočnosť, že Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania rozlišuje medzi touto vecou a predchádzajúcimi vecami, je založená na formalite, t. j. na prijatí fiškálnych ustanovení v zákone 3755/2009 namiesto toho, aby boli zahrnuté do koncesnej zmluvy. Ďalej uvádza, že: i) uchádzačom zúčastneným na výberovom konaní bolo známe, že tieto fiškálne ustanovenia sa používajú ako štandardný rámec uplatňovaný Gréckom pri verejných infraštruktúrnych projektoch a v súvislosti s PPP v Grécku; ii) kontakty spoločnosti PCT v súvislosti s koncesiami na kontajnerové prístavy v Pireu a v Solúne sa uskutočnili na úrovni gréckeho predsedu vlády a ministra lodnej dopravy, ktorí propagovali tento projekt pre investorov na medzinárodnej úrovni a ponúkali kompletný balík opatrení, ktorý má Grécko zavedené pre verejné infraštruktúrne projekty financované prostriedkami súkromného sektora; iii) spoločnosti PCT bolo známe, že Komisia preskúmala všetky takéto predchádzajúce projekty a nevzniesla žiadne námietky; iv) spoločnosť PCT počas výberového konania požiadala grécku vládu a spoločnosť PPA, aby sa tieto ustanovenia zahrnuli do koncesnej zmluvy; v) spoločnosť PCT túto otázku opakovane predniesla gréckemu predsedovi vlády a ministrovi lodnej dopravy a znova dostala uistenie, že sa takýto právny predpis prijme; vi) vzhľadom na tieto uistenia spoločnosť PCT počas celého výberového konania a prípravy svojej ponuky brala do úvahy skutočnosť, že koncesná zmluva bude fungovať na rovnakom základe ako všetky ostatné verejné infraštruktúrne koncesie a že preto budú veriteľom podmienky koncesie známe.

| (63) | Preto proces výberového konania na udelenie koncesnej zmluvy spoločnosti PCT nemožno odlišovať od predchádzajúcich prípadov, keďže štandardný fiškálny rámec pre veľké infraštruktúrne projekty bol známy všetkým uchádzačom. Ďalej uvádzajú, že neexistoval žiadny konkrétny dôvod na vedenie záznamov o takejto komunikácii v rámci procesu výberového konania, keďže spoločnosť PPA nemá právomoc prijať takéto ustanovenia a ich uplatňovanie bolo v každom prípade vecou zavedenej praxe v Grécku v súlade s predchádzajúcimi rozhodnutiami Komisie. |
| --- | --- |

(63)

Preto proces výberového konania na udelenie koncesnej zmluvy spoločnosti PCT nemožno odlišovať od predchádzajúcich prípadov, keďže štandardný fiškálny rámec pre veľké infraštruktúrne projekty bol známy všetkým uchádzačom. Ďalej uvádzajú, že neexistoval žiadny konkrétny dôvod na vedenie záznamov o takejto komunikácii v rámci procesu výberového konania, keďže spoločnosť PPA nemá právomoc prijať takéto ustanovenia a ich uplatňovanie bolo v každom prípade vecou zavedenej praxe v Grécku v súlade s predchádzajúcimi rozhodnutiami Komisie.

| (64) | Ak sa teda Komisia odvoláva na formalitu ako na jediný dôvod odlišovania spoločnosti PCT od všetkých ostatných podnikov realizujúcich v Grécku verejné infraštruktúrne projekty, táto formalita odporuje zásade právnej istoty a legitímnych očakávaní. |
| --- | --- |

(64)

Ak sa teda Komisia odvoláva na formalitu ako na jediný dôvod odlišovania spoločnosti PCT od všetkých ostatných podnikov realizujúcich v Grécku verejné infraštruktúrne projekty, táto formalita odporuje zásade právnej istoty a legitímnych očakávaní.

| (65) | Pokiaľ ide o tvrdenie Komisie, že „dôkazy poskytnuté gréckymi orgánmi potvrdzujú zistenie, že uchádzači nebrali do úvahy osobitné výhody...“ (48), spoločnosť PCT argumentuje, že spomínané dôkazy jej nie sú známe a že prijatie týchto ustanovení prostredníctvom zákona ratifikujúceho koncesnú zmluvu nepredstavuje žiadny dôkaz. |
| --- | --- |

(65)

Pokiaľ ide o tvrdenie Komisie, že „dôkazy poskytnuté gréckymi orgánmi potvrdzujú zistenie, že uchádzači nebrali do úvahy osobitné výhody...“ (48), spoločnosť PCT argumentuje, že spomínané dôkazy jej nie sú známe a že prijatie týchto ustanovení prostredníctvom zákona ratifikujúceho koncesnú zmluvu nepredstavuje žiadny dôkaz.

4.3.   K zlučiteľnosti údajných opatrení štátnej pomoci

| (66) | Grécke orgány a spoločnosť PCT argumentujú, že v prípade, že Komisia dospeje k záveru, že predmetné fiškálne ustanovenia predstavujú štátnu pomoc, takúto pomoc treba považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. a) a článku 107 ods. 3 písm. c) vzhľadom na dôležitosť investícií, infraštruktúry a služieb pre hospodársky rozvoj Grécka a osobitne pre rozvoj a modernizáciu sektora morskej kontajnerovej prepravy. |
| --- | --- |

(66)

Grécke orgány a spoločnosť PCT argumentujú, že v prípade, že Komisia dospeje k záveru, že predmetné fiškálne ustanovenia predstavujú štátnu pomoc, takúto pomoc treba považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. a) a článku 107 ods. 3 písm. c) vzhľadom na dôležitosť investícií, infraštruktúry a služieb pre hospodársky rozvoj Grécka a osobitne pre rozvoj a modernizáciu sektora morskej kontajnerovej prepravy.

| (67) | Cieľom predmetného investičného projektu je rozvoj prístavu Pireus ako moderného morského kontajnerového terminálu v Stredozemnom mori s väčšou kapacitou a skladovacími priestormi, čím sa má zvýšiť jeho výkonnosť v zmysle účinnejšieho odbavovania morskej kontajnerovej dopravy. Výkonnostné údaje týkajúce sa prevádzky móla II (49) už preukazujú splnenie tohto cieľa. Cieľom projektu je okrem toho úsilie o dosiahnutie cieľa spoločného záujmu presadzovaného Komisiou vo vzťahu k dopravnej politike EÚ, tak ako sa to analyzovalo v rôznych nariadeniach a oznámeniach EÚ. |
| --- | --- |

(67)

Cieľom predmetného investičného projektu je rozvoj prístavu Pireus ako moderného morského kontajnerového terminálu v Stredozemnom mori s väčšou kapacitou a skladovacími priestormi, čím sa má zvýšiť jeho výkonnosť v zmysle účinnejšieho odbavovania morskej kontajnerovej dopravy. Výkonnostné údaje týkajúce sa prevádzky móla II (49) už preukazujú splnenie tohto cieľa. Cieľom projektu je okrem toho úsilie o dosiahnutie cieľa spoločného záujmu presadzovaného Komisiou vo vzťahu k dopravnej politike EÚ, tak ako sa to analyzovalo v rôznych nariadeniach a oznámeniach EÚ.

| (68) | Nákup vybavenia a vybudovanie móla III sa považujú za počiatočnú investíciu na základe príslušných pravidiel EÚ pre regionálnu pomoc v zmysle uplatňovania článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ. Zodpovedajú [...] (50) miliónom EUR a vytvorili 900 priamych a nepriamych pracovných miest na plný úväzok, ktoré zostanú zachované počas 35 rokov platnosti koncesie. Vzhľadom na vysoký objem investície by bola výška akejkoľvek pomoci značne nižšia ako maximálna výška pomoci 30 %, ktorá sa uplatňovala na región Attiki až do konca roka 2010, alebo maximálne výšky pomoci schválené Komisiou v rozhodnutiach týkajúcich sa prístavnej infraštruktúry (51). Opatrenia pomoci teda pozostávajú z minimálnych nevyhnutných a vhodných opatrení na podporu takého veľkého infraštruktúrneho projektu. Vlastný príspevok spoločnosti PCT na projekt je úplne v medziach stanovených v pravidlách pre regionálnu pomoc. Akákoľvek pomoc by okrem toho bola zlučiteľná so spoločným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ z rovnakých dôvodov ako pomoc pre PPA schválená Komisiou vo veci C-21/2009 (52). |
| --- | --- |

(68)

Nákup vybavenia a vybudovanie móla III sa považujú za počiatočnú investíciu na základe príslušných pravidiel EÚ pre regionálnu pomoc v zmysle uplatňovania článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ. Zodpovedajú [...] (50) miliónom EUR a vytvorili 900 priamych a nepriamych pracovných miest na plný úväzok, ktoré zostanú zachované počas 35 rokov platnosti koncesie. Vzhľadom na vysoký objem investície by bola výška akejkoľvek pomoci značne nižšia ako maximálna výška pomoci 30 %, ktorá sa uplatňovala na región Attiki až do konca roka 2010, alebo maximálne výšky pomoci schválené Komisiou v rozhodnutiach týkajúcich sa prístavnej infraštruktúry (51). Opatrenia pomoci teda pozostávajú z minimálnych nevyhnutných a vhodných opatrení na podporu takého veľkého infraštruktúrneho projektu. Vlastný príspevok spoločnosti PCT na projekt je úplne v medziach stanovených v pravidlách pre regionálnu pomoc. Akákoľvek pomoc by okrem toho bola zlučiteľná so spoločným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ z rovnakých dôvodov ako pomoc pre PPA schválená Komisiou vo veci C-21/2009 (52).

| (69) | Pomoc možno považovať za nevyhnutnú zvlášť vzhľadom na potrebu verejného financovania rozvoja prístavnej infraštruktúry počas finančnej krízy v súlade s politikou EÚ v tomto smere (53), ako aj z hľadiska potreby zaistenia jasnosti, pružnosti a predvídateľnosti uplatniteľného daňového systému pre koncesie, ako je táto. Pokiaľ ide o potrebu opatrení pomoci, argumentujú, že fiškálnymi ustanoveniami sa zaistil súlad s režimami financovania projektov súkromným sektorom a predišlo sa meškaniu spoločnosti so splácaním svojich úverov a možných záväzkov. Bez týchto fiškálnych ustanovení by boli režimy financovania projektu, ktoré mohla spoločnosť PCT dosiahnuť, podstatne nevýhodnejšie, čo mohlo ohroziť jej ponuku alebo realizáciu koncesnej zmluvy (zlyhanie trhu). V praxi boli fiškálne ustanovenia nevyhnutné na zaistenie prístupu koncesionára k potrebným prostriedkom od poskytovateľov finančných prostriedkov zo súkromného sektora (54). A napokon, hotovostná dotácia namiesto týchto ustanovení by bola nevhodným a zbytočným stimulom vzhľadom na náročnosť presne vopred vypočítať požiadavky na financovanie vyplývajúce z tohto zlyhania trhu. |
| --- | --- |

(69)

Pomoc možno považovať za nevyhnutnú zvlášť vzhľadom na potrebu verejného financovania rozvoja prístavnej infraštruktúry počas finančnej krízy v súlade s politikou EÚ v tomto smere (53), ako aj z hľadiska potreby zaistenia jasnosti, pružnosti a predvídateľnosti uplatniteľného daňového systému pre koncesie, ako je táto. Pokiaľ ide o potrebu opatrení pomoci, argumentujú, že fiškálnymi ustanoveniami sa zaistil súlad s režimami financovania projektov súkromným sektorom a predišlo sa meškaniu spoločnosti so splácaním svojich úverov a možných záväzkov. Bez týchto fiškálnych ustanovení by boli režimy financovania projektu, ktoré mohla spoločnosť PCT dosiahnuť, podstatne nevýhodnejšie, čo mohlo ohroziť jej ponuku alebo realizáciu koncesnej zmluvy (zlyhanie trhu). V praxi boli fiškálne ustanovenia nevyhnutné na zaistenie prístupu koncesionára k potrebným prostriedkom od poskytovateľov finančných prostriedkov zo súkromného sektora (54). A napokon, hotovostná dotácia namiesto týchto ustanovení by bola nevhodným a zbytočným stimulom vzhľadom na náročnosť presne vopred vypočítať požiadavky na financovanie vyplývajúce z tohto zlyhania trhu.

| (70) | Okrem toho argumentujú, že opatrenia majú jasný stimulačný účinok, pretože k začiatku platnosti a realizácii koncesnej zmluvy a všetkých investičných prác došlo až po prijatí týchto fiškálnych ustanovení. Vzhľadom na hospodársku krízu a nedostatočný finančný úver v Grécku a na celom svete v rokoch 2008/2009 mala spoločnosť motiváciu prejsť k realizácii koncesie až po prijatí zákona. V opačnom prípade nie je vylúčené, že by od koncesie odstúpila, čo by ju stálo len bankový záručný list vo výške 5 miliónov EUR. Stimulačný účinok preukázala aj skutočnosť, že spoločnosť PCT vzala na seba riziko financovania celého projektu. |
| --- | --- |

(70)

Okrem toho argumentujú, že opatrenia majú jasný stimulačný účinok, pretože k začiatku platnosti a realizácii koncesnej zmluvy a všetkých investičných prác došlo až po prijatí týchto fiškálnych ustanovení. Vzhľadom na hospodársku krízu a nedostatočný finančný úver v Grécku a na celom svete v rokoch 2008/2009 mala spoločnosť motiváciu prejsť k realizácii koncesie až po prijatí zákona. V opačnom prípade nie je vylúčené, že by od koncesie odstúpila, čo by ju stálo len bankový záručný list vo výške 5 miliónov EUR. Stimulačný účinok preukázala aj skutočnosť, že spoločnosť PCT vzala na seba riziko financovania celého projektu.

| (71) | Ďalej argumentujú, že z odhadov, ktoré poskytli (55), vyplýva, že z fiškálnych ustanovení a poskytuje sumu [...] miliónov EUR až [...] miliónov EUR (56) na celé obdobie platnosti koncesie, t. j. [...] % až [...] % celkových investičných nákladov predstavujúcich [...] miliónov EUR, čo je oveľa menej ako sumy pomoci schválené Komisiou vo veciach týkajúcich sa investícií pre prístavy. |
| --- | --- |

(71)

Ďalej argumentujú, že z odhadov, ktoré poskytli (55), vyplýva, že z fiškálnych ustanovení a poskytuje sumu [...] miliónov EUR až [...] miliónov EUR (56) na celé obdobie platnosti koncesie, t. j. [...] % až [...] % celkových investičných nákladov predstavujúcich [...] miliónov EUR, čo je oveľa menej ako sumy pomoci schválené Komisiou vo veciach týkajúcich sa investícií pre prístavy.

| (72) | Okrem toho argumentujú, že kvantifikácie ex ante konkrétnych výhod neboli potrebné na ich schválenie alebo na realizáciu investície. Podľa nich je tento prístup ex ante na účely posúdenia článku 107 ZFEÚ v súvislosti s akoukoľvek údajnou výhodou, o ktorej by sa mohlo povedať, že vyplýva z ktoréhokoľvek z fiškálnych ustanovení, v súlade s ustálenou judikatúrou (57). |
| --- | --- |

(72)

Okrem toho argumentujú, že kvantifikácie ex ante konkrétnych výhod neboli potrebné na ich schválenie alebo na realizáciu investície. Podľa nich je tento prístup ex ante na účely posúdenia článku 107 ZFEÚ v súvislosti s akoukoľvek údajnou výhodou, o ktorej by sa mohlo povedať, že vyplýva z ktoréhokoľvek z fiškálnych ustanovení, v súlade s ustálenou judikatúrou (57).

| (73) | Tiež poukazujú na niektoré rozhodnutia Komisie (58), v ktorých Komisia schválila nenotifikovanú štátnu pomoc na základe určenia stimulačného účinku a nevyhnutného a primeraného charakteru takejto pomoci, a to v prípadoch, v ktorých nebola pomoc kvantifikovaná ex ante a/alebo nemohla byť kvantifikovaná ani v čase prijatia konečného rozhodnutia Komisie. Výpočet (59) finančného zvýhodnenia teda nebol potrebný na určenie stimulačného účinku a proporcionality. |
| --- | --- |

(73)

Tiež poukazujú na niektoré rozhodnutia Komisie (58), v ktorých Komisia schválila nenotifikovanú štátnu pomoc na základe určenia stimulačného účinku a nevyhnutného a primeraného charakteru takejto pomoci, a to v prípadoch, v ktorých nebola pomoc kvantifikovaná ex ante a/alebo nemohla byť kvantifikovaná ani v čase prijatia konečného rozhodnutia Komisie. Výpočet (59) finančného zvýhodnenia teda nebol potrebný na určenie stimulačného účinku a proporcionality.

| (74) | Nakoniec uviedli, že žiadne z posudzovaných opatrení sa neuplatnilo v praxi. |
| --- | --- |

(74)

Nakoniec uviedli, že žiadne z posudzovaných opatrení sa neuplatnilo v praxi.

5.   POSÚDENIE, DO AKEJ MIERY MAJÚ OPATRENIA CHARAKTER ŠTÁTNEJ POMOCI

| (75) | V článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa štátna pomoc vymedzuje ako pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. Aby sa určilo, či predmetné opatrenia predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, musia byť preto splnené všetky nasledujúce podmienky. Konkrétne, opatrenie musí a) byť poskytované zo štátnych prostriedkov; b) poskytovať podniku hospodársku výhodu; c) byť selektívne; d) narúšať hospodársku súťaž alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže a ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(75)

V článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa štátna pomoc vymedzuje ako pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. Aby sa určilo, či predmetné opatrenia predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, musia byť preto splnené všetky nasledujúce podmienky. Konkrétne, opatrenie musí a) byť poskytované zo štátnych prostriedkov; b) poskytovať podniku hospodársku výhodu; c) byť selektívne; d) narúšať hospodársku súťaž alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže a ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi.

5.1.   Pojem podnik

| (76) | Na základe článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa pravidlá štátnej pomoci uplatňujú iba v prípadoch, keď je príjemcom pomoci „podnik“. Podľa ustálenej judikatúry je podnik subjekt vykonávajúci hospodársku činnosť nezávisle od jeho právneho statusu a spôsobu financovania (60). Hospodárska činnosť je zase akákoľvek činnosť spočívajúca v ponúkaní tovaru a/alebo služieb na danom trhu (61). |
| --- | --- |

(76)

Na základe článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa pravidlá štátnej pomoci uplatňujú iba v prípadoch, keď je príjemcom pomoci „podnik“. Podľa ustálenej judikatúry je podnik subjekt vykonávajúci hospodársku činnosť nezávisle od jeho právneho statusu a spôsobu financovania (60). Hospodárska činnosť je zase akákoľvek činnosť spočívajúca v ponúkaní tovaru a/alebo služieb na danom trhu (61).

| (77) | Komisia už konštatovala, že výstavbu a prevádzkovanie niektorých typov infraštruktúry možno považovať za hospodársku činnosť (62). Okrem toho, poskytovanie infraštruktúrnych zariadení tretím stranám za odplatu predstavuje podľa ustálenej judikatúry (63) hospodársku činnosť. |
| --- | --- |

(77)

Komisia už konštatovala, že výstavbu a prevádzkovanie niektorých typov infraštruktúry možno považovať za hospodársku činnosť (62). Okrem toho, poskytovanie infraštruktúrnych zariadení tretím stranám za odplatu predstavuje podľa ustálenej judikatúry (63) hospodársku činnosť.

| (78) | Keďže spoločnosť PCT inovovala existujúce mólo II, vybudovala nové mólo III a poskytuje celý rad prístavných služieb spojených s prevádzkovaním kontajnerového terminálu, možno ju považovať za podnik na účely pravidiel štátnej pomoci. Na spoločnosť PCT sa preto vzťahujú pravidlá štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(78)

Keďže spoločnosť PCT inovovala existujúce mólo II, vybudovala nové mólo III a poskytuje celý rad prístavných služieb spojených s prevádzkovaním kontajnerového terminálu, možno ju považovať za podnik na účely pravidiel štátnej pomoci. Na spoločnosť PCT sa preto vzťahujú pravidlá štátnej pomoci.

5.2.   Štátne prostriedky

| (79) | Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ by mal členský štát údajné opatrenie štátnej pomoci poskytovať zo štátnych prostriedkov. O opatrení rozhoduje štát a je pripísateľné štátu. Tým, že Grécko umožňuje spoločnosti PCT využívať osobitný daňový režim, vzdáva sa štátnych prostriedkov, ktoré by získalo, keby neprijalo údajné zvýhodňujúce fiškálne ustanovenia. To znamená, že predmetné opatrenia so sebou prinášajú stratu štátnych prostriedkov a možno ich považovať za poskytované zo štátnych prostriedkov. |
| --- | --- |

(79)

Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ by mal členský štát údajné opatrenie štátnej pomoci poskytovať zo štátnych prostriedkov. O opatrení rozhoduje štát a je pripísateľné štátu. Tým, že Grécko umožňuje spoločnosti PCT využívať osobitný daňový režim, vzdáva sa štátnych prostriedkov, ktoré by získalo, keby neprijalo údajné zvýhodňujúce fiškálne ustanovenia. To znamená, že predmetné opatrenia so sebou prinášajú stratu štátnych prostriedkov a možno ich považovať za poskytované zo štátnych prostriedkov.

5.3.   Existencia selektívnej výhody

| (80) | S cieľom stanoviť, či štátne opatrenie predstavuje štátnu pomoc, je podľa ustálenej judikatúry potrebné určiť, či podnik prijímajúci pomoc získava hospodársku výhodu, ktorú by za bežných trhových podmienok nezískal, t. j. bez štátneho zásahu (64). |
| --- | --- |

(80)

S cieľom stanoviť, či štátne opatrenie predstavuje štátnu pomoc, je podľa ustálenej judikatúry potrebné určiť, či podnik prijímajúci pomoc získava hospodársku výhodu, ktorú by za bežných trhových podmienok nezískal, t. j. bez štátneho zásahu (64).

| (81) | Dôležitý nie je ani dôvod, ani cieľ štátneho zásahu, ale len účinok opatrenia na podnik (65). Posúdiť by sa to malo porovnaním finančnej situácie podniku po prijatí opatrenia s finančnou situáciou v prípade, ak by opatrenie prijaté nebolo. Pojem pomoci v sebe zahrňuje nielen pozitívne výhody, ale aj opatrenia, ktoré v rôznych formách zmierňujú náklady, ktoré sú bežne zahrnuté v rozpočte podniku a ktoré sú preto bez toho, aby predstavovali subvencie v pravom zmysle slova, podobné svojou povahou a majú ten istý účinok (66). V súvislosti s daňou sa Súdny dvor jednoznačne vyjadril, že opatrenie, ktorým verejné orgány udelia určitým podnikom oslobodenie od dane, ktoré stavia príjemcu pomoci do priaznivejšej pozície, než v akej sú ostatní daňoví poplatníci, predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Podobne môže štátnu pomoc predstavovať opatrenie povoľujúce určitým podnikom zníženie dane alebo odloženie platby bežne splatnej dane (67). |
| --- | --- |

(81)

Dôležitý nie je ani dôvod, ani cieľ štátneho zásahu, ale len účinok opatrenia na podnik (65). Posúdiť by sa to malo porovnaním finančnej situácie podniku po prijatí opatrenia s finančnou situáciou v prípade, ak by opatrenie prijaté nebolo. Pojem pomoci v sebe zahrňuje nielen pozitívne výhody, ale aj opatrenia, ktoré v rôznych formách zmierňujú náklady, ktoré sú bežne zahrnuté v rozpočte podniku a ktoré sú preto bez toho, aby predstavovali subvencie v pravom zmysle slova, podobné svojou povahou a majú ten istý účinok (66). V súvislosti s daňou sa Súdny dvor jednoznačne vyjadril, že opatrenie, ktorým verejné orgány udelia určitým podnikom oslobodenie od dane, ktoré stavia príjemcu pomoci do priaznivejšej pozície, než v akej sú ostatní daňoví poplatníci, predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Podobne môže štátnu pomoc predstavovať opatrenie povoľujúce určitým podnikom zníženie dane alebo odloženie platby bežne splatnej dane (67).

| (82) | Posudzované opatrenia spočívajú v oslobodení od platenia alebo odložení platenia bežných daní alebo poplatkov, ktoré by spoločnosť PCT musela zaplatiť pri neexistencii predmetných ustanovení alebo pri nerovnakom zaobchádzaní, čím sa spoločnosti PCT umožňuje zaistiť si lepší peňažný tok počas prvých rokov stavebnej fázy (pozri nižšie opis bežného daňového systému alebo referenčných systémov). To znamená, že tieto opatrenia vedú k zlepšeniu finančnej situácie spoločnosti PCT v porovnaní so situáciou bez opatrení. To znamená, že spoločnosti PCT sa poskytuje výhoda. |
| --- | --- |

(82)

Posudzované opatrenia spočívajú v oslobodení od platenia alebo odložení platenia bežných daní alebo poplatkov, ktoré by spoločnosť PCT musela zaplatiť pri neexistencii predmetných ustanovení alebo pri nerovnakom zaobchádzaní, čím sa spoločnosti PCT umožňuje zaistiť si lepší peňažný tok počas prvých rokov stavebnej fázy (pozri nižšie opis bežného daňového systému alebo referenčných systémov). To znamená, že tieto opatrenia vedú k zlepšeniu finančnej situácie spoločnosti PCT v porovnaní so situáciou bez opatrení. To znamená, že spoločnosti PCT sa poskytuje výhoda.

| (83) | Existenciu výhody možno vylúčiť v prípade, keď predmetný podnik poskytuje služby všeobecného hospodárskeho záujmu v súlade s kritériami stanovenými v judikatúre v prípade Altmark (68) alebo keď k štátnemu zásahu došlo v súlade s bežnými trhovými podmienkami (69). Tieto dva scenáre sa však nedajú uplatniť na túto vec. |
| --- | --- |

(83)

Existenciu výhody možno vylúčiť v prípade, keď predmetný podnik poskytuje služby všeobecného hospodárskeho záujmu v súlade s kritériami stanovenými v judikatúre v prípade Altmark (68) alebo keď k štátnemu zásahu došlo v súlade s bežnými trhovými podmienkami (69). Tieto dva scenáre sa však nedajú uplatniť na túto vec.

| (84) | Pokiaľ ide o „štrukturálnu nevýhodu“, na ktorú sa odvoláva príjemca a grécke orgány, Komisia v prvom rade poznamenáva, že v súlade s judikatúrou Súdneho dvora existencia štrukturálnej nevýhody nie je podstatná na vylúčenie existencie výhody, a tým štátnej pomoci (70). Okrem toho vec Combus nie je možné uplatniť na žiadny prípad v posudzovanej veci. V tom prípade mala spoločnosť Combus skutočne štrukturálnu nevýhodu v porovnaní so svojimi konkurentmi zo súkromného sektora a opatrením sa v tej veci vylúčila existencia výhody. Dôvodom bolo, že väčšina vodičov spoločnosti Combus mala štatút štátnych zamestnancov, a to znamenalo vyššie náklady na zamestnancov ako v prípade, keby zamestnávala vodičov ako zmluvných zamestnancov ako všetci ostatní prevádzkovatelia autobusovej dopravy. Spoločnosť PCT však nemá štrukturálnu nevýhodu v porovnaní so svojimi konkurentmi, pretože skutočnosť, že sa rozhodla investovať do veľkého infraštruktúrneho projektu, sama osebe nepredstavuje štrukturálnu nevýhodu, ale rozhodnutie súkromného investora, ktoré urobila jej materská spoločnosť Cosco v rámci svojej bežnej podnikateľskej činnosti. Zistenia v judikatúre vo veci Combus nemožno preto uplatniť v tejto veci. |
| --- | --- |

(84)

Pokiaľ ide o „štrukturálnu nevýhodu“, na ktorú sa odvoláva príjemca a grécke orgány, Komisia v prvom rade poznamenáva, že v súlade s judikatúrou Súdneho dvora existencia štrukturálnej nevýhody nie je podstatná na vylúčenie existencie výhody, a tým štátnej pomoci (70). Okrem toho vec Combus nie je možné uplatniť na žiadny prípad v posudzovanej veci. V tom prípade mala spoločnosť Combus skutočne štrukturálnu nevýhodu v porovnaní so svojimi konkurentmi zo súkromného sektora a opatrením sa v tej veci vylúčila existencia výhody. Dôvodom bolo, že väčšina vodičov spoločnosti Combus mala štatút štátnych zamestnancov, a to znamenalo vyššie náklady na zamestnancov ako v prípade, keby zamestnávala vodičov ako zmluvných zamestnancov ako všetci ostatní prevádzkovatelia autobusovej dopravy. Spoločnosť PCT však nemá štrukturálnu nevýhodu v porovnaní so svojimi konkurentmi, pretože skutočnosť, že sa rozhodla investovať do veľkého infraštruktúrneho projektu, sama osebe nepredstavuje štrukturálnu nevýhodu, ale rozhodnutie súkromného investora, ktoré urobila jej materská spoločnosť Cosco v rámci svojej bežnej podnikateľskej činnosti. Zistenia v judikatúre vo veci Combus nemožno preto uplatniť v tejto veci.

| (85) | Najmä pokiaľ ide o opatrenie týkajúce sa oslobodenia od daní, príspevkov a akýchkoľvek práv v prospech štátu alebo tretích strán pri zmluvách medzi veriteľmi, predovšetkým jej materskou spoločnosťou Cosco, zmlúv o pôžičke, na základe ktorých sa postupujú povinnosti a práva z nich vyplývajúce (71), Komisia sa domnieva, že toto ustanovenie sa rovná poskytnutiu poistnej zmluvy, ktorú štát poskytuje veriteľom spoločnosti PCT bezplatne. Veritelia spoločnosti PCT, predovšetkým spoločnosť Cosco, v podstate môžu požívať imunitu proti plateniu akejkoľvek dane, príspevku a akémukoľvek právu v prospech štátu alebo tretích strán, ktoré sa Grécko môže v budúcnosti rozhodnúť uložiť, a to bez nutnosti platiť akúkoľvek kompenzáciu za takúto imunitu. Vďaka tomuto opatreniu sa preto spoločnosť Cosco nachádza vo výhodnejšej pozícii než veritelia iných investorov, pretože nemusí platiť štátu poplatok za takúto imunitu. |
| --- | --- |

(85)

Najmä pokiaľ ide o opatrenie týkajúce sa oslobodenia od daní, príspevkov a akýchkoľvek práv v prospech štátu alebo tretích strán pri zmluvách medzi veriteľmi, predovšetkým jej materskou spoločnosťou Cosco, zmlúv o pôžičke, na základe ktorých sa postupujú povinnosti a práva z nich vyplývajúce (71), Komisia sa domnieva, že toto ustanovenie sa rovná poskytnutiu poistnej zmluvy, ktorú štát poskytuje veriteľom spoločnosti PCT bezplatne. Veritelia spoločnosti PCT, predovšetkým spoločnosť Cosco, v podstate môžu požívať imunitu proti plateniu akejkoľvek dane, príspevku a akémukoľvek právu v prospech štátu alebo tretích strán, ktoré sa Grécko môže v budúcnosti rozhodnúť uložiť, a to bez nutnosti platiť akúkoľvek kompenzáciu za takúto imunitu. Vďaka tomuto opatreniu sa preto spoločnosť Cosco nachádza vo výhodnejšej pozícii než veritelia iných investorov, pretože nemusí platiť štátu poplatok za takúto imunitu.

| (86) | Vzhľadom na povahu tohto opatrenia, s ktorého uplatnením sa počíta v prípade, že štát prostredníctvom všeobecne uplatniteľných pravidiel uloží na tento druh transakcií nepriame dane, možno v podstate povedať, že sa počíta s daňovou imunitou v prospech veriteľov spoločnosti PCT, predovšetkým spoločnosti Cosco, v porovnaní so spoločnosťami v rovnakej právnej a skutkovej situácii ako ostatní veritelia spoločností realizujúcich investície. V prípade, že štát prostredníctvom všeobecne uplatniteľných pravidiel uloží dane na prevod záväzkov z pôžičky uskutočňovaný spoločnosťami, veritelia všetkých ostatných investorov budú musieť v prípade prevodu takýchto práv z pôžičky platiť takéto nepriame dane. Naopak v prípade spoločnosti PCT nebude prevod žiadneho práva vyplývajúceho z akejkoľvek pôžičky na financovanie jej investície medzi jej veriteľmi, a predovšetkým spoločnosťou Cosco, podliehať žiadnej takejto dani, a to bez kompenzovania štátu za takúto imunitu. Z toho vyplýva, že predmetná výhoda je selektívna, pretože sa týka len veriteľov PCT, predovšetkým spoločnosti Cosco, ktorí prevádzajú práva a/alebo povinnosti vyplývajúce z pôžičiek týkajúcich sa financovania koncesnej zmluvy a spoločnosti PCT. |
| --- | --- |

(86)

Vzhľadom na povahu tohto opatrenia, s ktorého uplatnením sa počíta v prípade, že štát prostredníctvom všeobecne uplatniteľných pravidiel uloží na tento druh transakcií nepriame dane, možno v podstate povedať, že sa počíta s daňovou imunitou v prospech veriteľov spoločnosti PCT, predovšetkým spoločnosti Cosco, v porovnaní so spoločnosťami v rovnakej právnej a skutkovej situácii ako ostatní veritelia spoločností realizujúcich investície. V prípade, že štát prostredníctvom všeobecne uplatniteľných pravidiel uloží dane na prevod záväzkov z pôžičky uskutočňovaný spoločnosťami, veritelia všetkých ostatných investorov budú musieť v prípade prevodu takýchto práv z pôžičky platiť takéto nepriame dane. Naopak v prípade spoločnosti PCT nebude prevod žiadneho práva vyplývajúceho z akejkoľvek pôžičky na financovanie jej investície medzi jej veriteľmi, a predovšetkým spoločnosťou Cosco, podliehať žiadnej takejto dani, a to bez kompenzovania štátu za takúto imunitu. Z toho vyplýva, že predmetná výhoda je selektívna, pretože sa týka len veriteľov PCT, predovšetkým spoločnosti Cosco, ktorí prevádzajú práva a/alebo povinnosti vyplývajúce z pôžičiek týkajúcich sa financovania koncesnej zmluvy a spoločnosti PCT.

| (87) | Aby opatrenie spadalo do rozsahu pôsobnosti článku 107 ods. 1 ZFEÚ, musí „zvýhodňovať určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru“ v porovnaní s inými, ktorí sú, vzhľadom na cieľ sledovaný takýmto režimom, v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii (72). Komisia preto musí v prípade fiškálnych opatrení v zásade posúdiť materiálnu selektívnosť opatrenia prostredníctvom analýzy pozostávajúcej z troch krokov. |
| --- | --- |

(87)

Aby opatrenie spadalo do rozsahu pôsobnosti článku 107 ods. 1 ZFEÚ, musí „zvýhodňovať určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru“ v porovnaní s inými, ktorí sú, vzhľadom na cieľ sledovaný takýmto režimom, v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii (72). Komisia preto musí v prípade fiškálnych opatrení v zásade posúdiť materiálnu selektívnosť opatrenia prostredníctvom analýzy pozostávajúcej z troch krokov.

| (88) | Najprv je potrebné identifikovať bežný alebo „normálny“ režim v rámci platného daňového systému („referenčný systém“). Potom je potrebné posúdiť, či dané opatrenie predstavuje výnimku z tohto referenčného systému v tom zmysle, že sa rozlišuje medzi hospodárskymi subjektmi, ktoré sú vzhľadom na objektívny cieľ systému v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii (73). |
| --- | --- |

(88)

Najprv je potrebné identifikovať bežný alebo „normálny“ režim v rámci platného daňového systému („referenčný systém“). Potom je potrebné posúdiť, či dané opatrenie predstavuje výnimku z tohto referenčného systému v tom zmysle, že sa rozlišuje medzi hospodárskymi subjektmi, ktoré sú vzhľadom na objektívny cieľ systému v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii (73).

| (89) | Ak sa takáto výnimka preukáže, t. j. ak je predmetné opatrenie evidentne selektívne, v tretej fáze je potrebné posúdiť, či opatrenie, ktorým sa zavádza výnimka, vyplýva z povahy všeobecnej štruktúry daňového systému, ktorého je súčasťou, a mohlo by byť preto odôvodnené. V tejto súvislosti musí členský štát podľa judikatúry Súdneho dvora preukázať, či rozlišovanie vyplýva priamo zo základných alebo z hlavných zásad tohto systému (74). |
| --- | --- |

(89)

Ak sa takáto výnimka preukáže, t. j. ak je predmetné opatrenie evidentne selektívne, v tretej fáze je potrebné posúdiť, či opatrenie, ktorým sa zavádza výnimka, vyplýva z povahy všeobecnej štruktúry daňového systému, ktorého je súčasťou, a mohlo by byť preto odôvodnené. V tejto súvislosti musí členský štát podľa judikatúry Súdneho dvora preukázať, či rozlišovanie vyplýva priamo zo základných alebo z hlavných zásad tohto systému (74).

| (90) | Grécke orgány a spoločnosť PCT poskytli obšírne argumenty na podporu tvrdenia, že pri všetkých fiškálnych opatreniach je správnym referenčným systémom všeobecná štruktúra uplatňovaná na veľké verejné infraštruktúrne projekty v Grécku s cieľom uľahčiť im prístup k financiám vzhľadom na vysoké riziká, s ktorými sa tieto projekty spájajú, a že z rozsudku vo veci Gibraltár (75) vyplýva, že zavedenie oslobodenia od všeobecne platných pravidiel zo strany členského štátu nevedie automaticky k selektívnosti a zvýhodňovaniu. |
| --- | --- |

(90)

Grécke orgány a spoločnosť PCT poskytli obšírne argumenty na podporu tvrdenia, že pri všetkých fiškálnych opatreniach je správnym referenčným systémom všeobecná štruktúra uplatňovaná na veľké verejné infraštruktúrne projekty v Grécku s cieľom uľahčiť im prístup k financiám vzhľadom na vysoké riziká, s ktorými sa tieto projekty spájajú, a že z rozsudku vo veci Gibraltár (75) vyplýva, že zavedenie oslobodenia od všeobecne platných pravidiel zo strany členského štátu nevedie automaticky k selektívnosti a zvýhodňovaniu.

| (91) | Komisia bude najprv analyzovať, či takýto argument možno akceptovať v súvislosti so všetkými prvkami analýzy selektívnosti, t. j. v súvislosti s referenčným systémom, cieľom systému, porovnaním porovnateľnej právnej a skutkovej situácie vzhľadom na tento cieľ a odôvodnením na základe tohto cieľa. Potom pristúpi k osobitnej analýze selektívnosti každého opatrenia. |
| --- | --- |

(91)

Komisia bude najprv analyzovať, či takýto argument možno akceptovať v súvislosti so všetkými prvkami analýzy selektívnosti, t. j. v súvislosti s referenčným systémom, cieľom systému, porovnaním porovnateľnej právnej a skutkovej situácie vzhľadom na tento cieľ a odôvodnením na základe tohto cieľa. Potom pristúpi k osobitnej analýze selektívnosti každého opatrenia.

i)   
  Pokiaľ ide o „referenčný systém“ a jeho cieľ

| (92) | Referenčný systém poskytuje rámec, na základe ktorého sa posudzuje selektívnosť opatrenia. Vymedzujú sa ním hranice pre posúdenie, či určité podniky využívajú výnimku z bežných pravidiel, ktoré spolu tvoria daný referenčný systém, a sú teda zvýhodňované v porovnaní s inými podnikmi podliehajúcimi všeobecným pravidlám systému. |
| --- | --- |

(92)

Referenčný systém poskytuje rámec, na základe ktorého sa posudzuje selektívnosť opatrenia. Vymedzujú sa ním hranice pre posúdenie, či určité podniky využívajú výnimku z bežných pravidiel, ktoré spolu tvoria daný referenčný systém, a sú teda zvýhodňované v porovnaní s inými podnikmi podliehajúcimi všeobecným pravidlám systému.

| (93) | Keď sa stanovuje tento referenčný systém, je potrebné konzistentne určiť jeho rozsah, aby sa predišlo tomu, že ciele, ktoré sú systému cudzie, sa budú brať za základ jeho vymedzenia. Ak by sa referenčný systém vymedzoval na základe cieľa politiky, ktorý členské štáty sledujú v každom prípade, ktorý je cudzí logike systému zdanenia, potom by sa všetky fiškálne opatrenia, ktoré členské štáty zavádzajú s cieľom podporiť určité sektory, činnosti alebo typ podnikov, v praxi vyhli uplatňovaniu článku 107 ods. 1 ZFEÚ (76). |
| --- | --- |

(93)

Keď sa stanovuje tento referenčný systém, je potrebné konzistentne určiť jeho rozsah, aby sa predišlo tomu, že ciele, ktoré sú systému cudzie, sa budú brať za základ jeho vymedzenia. Ak by sa referenčný systém vymedzoval na základe cieľa politiky, ktorý členské štáty sledujú v každom prípade, ktorý je cudzí logike systému zdanenia, potom by sa všetky fiškálne opatrenia, ktoré členské štáty zavádzajú s cieľom podporiť určité sektory, činnosti alebo typ podnikov, v praxi vyhli uplatňovaniu článku 107 ods. 1 ZFEÚ (76).

| (94) | Cieľ uľahčiť podmienky spoločnostiam zapojeným do veľkých infraštruktúrnych projektov poskytnutím právnej istoty a dodatočného peňažného toku počas fázy výstavby, na ktorý sa odvolávajú grécke orgány a spoločnosť PCT, je v tejto veci cieľom politiky, ktorý stojí mimo daňových úvah a nemožno ho použiť na účely analýzy selektívnosti. Charakteristiky veľkých verejných infraštruktúrnych projektov nesúvisia s daňovým systémom a nemôžu slúžiť ako základ na určenie uplatniteľného referenčného systému. Skutočnosť, že Grécko prijíma osobitný zákon zakaždým, keď chce umožniť uplatňovanie osobitného fiškálneho prístupu ku konkrétnej spoločnosti, nemožno v žiadnom prípade považovať za všeobecný rámec, ktorý správne orgány uplatňujú bez voľného uváženia. |
| --- | --- |

(94)

Cieľ uľahčiť podmienky spoločnostiam zapojeným do veľkých infraštruktúrnych projektov poskytnutím právnej istoty a dodatočného peňažného toku počas fázy výstavby, na ktorý sa odvolávajú grécke orgány a spoločnosť PCT, je v tejto veci cieľom politiky, ktorý stojí mimo daňových úvah a nemožno ho použiť na účely analýzy selektívnosti. Charakteristiky veľkých verejných infraštruktúrnych projektov nesúvisia s daňovým systémom a nemôžu slúžiť ako základ na určenie uplatniteľného referenčného systému. Skutočnosť, že Grécko prijíma osobitný zákon zakaždým, keď chce umožniť uplatňovanie osobitného fiškálneho prístupu ku konkrétnej spoločnosti, nemožno v žiadnom prípade považovať za všeobecný rámec, ktorý správne orgány uplatňujú bez voľného uváženia.

ii)   
  Právna a skutková situácia spoločnosti PCT vzhľadom na cieľ predmetného opatrenia

| (95) | Po stanovení referenčného systému spočíva ďalší krok analýzy v posúdení, či sa pri danom opatrení rozlišuje medzi podnikmi, na ktoré sa uplatňuje výnimka z tohto systému. Na to je potrebné určiť, či by mohlo opatrenie zvýhodňovať určité podniky alebo výrobu určitých tovarov v porovnaní s inými podnikmi, ktoré sa nachádzajú v podobnej právnej alebo skutkovej situácii, vzhľadom na objektívny cieľ referenčného systému. Na tento účel sa však pri analýze rozdielneho zaobchádzania s podnikmi v rámci určitého daňového režimu nemožno opierať o vonkajšie ciele konkrétnych politík. |
| --- | --- |

(95)

Po stanovení referenčného systému spočíva ďalší krok analýzy v posúdení, či sa pri danom opatrení rozlišuje medzi podnikmi, na ktoré sa uplatňuje výnimka z tohto systému. Na to je potrebné určiť, či by mohlo opatrenie zvýhodňovať určité podniky alebo výrobu určitých tovarov v porovnaní s inými podnikmi, ktoré sa nachádzajú v podobnej právnej alebo skutkovej situácii, vzhľadom na objektívny cieľ referenčného systému. Na tento účel sa však pri analýze rozdielneho zaobchádzania s podnikmi v rámci určitého daňového režimu nemožno opierať o vonkajšie ciele konkrétnych politík.

| (96) | Čo sa týka „horizontálneho“ charakteru predmetnej štruktúry, ktorá sa uplatňuje na všetky podniky realizujúce veľké infraštruktúrne projekty, je ustálenou judikatúrou (77), že skutočnosť, že počet podnikov, ktoré si môžu na základe opatrenia uplatňovať nárok, je veľmi veľký alebo že patria do rôznych sektorov z hľadiska činnosti, nestačí na spochybnenie selektívnej povahy daného opatrenia, a teda na vylúčenie jeho klasifikácie ako štátnej pomoci (78). Preto skutočnosť, že spoločnosti realizujúce veľké infraštruktúrne projekty môžu využívať niekoľko fiškálnych oslobodení, nestačí na vylúčenie selektívneho charakteru predmetných opatrení. Naopak, kritériá, na základe ktorých tieto spoločnosti získajú prístup k takýmto oslobodeniam, môžu predstavovať de facto selektívnosť (79). |
| --- | --- |

(96)

Čo sa týka „horizontálneho“ charakteru predmetnej štruktúry, ktorá sa uplatňuje na všetky podniky realizujúce veľké infraštruktúrne projekty, je ustálenou judikatúrou (77), že skutočnosť, že počet podnikov, ktoré si môžu na základe opatrenia uplatňovať nárok, je veľmi veľký alebo že patria do rôznych sektorov z hľadiska činnosti, nestačí na spochybnenie selektívnej povahy daného opatrenia, a teda na vylúčenie jeho klasifikácie ako štátnej pomoci (78). Preto skutočnosť, že spoločnosti realizujúce veľké infraštruktúrne projekty môžu využívať niekoľko fiškálnych oslobodení, nestačí na vylúčenie selektívneho charakteru predmetných opatrení. Naopak, kritériá, na základe ktorých tieto spoločnosti získajú prístup k takýmto oslobodeniam, môžu predstavovať de facto selektívnosť (79).

| (97) | Porovnateľnú právnu a skutkovú situáciu PCT treba preto zakaždým posudzovať vzhľadom na cieľ príslušného uplatňovaného daňového systému, a nie na základe vonkajších cieľov konkrétnych politík. |
| --- | --- |

(97)

Porovnateľnú právnu a skutkovú situáciu PCT treba preto zakaždým posudzovať vzhľadom na cieľ príslušného uplatňovaného daňového systému, a nie na základe vonkajších cieľov konkrétnych politík.

iii)   
  Odôvodnenie logikou daňového systému

| (98) | Opatrenie, ktoré poskytuje výnimku z referenčného systému, ktoré je tým na prvý pohľad selektívne, môže byť napriek tomu ohodnotené ako neselektívne, ak je odôvodnené povahou alebo všeobecnou štruktúrou daného systému. Je to tak v prípade, keď opatrenie vyplýva priamo z prirodzených alebo hlavných zásad referenčného systému alebo keď je výsledkom mechanizmov, ktoré sú systému vlastné a ktoré sú potrebné na jeho fungovanie a účinnosť (80). O vonkajšie ciele konkrétnych politík, ktoré nie sú systému vlastné, sa naopak na tento účel opierať nemožno (81). To znamená, že oslobodenia od daní, ktoré sú výsledkom cieľa, ktorý nesúvisí s daňovým systémom, ktorého sú súčasťou, nemôžu obísť požiadavky z článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(98)

Opatrenie, ktoré poskytuje výnimku z referenčného systému, ktoré je tým na prvý pohľad selektívne, môže byť napriek tomu ohodnotené ako neselektívne, ak je odôvodnené povahou alebo všeobecnou štruktúrou daného systému. Je to tak v prípade, keď opatrenie vyplýva priamo z prirodzených alebo hlavných zásad referenčného systému alebo keď je výsledkom mechanizmov, ktoré sú systému vlastné a ktoré sú potrebné na jeho fungovanie a účinnosť (80). O vonkajšie ciele konkrétnych politík, ktoré nie sú systému vlastné, sa naopak na tento účel opierať nemožno (81). To znamená, že oslobodenia od daní, ktoré sú výsledkom cieľa, ktorý nesúvisí s daňovým systémom, ktorého sú súčasťou, nemôžu obísť požiadavky z článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

| (99) | V tejto súvislosti Európsky súdny dvor ustanovil, že aj v prípade, ak cieľ konkrétnej politiky predstavuje jeden zo základných cieľov Európskej únie, potreba zohľadňovať tento cieľ neodôvodňuje vylúčenie klasifikovania selektívnych opatrení ako pomoci (82). Úspešná realizácia veľkých infraštruktúrnych projektov a právna istota pri realizácii týchto projektov sa nemôžu považovať za objektívny cieľ daňového systému. Grécke orgány a spoločnosť PCT okrem toho nepreukázali, nakoľko je tento cieľ v súlade so zásadou rovnosti a proporcionality všeobecného daňového systému a predovšetkým jeho cieľa získavať príjmy. Posledný uvedený cieľ možno ťažko zosúladiť s poskytovaním daňových úľav (83). Ani kľúčové finančné obavy spoločností realizujúcich veľké infraštruktúrne projekty nemožno považovať za ciele, ktoré môžu odôvodniť rozdielne zaobchádzanie s týmito konkrétnymi spoločnosťami, predovšetkým s PCT. |
| --- | --- |

(99)

V tejto súvislosti Európsky súdny dvor ustanovil, že aj v prípade, ak cieľ konkrétnej politiky predstavuje jeden zo základných cieľov Európskej únie, potreba zohľadňovať tento cieľ neodôvodňuje vylúčenie klasifikovania selektívnych opatrení ako pomoci (82). Úspešná realizácia veľkých infraštruktúrnych projektov a právna istota pri realizácii týchto projektov sa nemôžu považovať za objektívny cieľ daňového systému. Grécke orgány a spoločnosť PCT okrem toho nepreukázali, nakoľko je tento cieľ v súlade so zásadou rovnosti a proporcionality všeobecného daňového systému a predovšetkým jeho cieľa získavať príjmy. Posledný uvedený cieľ možno ťažko zosúladiť s poskytovaním daňových úľav (83). Ani kľúčové finančné obavy spoločností realizujúcich veľké infraštruktúrne projekty nemožno považovať za ciele, ktoré môžu odôvodniť rozdielne zaobchádzanie s týmito konkrétnymi spoločnosťami, predovšetkým s PCT.

| (100) | Ak fiškálne opatrenia, ktoré budú preskúmané nižšie, predstavujú selektívne opatrenia, nemožno ich preto považovať za odôvodnené cieľom verejnej politiky, ktorým argumentujú grécke orgány a príjemca. |
| --- | --- |

(100)

Ak fiškálne opatrenia, ktoré budú preskúmané nižšie, predstavujú selektívne opatrenia, nemožno ich preto považovať za odôvodnené cieľom verejnej politiky, ktorým argumentujú grécke orgány a príjemca.

5.3.1.   Oslobodenie od dane z príjmu z úrokov akumulovaných do dátumu začatia
   (84)
  prevádzky móla III
   (85)

Referenčný systém

| (101) | V rámci gréckeho systému daní zo zisku v zásade všetky zisky akciových spoločností, spoločností s obmedzenou zodpovednosťou a súkromných kapitálových spoločností so sídlom na území Grécka, ktoré sú vytvárané v Grécku a v zahraničí, vrátane ziskov vo forme úroku, sa zdaňujú (86) sadzbou uplatňovanou v príslušnom finančnom roku a zostávajúci objem ziskov po zdanení sa môže buď rozdeliť medzi akcionárov, kumulovať ako rezervy, alebo začleniť do základného imania/premeniť na základné imanie. Potom, ako sa objem ziskov po zdanení rozdelí medzi akcionárov alebo sa začlení do základného imania/premení na základné imanie, zdaní sa znova sadzbou uplatňovanou v príslušnom finančnom roku (87). |
| --- | --- |

(101)

V rámci gréckeho systému daní zo zisku v zásade všetky zisky akciových spoločností, spoločností s obmedzenou zodpovednosťou a súkromných kapitálových spoločností so sídlom na území Grécka, ktoré sú vytvárané v Grécku a v zahraničí, vrátane ziskov vo forme úroku, sa zdaňujú (86) sadzbou uplatňovanou v príslušnom finančnom roku a zostávajúci objem ziskov po zdanení sa môže buď rozdeliť medzi akcionárov, kumulovať ako rezervy, alebo začleniť do základného imania/premeniť na základné imanie. Potom, ako sa objem ziskov po zdanení rozdelí medzi akcionárov alebo sa začlení do základného imania/premení na základné imanie, zdaní sa znova sadzbou uplatňovanou v príslušnom finančnom roku (87).

| (102) | To znamená, že referenčným systémom pre zdanenie úrokov vzniknutých do dátumu začatia prevádzky móla III je grécky systém daní z príjmov právnických osôb, konkrétne zdanenie ziskov spoločností vrátane ziskov pochádzajúcich z akumulovaných úrokov. |
| --- | --- |

(102)

To znamená, že referenčným systémom pre zdanenie úrokov vzniknutých do dátumu začatia prevádzky móla III je grécky systém daní z príjmov právnických osôb, konkrétne zdanenie ziskov spoločností vrátane ziskov pochádzajúcich z akumulovaných úrokov.

Výnimka z referenčného systému

| (103) | „Vzniknuté úroky“ (88) predstavujú súčasť hrubého zdaniteľného zisku spoločnosti PCT a za bežných okolností by podliehali zdaneniu. Spoločnosť PCT je však oslobodená od dane z príjmu z úrokov vzniknutých do začatia prevádzky móla III (89), čo je režim, ktorý sa odchyľuje od referenčného systému, najmä pokiaľ ide o daň z príjmov podľa gréckeho zákonníka o dani z príjmov. Dá sa povedať, že spoločnosť PCT sa nachádza v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii ako všetky akciové spoločnosti, ktorých zisky sa zdaňujú podľa všeobecne uplatňovaného rámca. Preto možno konštatovať, že jej bola udelená selektívna výhoda. |
| --- | --- |

(103)

„Vzniknuté úroky“ (88) predstavujú súčasť hrubého zdaniteľného zisku spoločnosti PCT a za bežných okolností by podliehali zdaneniu. Spoločnosť PCT je však oslobodená od dane z príjmu z úrokov vzniknutých do začatia prevádzky móla III (89), čo je režim, ktorý sa odchyľuje od referenčného systému, najmä pokiaľ ide o daň z príjmov podľa gréckeho zákonníka o dani z príjmov. Dá sa povedať, že spoločnosť PCT sa nachádza v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii ako všetky akciové spoločnosti, ktorých zisky sa zdaňujú podľa všeobecne uplatňovaného rámca. Preto možno konštatovať, že jej bola udelená selektívna výhoda.

| (104) | Podľa gréckych orgánov a spoločnosti PCT sa v článku 99 gréckeho zákonníka o dani z príjmov stanovuje, že príjem oslobodený od zdanenia podlieha dani z príjmov právnických osôb v čase svojho rozdelenia alebo premeny na kapitál. Na základe toho argumentujú, že predmetným ustanovením sa spoločnosti len poskytuje daňový odklad v tom zmysle, že keď spoločnosť PCT kapitalizuje alebo rozdelí svoje zisky, bude povinná zaplatiť daň z príjmov právnických osôb zo svojich ziskov, ako aj zrážkovú daň z dividend akcionárov. |
| --- | --- |

(104)

Podľa gréckych orgánov a spoločnosti PCT sa v článku 99 gréckeho zákonníka o dani z príjmov stanovuje, že príjem oslobodený od zdanenia podlieha dani z príjmov právnických osôb v čase svojho rozdelenia alebo premeny na kapitál. Na základe toho argumentujú, že predmetným ustanovením sa spoločnosti len poskytuje daňový odklad v tom zmysle, že keď spoločnosť PCT kapitalizuje alebo rozdelí svoje zisky, bude povinná zaplatiť daň z príjmov právnických osôb zo svojich ziskov, ako aj zrážkovú daň z dividend akcionárov.

| (105) | Komisia poznamenáva, že v článku 99 ods. 1 písm. a) tretej zarážke gréckeho zákonníka o dani z príjmov sa uvádza, že v prípade spoločností, ktoré sú oslobodené od dane z príjmov právnických osôb na základe osobitných právnych predpisov (v tomto prípade na základe posudzovaného ustanovenia), sa zdaňujú len kapitalizované alebo rozdelené zisky po odpočítaní príslušnej dane z príjmov právnických osôb od ich hodnoty. To teda znamená, že na základe tohto ustanovenia spoločnosť PCT nie je povinná platiť daň z príjmu zo vzniknutých úrokov dovtedy, kým sa súvisiaci príjem nekapitalizuje alebo nerozdelí, alebo najneskôr do začiatku prevádzky móla III. Daňový odklad sa teda vzťahuje len na zisky, ktoré možno rozdeliť alebo kapitalizovať. Vďaka tomuto ustanoveniu môže spoločnosť PCT svoje zisky pochádzajúce z úroku naakumulovaného do začiatku prevádzky móla III využiť na kumulovanie rezerv bez nutnosti platiť príslušnú daň z príjmov právnických osôb. Okrem toho, keďže podľa gréckych orgánov na základe gréckych právnych predpisov neexistuje povinnosť premeniť rezervy na základné imanie alebo rozdeliť zisk, môže spoločnosť PCT vďaka tomuto ustanoveniu požívať úplné oslobodenie od dane zo svojich ziskov pochádzajúcich zo vzniknutých úrokov pripísaných v Grécku a v zahraničí (90). Daňový odklad v každom prípade predstavuje selektívnu výhodu pre spoločnosť PCT. |
| --- | --- |

(105)

Komisia poznamenáva, že v článku 99 ods. 1 písm. a) tretej zarážke gréckeho zákonníka o dani z príjmov sa uvádza, že v prípade spoločností, ktoré sú oslobodené od dane z príjmov právnických osôb na základe osobitných právnych predpisov (v tomto prípade na základe posudzovaného ustanovenia), sa zdaňujú len kapitalizované alebo rozdelené zisky po odpočítaní príslušnej dane z príjmov právnických osôb od ich hodnoty. To teda znamená, že na základe tohto ustanovenia spoločnosť PCT nie je povinná platiť daň z príjmu zo vzniknutých úrokov dovtedy, kým sa súvisiaci príjem nekapitalizuje alebo nerozdelí, alebo najneskôr do začiatku prevádzky móla III. Daňový odklad sa teda vzťahuje len na zisky, ktoré možno rozdeliť alebo kapitalizovať. Vďaka tomuto ustanoveniu môže spoločnosť PCT svoje zisky pochádzajúce z úroku naakumulovaného do začiatku prevádzky móla III využiť na kumulovanie rezerv bez nutnosti platiť príslušnú daň z príjmov právnických osôb. Okrem toho, keďže podľa gréckych orgánov na základe gréckych právnych predpisov neexistuje povinnosť premeniť rezervy na základné imanie alebo rozdeliť zisk, môže spoločnosť PCT vďaka tomuto ustanoveniu požívať úplné oslobodenie od dane zo svojich ziskov pochádzajúcich zo vzniknutých úrokov pripísaných v Grécku a v zahraničí (90). Daňový odklad v každom prípade predstavuje selektívnu výhodu pre spoločnosť PCT.

| (106) | Grécke orgány a spoločnosť PCT uvádzajú, že spoločnosť PCT si musí udržiavať značný objem peňažných prostriedkov v hotovosti na financovanie investícií potrebných počas stavebnej fázy a obdobia pred začiatkom prevádzky móla III a že cieľom tohto oslobodenia je uľahčenie realizácie týchto investícií do verejnej infraštruktúry. V tomto zmysle sa domnievajú, že spoločnosť PCT sa nachádza v právne a skutkovo porovnateľnej situácii ako všetky spoločnosti realizujúce veľké projekty v oblasti verejnej infraštruktúry. |
| --- | --- |

(106)

Grécke orgány a spoločnosť PCT uvádzajú, že spoločnosť PCT si musí udržiavať značný objem peňažných prostriedkov v hotovosti na financovanie investícií potrebných počas stavebnej fázy a obdobia pred začiatkom prevádzky móla III a že cieľom tohto oslobodenia je uľahčenie realizácie týchto investícií do verejnej infraštruktúry. V tomto zmysle sa domnievajú, že spoločnosť PCT sa nachádza v právne a skutkovo porovnateľnej situácii ako všetky spoločnosti realizujúce veľké projekty v oblasti verejnej infraštruktúry.

| (107) | Skutočnosť, že opatrenie je dostupné pre všetky spoločnosti realizujúce investície do verejnej infraštruktúry, však neznamená, že opatrenie nie je selektívne. Je naopak preukázané, že opatrenie môže využívať len určitá kategória spoločností, konkrétne tie, ktoré investujú do verejnej infraštruktúry. Iné spoločnosti, ktoré nepôsobia v tejto oblasti činnosti, nemôžu využívať dané opatrenie. Okrem toho, ako už bolo analyzované vyššie (91), politický cieľ uľahčiť podmienky spoločnostiam zapojeným do veľkých infraštruktúrnych projektov počas stavebnej fázy nemožno považovať za cieľ vlastný fiškálnemu režimu, na základe ktorého možno určiť porovnateľnú právnu a skutkovú situáciu spoločností. |
| --- | --- |

(107)

Skutočnosť, že opatrenie je dostupné pre všetky spoločnosti realizujúce investície do verejnej infraštruktúry, však neznamená, že opatrenie nie je selektívne. Je naopak preukázané, že opatrenie môže využívať len určitá kategória spoločností, konkrétne tie, ktoré investujú do verejnej infraštruktúry. Iné spoločnosti, ktoré nepôsobia v tejto oblasti činnosti, nemôžu využívať dané opatrenie. Okrem toho, ako už bolo analyzované vyššie (91), politický cieľ uľahčiť podmienky spoločnostiam zapojeným do veľkých infraštruktúrnych projektov počas stavebnej fázy nemožno považovať za cieľ vlastný fiškálnemu režimu, na základe ktorého možno určiť porovnateľnú právnu a skutkovú situáciu spoločností.

Odôvodnenie logikou daňového systému

| (108) | Grécke orgány a spoločnosť PCT uvádzajú, že oslobodenie od dane zo vzniknutých úrokov je založené priamo na všeobecnom ustanovení gréckeho zákonníka o dani z príjmov (92), v ktorom sa medzi určité typy príjmov oslobodených od dane zaraďujú „príjmy oslobodené od dane na základe zmluvy ratifikovanej zákonom“. Argumentujú, že vzhľadom na to, že grécky zákonodarca dôsledne používa toto všeobecné oslobodenie na zavedenie daňových oslobodení vzťahujúcich sa konkrétne na všetky veľké verejné infraštruktúrne projekty realizované v Grécku, posudzovaným ustanovením sa nezavádza osobitné oslobodenie od dane. Naopak, je súčasťou všeobecnej štruktúry založenej na všeobecnom daňovom systéme, ktorého cieľom je uľahčenie a podpora realizácie veľkých verejných infraštruktúrnych alebo investičných projektov. Toto ustanovenie sa uplatňuje dôsledne na všetky verejné infraštruktúrne projekty, aby sa zabránilo diskriminácii alebo „štrukturálnej nevýhode“ spoločností realizujúcich takéto projekty. |
| --- | --- |

(108)

Grécke orgány a spoločnosť PCT uvádzajú, že oslobodenie od dane zo vzniknutých úrokov je založené priamo na všeobecnom ustanovení gréckeho zákonníka o dani z príjmov (92), v ktorom sa medzi určité typy príjmov oslobodených od dane zaraďujú „príjmy oslobodené od dane na základe zmluvy ratifikovanej zákonom“. Argumentujú, že vzhľadom na to, že grécky zákonodarca dôsledne používa toto všeobecné oslobodenie na zavedenie daňových oslobodení vzťahujúcich sa konkrétne na všetky veľké verejné infraštruktúrne projekty realizované v Grécku, posudzovaným ustanovením sa nezavádza osobitné oslobodenie od dane. Naopak, je súčasťou všeobecnej štruktúry založenej na všeobecnom daňovom systéme, ktorého cieľom je uľahčenie a podpora realizácie veľkých verejných infraštruktúrnych alebo investičných projektov. Toto ustanovenie sa uplatňuje dôsledne na všetky verejné infraštruktúrne projekty, aby sa zabránilo diskriminácii alebo „štrukturálnej nevýhode“ spoločností realizujúcich takéto projekty.

| (109) | Z judikatúry súdov EÚ vyplýva, že zaobchádzanie s hospodárskymi subjektmi podľa voľného uváženia môže znamenať, že individuálne uplatňovanie všeobecného opatrenia nadobúda črty selektívneho opatrenia, zvlášť vtedy, ak uplatňovanie právomoci konať podľa voľného uváženia ide nad rámec bežnej správy daňových príjmov na základe objektívnych kritérií (93). |
| --- | --- |

(109)

Z judikatúry súdov EÚ vyplýva, že zaobchádzanie s hospodárskymi subjektmi podľa voľného uváženia môže znamenať, že individuálne uplatňovanie všeobecného opatrenia nadobúda črty selektívneho opatrenia, zvlášť vtedy, ak uplatňovanie právomoci konať podľa voľného uváženia ide nad rámec bežnej správy daňových príjmov na základe objektívnych kritérií (93).

| (110) | Vzhľadom na túto judikatúru možno konštatovať, že na základe údajného „všeobecného“ ustanovenia sa zákonodarcovi v plnej miere udeľuje právomoc podľa voľného uváženia oslobodiť akýkoľvek príjem od zdanenia, v praxi po tom, ako štát dojedná a uzatvorí akýkoľvek druh zmluvy s akoukoľvek zdaniteľnou osobou. Týmto „všeobecným“ ustanovením sa teda v praxi umožňuje udeľovanie oslobodení, ktoré nezapadajú do logiky všeobecného systému zdanenia, ale do logiky zvýhodňovania konkrétnej spoločnosti, s ktorou možno zakaždým dojednať a uzatvoriť zmluvu. Údajné „všeobecné“ ustanovenie gréckeho zákonníka o dani z príjmov preto nemožno považovať za súčasť logiky systému daní z príjmov. |
| --- | --- |

(110)

Vzhľadom na túto judikatúru možno konštatovať, že na základe údajného „všeobecného“ ustanovenia sa zákonodarcovi v plnej miere udeľuje právomoc podľa voľného uváženia oslobodiť akýkoľvek príjem od zdanenia, v praxi po tom, ako štát dojedná a uzatvorí akýkoľvek druh zmluvy s akoukoľvek zdaniteľnou osobou. Týmto „všeobecným“ ustanovením sa teda v praxi umožňuje udeľovanie oslobodení, ktoré nezapadajú do logiky všeobecného systému zdanenia, ale do logiky zvýhodňovania konkrétnej spoločnosti, s ktorou možno zakaždým dojednať a uzatvoriť zmluvu. Údajné „všeobecné“ ustanovenie gréckeho zákonníka o dani z príjmov preto nemožno považovať za súčasť logiky systému daní z príjmov.

| (111) | Pokiaľ ide o odôvodnenie opatrenia ako opatrenia prirodzene spojeného s cieľom verejnej politiky uľahčovať verejné infraštruktúrne projekty, Komisia sa domnieva, že takéto argumenty sa pri posudzovaní pojmu pomoc nemusia brať do úvahy. |
| --- | --- |

(111)

Pokiaľ ide o odôvodnenie opatrenia ako opatrenia prirodzene spojeného s cieľom verejnej politiky uľahčovať verejné infraštruktúrne projekty, Komisia sa domnieva, že takéto argumenty sa pri posudzovaní pojmu pomoc nemusia brať do úvahy.

| (112) | Komisia preto konštatuje, že opatrenie predstavuje selektívnu výhodu v prospech spoločnosti PCT, ktorá sa rovná dani z príjmu, ktorú by spoločnosť PCT za bežných okolností musela platiť zo vzniknutých úrokov do začatia prevádzky móla III. |
| --- | --- |

(112)

Komisia preto konštatuje, že opatrenie predstavuje selektívnu výhodu v prospech spoločnosti PCT, ktorá sa rovná dani z príjmu, ktorú by spoločnosť PCT za bežných okolností musela platiť zo vzniknutých úrokov do začatia prevádzky móla III.

5.3.2.   Vrátenie preplatku DPH bez ohľadu na štádium dokončenia predmetu zmluvy – „jediný investičný majetok“ – vrátenie DPH do 60 dní od uplatnenia; úroky z omeškania
   (94)

Referenčný systém

| (113) | Podľa gréckeho systému DPH má zdaniteľná osoba právo na odpočet DPH na vstupe, ktorá je priamo spojená s realizáciou úkonov, ktoré sú zdaniteľné (95) alebo ktoré nie sú zdaniteľné, ale udeľujú právo na odpočet. Právo na odpočet sa udeľuje na tú časť tovarov a služieb, ktoré sa skutočne používajú na realizáciu úkonov, ktoré podliehajú zdaneniu. Okrem toho preplatok DPH vyplývajúci z odpočtu DPH na vstupe a DPH na výstupe v danom zdaňovacom období sa nevracia, ale prevádza do ďalšieho zdaňovacieho obdobia (96). Vrátenie je dovolené, ak spoločnosť nie je schopná vykompenzovať svoj preplatok DPH prostredníctvom DPH na výstupe počas obdobia troch rokov a po skončení tohto obdobia (97). |
| --- | --- |

(113)

Podľa gréckeho systému DPH má zdaniteľná osoba právo na odpočet DPH na vstupe, ktorá je priamo spojená s realizáciou úkonov, ktoré sú zdaniteľné (95) alebo ktoré nie sú zdaniteľné, ale udeľujú právo na odpočet. Právo na odpočet sa udeľuje na tú časť tovarov a služieb, ktoré sa skutočne používajú na realizáciu úkonov, ktoré podliehajú zdaneniu. Okrem toho preplatok DPH vyplývajúci z odpočtu DPH na vstupe a DPH na výstupe v danom zdaňovacom období sa nevracia, ale prevádza do ďalšieho zdaňovacieho obdobia (96). Vrátenie je dovolené, ak spoločnosť nie je schopná vykompenzovať svoj preplatok DPH prostredníctvom DPH na výstupe počas obdobia troch rokov a po skončení tohto obdobia (97).

| (114) | Preplatok DPH možno vrátiť, a nie previesť do ďalšieho zdaňovacieho obdobia len na základe výnimiek stanovených v článku 34 zákona o DPH. Jedna z týchto výnimiek sa týka DPH, ktorá bola zaplatená z „investičných majetkov“, tak ako sú vymedzené v zákone o DPH (98), t. j. „hmotné majetky vlastnené a sústavne využívané spoločnosťou, ako aj budovy a iný druh stavieb, ktoré zdaniteľná spoločnosť postavila na pozemku, ktorý jej nepatrí, ale ktorý používa na základe akéhokoľvek právneho vzťahu počas obdobia minimálne deväť rokov... Náklady na opravy a údržbu sa nezapočítavajú do hodnoty investičného majetku“. |
| --- | --- |

(114)

Preplatok DPH možno vrátiť, a nie previesť do ďalšieho zdaňovacieho obdobia len na základe výnimiek stanovených v článku 34 zákona o DPH. Jedna z týchto výnimiek sa týka DPH, ktorá bola zaplatená z „investičných majetkov“, tak ako sú vymedzené v zákone o DPH (98), t. j. „hmotné majetky vlastnené a sústavne využívané spoločnosťou, ako aj budovy a iný druh stavieb, ktoré zdaniteľná spoločnosť postavila na pozemku, ktorý jej nepatrí, ale ktorý používa na základe akéhokoľvek právneho vzťahu počas obdobia minimálne deväť rokov... Náklady na opravy a údržbu sa nezapočítavajú do hodnoty investičného majetku“.

| (115) | Podľa článku 5 ministerského rozhodnutia 1073/2004 (99) sa v predvídaných výnimočných prípadoch (100) môže preplatok DPH vrátiť takto: a) pri 1. žiadosti o vrátenie DPH do dvoch mesiacov od dátumu žiadosti; b) pri ďalších žiadostiach o vrátenie DPH nad 6 000 EUR: i) 90 % vrátených do 1 mesiaca od dátumu žiadosti a ii) zvyšných 10 % do dvoch mesiacov od dátumu žiadosti; c) pri ďalších žiadostiach o vrátenie DPH vo výške menej než 6 000 EUR celá suma DPH do 1 mesiaca od dátumu žiadosti. |
| --- | --- |

(115)

Podľa článku 5 ministerského rozhodnutia 1073/2004 (99) sa v predvídaných výnimočných prípadoch (100) môže preplatok DPH vrátiť takto: a) pri 1. žiadosti o vrátenie DPH do dvoch mesiacov od dátumu žiadosti; b) pri ďalších žiadostiach o vrátenie DPH nad 6 000 EUR: i) 90 % vrátených do 1 mesiaca od dátumu žiadosti a ii) zvyšných 10 % do dvoch mesiacov od dátumu žiadosti; c) pri ďalších žiadostiach o vrátenie DPH vo výške menej než 6 000 EUR celá suma DPH do 1 mesiaca od dátumu žiadosti.

| (116) | Ako grécke orgány a spoločnosť PCT správne konštatujú, pri stavbe nehnuteľností sa vrátenie preplatku DPH uskutoční po začatí prác, a to až do výšky, ktorá zodpovedá výdavkom súvisiacim s prácami, ktoré sa vykonali a vyfakturovali počas každého obdobia, na ktoré si možno nárokovať DPH (101). |
| --- | --- |

(116)

Ako grécke orgány a spoločnosť PCT správne konštatujú, pri stavbe nehnuteľností sa vrátenie preplatku DPH uskutoční po začatí prác, a to až do výšky, ktorá zodpovedá výdavkom súvisiacim s prácami, ktoré sa vykonali a vyfakturovali počas každého obdobia, na ktoré si možno nárokovať DPH (101).

| (117) | Pokiaľ ide najmä o investičné majetky, o práve odpočítať DPH sa definitívne rozhodne v čase, keď sa tieto investičné majetky začnú používať. Okrem toho, aby sa predišlo zneužitiam v mechanizme vracania DPH, ak sa do piatich rokov od realizácie výdavku na získanie alebo vybudovanie investičného majetku tento majetok nezačne používať, DPH na vstupe, ktorá bola odpočítaná, sa musí vrátiť štátu, pretože sa považuje za DPH, ktorá sa nepoužila na zdaniteľné úkony (102). |
| --- | --- |

(117)

Pokiaľ ide najmä o investičné majetky, o práve odpočítať DPH sa definitívne rozhodne v čase, keď sa tieto investičné majetky začnú používať. Okrem toho, aby sa predišlo zneužitiam v mechanizme vracania DPH, ak sa do piatich rokov od realizácie výdavku na získanie alebo vybudovanie investičného majetku tento majetok nezačne používať, DPH na vstupe, ktorá bola odpočítaná, sa musí vrátiť štátu, pretože sa považuje za DPH, ktorá sa nepoužila na zdaniteľné úkony (102).

| (118) | Nakoniec, podľa všeobecne uplatňovaného rámca sa úroky z dane alebo neoprávnene vyplatených súm začnú vypočítavať šesť mesiacov po prvom dni mesiaca nasledujúceho po daňovom priznaní zdaniteľnej osoby (103). Grécke správne súdy však usúdili, že toto ustanovenie nie je v súlade s ústavnou zásadou rovnosti daňových poplatníkov (104). Toto ustanovenie zrušili, pretože dospeli k záveru, že úrok by sa mal počítať odo dňa, keď zdaniteľná osoba podala odvolanie proti rozhodnutiu daňového orgánu nevrátiť nárokovaný preplatok DPH (105). |
| --- | --- |

(118)

Nakoniec, podľa všeobecne uplatňovaného rámca sa úroky z dane alebo neoprávnene vyplatených súm začnú vypočítavať šesť mesiacov po prvom dni mesiaca nasledujúceho po daňovom priznaní zdaniteľnej osoby (103). Grécke správne súdy však usúdili, že toto ustanovenie nie je v súlade s ústavnou zásadou rovnosti daňových poplatníkov (104). Toto ustanovenie zrušili, pretože dospeli k záveru, že úrok by sa mal počítať odo dňa, keď zdaniteľná osoba podala odvolanie proti rozhodnutiu daňového orgánu nevrátiť nárokovaný preplatok DPH (105).

| (119) | Komisia sa domnieva, že tieto ustanovenia predstavujú referenčný systém pre vrátenie preplatku DPH v Grécku. |
| --- | --- |

(119)

Komisia sa domnieva, že tieto ustanovenia predstavujú referenčný systém pre vrátenie preplatku DPH v Grécku.

Výnimka z referenčného systému

—   Pokiaľ ide o vrátenie preplatku DPH bez ohľadu na štádium dokončenia objektu zmluvy

| (120) | Podľa článku 2 ods. 3 zákona 3755/2009 má spoločnosť PCT nárok na vrátenie preplatku DPH bez ohľadu na stupeň dokončenia stavebného projektu alebo jeho jednotlivých konštrukcií alebo častí. Podľa toho istého článku spoločnosť PCT okrem toho nestráca svoje právo na vrátenie preplatku DPH v prípade, že nezačala používať svoj investičný majetok do piatich rokov od realizácie súvisiaceho výdavku, hoci tak by to bolo podľa všeobecne uplatňovaných pravidiel. |
| --- | --- |

(120)

Podľa článku 2 ods. 3 zákona 3755/2009 má spoločnosť PCT nárok na vrátenie preplatku DPH bez ohľadu na stupeň dokončenia stavebného projektu alebo jeho jednotlivých konštrukcií alebo častí. Podľa toho istého článku spoločnosť PCT okrem toho nestráca svoje právo na vrátenie preplatku DPH v prípade, že nezačala používať svoj investičný majetok do piatich rokov od realizácie súvisiaceho výdavku, hoci tak by to bolo podľa všeobecne uplatňovaných pravidiel.

| (121) | Grécke orgány a spoločnosť PCT argumentujú, že keďže všetky spoločnosti majú právo na vrátenie DPH po realizácii a vyfakturovaní príslušného výdavku, ustanovením sa v súvislosti so spoločnosťou PCT neudeľuje žiadna dodatočná výhoda, pretože spoločnosť PCT by mala v každom prípade nárok na vrátenie DPH po začatí prác, nielen po dokončení týchto prác. |
| --- | --- |

(121)

Grécke orgány a spoločnosť PCT argumentujú, že keďže všetky spoločnosti majú právo na vrátenie DPH po realizácii a vyfakturovaní príslušného výdavku, ustanovením sa v súvislosti so spoločnosťou PCT neudeľuje žiadna dodatočná výhoda, pretože spoločnosť PCT by mala v každom prípade nárok na vrátenie DPH po začatí prác, nielen po dokončení týchto prác.

| (122) | Na základe ďalších poskytnutých informácií a vysvetlení Komisia dospela k záveru, že spoločnosť PCT by skutočne v každom prípade mala právo na vrátenie DPH po začatí prác na projekte, a to až do výšky zodpovedajúcej vystaveným faktúram. O tomto práve sa však definitívne rozhodne, keď sa začne používať investičný majetok. Vzhľadom na to, že spoločnosť PCT ma právo na vrátenie DPH bez ohľadu na dokončenie investičného projektu a zároveň toto právo nestráca v prípade, že investičný majetok nezačne používať do piatich rokov, ako by to malo byť na základe bežne uplatňovaných pravidiel, využíva selektívnu výhodu. |
| --- | --- |

(122)

Na základe ďalších poskytnutých informácií a vysvetlení Komisia dospela k záveru, že spoločnosť PCT by skutočne v každom prípade mala právo na vrátenie DPH po začatí prác na projekte, a to až do výšky zodpovedajúcej vystaveným faktúram. O tomto práve sa však definitívne rozhodne, keď sa začne používať investičný majetok. Vzhľadom na to, že spoločnosť PCT ma právo na vrátenie DPH bez ohľadu na dokončenie investičného projektu a zároveň toto právo nestráca v prípade, že investičný majetok nezačne používať do piatich rokov, ako by to malo byť na základe bežne uplatňovaných pravidiel, využíva selektívnu výhodu.

| (123) | Táto výhoda spočíva vo vrátenej DPH, ktorú má spoločnosť PCT právo ponechať si, ak sa päť rokov po realizácii výdavku súvisiaceho s týmto vrátením projekt nezačal, zatiaľ čo iné spoločnosti by v prípade, že by sa projekt do piatich rokov (od realizácie súvisiaceho výdavku) nezačal, museli vrátenú DPH gréckemu štátu vyplatiť naspäť. Je potrebné pripomenúť, že na základe všeobecne uplatňovaných pravidiel by sa v takýchto prípadoch príslušné úkony (ktorých sa tento výdavok týka) už viac nepovažovali za zdaniteľné úkony (pozri odôvodnenie 117 vyššie). To znamená, že za podobných okolností by sa iným spoločnostiam zabránilo v použití preplatku DPH súvisiaceho s týmito výdavkami na kompenzáciu DPH splatnej v nasledujúcom období. Výhoda, ktorú spoločnosť PCT na základe tohto ustanovenia využíva, sa preto rovná celej výške vrátenej DPH, ktorú si smie ponechať (na základe tohto ustanovenia), ak sa projekt nezačal päť rokov po realizácii súvisiaceho výdavku. |
| --- | --- |

(123)

Táto výhoda spočíva vo vrátenej DPH, ktorú má spoločnosť PCT právo ponechať si, ak sa päť rokov po realizácii výdavku súvisiaceho s týmto vrátením projekt nezačal, zatiaľ čo iné spoločnosti by v prípade, že by sa projekt do piatich rokov (od realizácie súvisiaceho výdavku) nezačal, museli vrátenú DPH gréckemu štátu vyplatiť naspäť. Je potrebné pripomenúť, že na základe všeobecne uplatňovaných pravidiel by sa v takýchto prípadoch príslušné úkony (ktorých sa tento výdavok týka) už viac nepovažovali za zdaniteľné úkony (pozri odôvodnenie 117 vyššie). To znamená, že za podobných okolností by sa iným spoločnostiam zabránilo v použití preplatku DPH súvisiaceho s týmito výdavkami na kompenzáciu DPH splatnej v nasledujúcom období. Výhoda, ktorú spoločnosť PCT na základe tohto ustanovenia využíva, sa preto rovná celej výške vrátenej DPH, ktorú si smie ponechať (na základe tohto ustanovenia), ak sa projekt nezačal päť rokov po realizácii súvisiaceho výdavku.

| (124) | Grécke orgány a spoločnosť PCT argumentujú, že túto odchýlku možno uplatniť aj na spoločnosti poskytujúce verejné služby, pretože ony sú tie, ktoré väčšinou budujú infraštruktúrne projekty, ktorých dokončenie si môže vyžiadať viac času, než je toto všeobecne uplatňované päťročné obdobie. Podľa nich sa tá istá logika vzťahuje aj na spoločnosť PCT, ktorá má stavať veľký infraštruktúrny projekt, ktorý si môže vyžadovať viac času ako päť rokov. Aj z tohto dôvodu sa toto ustanovenie vložilo do všetkých ostatných koncesných zmlúv týkajúcich sa veľkých infraštruktúrnych projektov. Preto sa domnievajú, že pri tejto odchýlke od všeobecne uplatňovaných pravidiel nejde o výnimku, ale o odlišné uplatňovanie pravidiel na odlišné situácie, ktoré nie sú porovnateľné. |
| --- | --- |

(124)

Grécke orgány a spoločnosť PCT argumentujú, že túto odchýlku možno uplatniť aj na spoločnosti poskytujúce verejné služby, pretože ony sú tie, ktoré väčšinou budujú infraštruktúrne projekty, ktorých dokončenie si môže vyžiadať viac času, než je toto všeobecne uplatňované päťročné obdobie. Podľa nich sa tá istá logika vzťahuje aj na spoločnosť PCT, ktorá má stavať veľký infraštruktúrny projekt, ktorý si môže vyžadovať viac času ako päť rokov. Aj z tohto dôvodu sa toto ustanovenie vložilo do všetkých ostatných koncesných zmlúv týkajúcich sa veľkých infraštruktúrnych projektov. Preto sa domnievajú, že pri tejto odchýlke od všeobecne uplatňovaných pravidiel nejde o výnimku, ale o odlišné uplatňovanie pravidiel na odlišné situácie, ktoré nie sú porovnateľné.

| (125) | Komisia sa domnieva, že táto odchýlka predstavuje selektívnu výhodu, pretože spoločnosti PCT poskytuje flexibilitu získať prístup k vráteniu preplatku DPH nezávisle od toho, kedy začne používať investičný majetok, t. j. na neurčitý čas. Aj keby nikdy nezačala používať investičný majetok, o jej práve na vrátenie preplatku DPH by sa takýmto spôsobom nikdy definitívne nerozhodlo a nikdy by sa zodpovedajúcim spôsobom neupravilo, čo v praxi znamená, že ak by projekt nedokončila, nebola by povinná vrátiť preplatok DPH, ktorý získala počas celého obdobia výstavby. Skutočnosť, že spoločnosti poskytujúce verejné služby by mohli využívať rovnakú výhodu, neznamená, že táto výhoda nie je selektívna. Spoločnosti poskytujúce verejné služby predstavujú kategóriu spoločností, ktoré toto opatrenie môžu využívať. To znamená, že takéto opatrenie je selektívne. |
| --- | --- |

(125)

Komisia sa domnieva, že táto odchýlka predstavuje selektívnu výhodu, pretože spoločnosti PCT poskytuje flexibilitu získať prístup k vráteniu preplatku DPH nezávisle od toho, kedy začne používať investičný majetok, t. j. na neurčitý čas. Aj keby nikdy nezačala používať investičný majetok, o jej práve na vrátenie preplatku DPH by sa takýmto spôsobom nikdy definitívne nerozhodlo a nikdy by sa zodpovedajúcim spôsobom neupravilo, čo v praxi znamená, že ak by projekt nedokončila, nebola by povinná vrátiť preplatok DPH, ktorý získala počas celého obdobia výstavby. Skutočnosť, že spoločnosti poskytujúce verejné služby by mohli využívať rovnakú výhodu, neznamená, že táto výhoda nie je selektívna. Spoločnosti poskytujúce verejné služby predstavujú kategóriu spoločností, ktoré toto opatrenie môžu využívať. To znamená, že takéto opatrenie je selektívne.

—   Pokiaľ ide o vymedzenie investičných majetkov

| (126) | V článku 2 ods. 3 zákona 3755/2009 sa stanovuje, že na účely zákona o DPH sa stavebný projekt koncesnej zmluvy a akékoľvek dodávky tovarov, prác, služieb a pomocných prác súvisiacich so stavbou budú považovať za „jediný investičný majetok“. V tomto ustanovení sa v podstate uvádza, že na účely koncesnej zmluvy bude pojem „investičný majetok“ stanovený v zákone o DPH zahrňovať všetky činnosti súvisiace s predmetom koncesnej zmluvy, t. j. nielen postavené „hmotné majetky“ (106), ale aj poskytovanie všetkých tovarov, prác a služieb, ktoré súvisia s predmetom koncesnej zmluvy alebo sú k nemu doplnkové. |
| --- | --- |

(126)

V článku 2 ods. 3 zákona 3755/2009 sa stanovuje, že na účely zákona o DPH sa stavebný projekt koncesnej zmluvy a akékoľvek dodávky tovarov, prác, služieb a pomocných prác súvisiacich so stavbou budú považovať za „jediný investičný majetok“. V tomto ustanovení sa v podstate uvádza, že na účely koncesnej zmluvy bude pojem „investičný majetok“ stanovený v zákone o DPH zahrňovať všetky činnosti súvisiace s predmetom koncesnej zmluvy, t. j. nielen postavené „hmotné majetky“ (106), ale aj poskytovanie všetkých tovarov, prác a služieb, ktoré súvisia s predmetom koncesnej zmluvy alebo sú k nemu doplnkové.

| (127) | Grécke orgány a spoločnosť PCT argumentujú, že vzhľadom na článok 34 a článok 33 ods. 4 zákona o DPH, ktoré sa týkajú „investičného majetku“, spočíva posudzované ustanovenie len v objasnení všeobecne uplatňovaných pravidiel a jeho cieľom je predísť chybnému uplatňovaniu pravidiel vracania preplatku DPH zo strany daňových orgánov vzhľadom na špecifiká a vysoké sumy spojené s veľkými infraštruktúrnymi projektmi. Podľa nich je vzhľadom na osobitné charakteristiky koncesnej zmluvy účelom posudzovaného ustanovenia pristupovať ku každému prvku investičných nákladov ako k osobitnej obchodnej jednotke na účely DPH. Keďže všetky výdavky súvisiace s investičným projektom sú z účtovného hľadiska v každom prípade zahrnuté do investičného majetku, v tomto ustanovení sa len objasňuje, čo sa už uplatňuje. Keďže spoločnosť PCT realizovala značné investície, ktoré by v sebe zahrnovali osobitné úkony a štádiá a typy výdavkov na tovary a služby, keby sa ku každému z týchto nákladov pristupovalo osobitne, k spoločnosti PCT by sa na účely režimu DPH pristupovalo inak ako k akémukoľvek inému podniku investujúcemu s cieľom uskutočňovať hospodársku činnosť. |
| --- | --- |

(127)

Grécke orgány a spoločnosť PCT argumentujú, že vzhľadom na článok 34 a článok 33 ods. 4 zákona o DPH, ktoré sa týkajú „investičného majetku“, spočíva posudzované ustanovenie len v objasnení všeobecne uplatňovaných pravidiel a jeho cieľom je predísť chybnému uplatňovaniu pravidiel vracania preplatku DPH zo strany daňových orgánov vzhľadom na špecifiká a vysoké sumy spojené s veľkými infraštruktúrnymi projektmi. Podľa nich je vzhľadom na osobitné charakteristiky koncesnej zmluvy účelom posudzovaného ustanovenia pristupovať ku každému prvku investičných nákladov ako k osobitnej obchodnej jednotke na účely DPH. Keďže všetky výdavky súvisiace s investičným projektom sú z účtovného hľadiska v každom prípade zahrnuté do investičného majetku, v tomto ustanovení sa len objasňuje, čo sa už uplatňuje. Keďže spoločnosť PCT realizovala značné investície, ktoré by v sebe zahrnovali osobitné úkony a štádiá a typy výdavkov na tovary a služby, keby sa ku každému z týchto nákladov pristupovalo osobitne, k spoločnosti PCT by sa na účely režimu DPH pristupovalo inak ako k akémukoľvek inému podniku investujúcemu s cieľom uskutočňovať hospodársku činnosť.

| (128) | Na podporu svojej argumentácie sa grécke orgány a spoločnosť PCT odvolávajú na judikatúru vo veci INZO (107), podľa ktorej hospodárske činnosti v zmysle smernice o DPH „... môžu spočívať v niekoľkých po sebe nasledujúcich transakciách a prípravných aktoch“ (108), ktoré umožňujú vrátenie príslušného preplatku DPH počas obdobia výstavby. Ďalej uvádzajú, že podľa tej istej logiky sa v roku 2011 novelou zákona o PPP (109) stanovilo, že PPP budú oprávnené nárokovať si vrátenie preplatku DPH každoročne po predložení svojho ročného daňového priznania bez nutnosti prevodu preplatku do ďalšieho účtovného obdobia. |
| --- | --- |

(128)

Na podporu svojej argumentácie sa grécke orgány a spoločnosť PCT odvolávajú na judikatúru vo veci INZO (107), podľa ktorej hospodárske činnosti v zmysle smernice o DPH „... môžu spočívať v niekoľkých po sebe nasledujúcich transakciách a prípravných aktoch“ (108), ktoré umožňujú vrátenie príslušného preplatku DPH počas obdobia výstavby. Ďalej uvádzajú, že podľa tej istej logiky sa v roku 2011 novelou zákona o PPP (109) stanovilo, že PPP budú oprávnené nárokovať si vrátenie preplatku DPH každoročne po predložení svojho ročného daňového priznania bez nutnosti prevodu preplatku do ďalšieho účtovného obdobia.

| (129) | Napokon argumentujú, že aj keby sa investícia nepovažovala za investíciu spadajúcu do rámca vymedzenia „investičného majetku“, spoločnosť PCT by bola oprávnená nárokovať si vrátenie i) každoročne, keby mohla preukázať, že počas obdobia troch rokov by nedokázala kompenzovať svoj preplatok DPH prostredníctvom DPH na výstupe a ii) po uplynutí troch rokov. |
| --- | --- |

(129)

Napokon argumentujú, že aj keby sa investícia nepovažovala za investíciu spadajúcu do rámca vymedzenia „investičného majetku“, spoločnosť PCT by bola oprávnená nárokovať si vrátenie i) každoročne, keby mohla preukázať, že počas obdobia troch rokov by nedokázala kompenzovať svoj preplatok DPH prostredníctvom DPH na výstupe a ii) po uplynutí troch rokov.

| (130) | Komisia poznamenáva, že posudzované ustanovenie v sebe zahrnuje osobitné vymedzenie pojmu „investičný majetok“, ktoré je pre spoločnosť PCT širšie ako pre iné spoločnosti, ktoré sa nachádzajú v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii. Následkom tohto vymedzenia v praxi je, že spoločnosť PCT má nárok na vrátenie preplatku DPH v súvislosti so všetkými prácami, službami a tovarmi súvisiacimi so stavebným objektom, hoci podľa všeobecne uplatňovaných pravidiel by táto možnosť existovala len pre hmotné majetky, a nie pre náklady na služby, práce, opravy a údržbu. Keďže podľa všeobecne uplatňovaných pravidiel by mala spoločnosť PCT nárok na každoročné vrátenie preplatku DPH, keby preukázala, že počas obdobia troch rokov a po skončení troch rokov by nedokázala kompenzovať svoj preplatok DPH prostredníctvom DPH na výstupe, výsledkom širšieho vymedzenia jediného investičného majetku na účely koncesnej zmluvy je v praxi poskytnutie dodatočných peňažných prostriedkov spoločnosti PCT vopred z preplatku DPH, ktorý by sa za bežných okolností vracal neskôr (110). |
| --- | --- |

(130)

Komisia poznamenáva, že posudzované ustanovenie v sebe zahrnuje osobitné vymedzenie pojmu „investičný majetok“, ktoré je pre spoločnosť PCT širšie ako pre iné spoločnosti, ktoré sa nachádzajú v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii. Následkom tohto vymedzenia v praxi je, že spoločnosť PCT má nárok na vrátenie preplatku DPH v súvislosti so všetkými prácami, službami a tovarmi súvisiacimi so stavebným objektom, hoci podľa všeobecne uplatňovaných pravidiel by táto možnosť existovala len pre hmotné majetky, a nie pre náklady na služby, práce, opravy a údržbu. Keďže podľa všeobecne uplatňovaných pravidiel by mala spoločnosť PCT nárok na každoročné vrátenie preplatku DPH, keby preukázala, že počas obdobia troch rokov a po skončení troch rokov by nedokázala kompenzovať svoj preplatok DPH prostredníctvom DPH na výstupe, výsledkom širšieho vymedzenia jediného investičného majetku na účely koncesnej zmluvy je v praxi poskytnutie dodatočných peňažných prostriedkov spoločnosti PCT vopred z preplatku DPH, ktorý by sa za bežných okolností vracal neskôr (110).

| (131) | V skutočnosti môže byť spoločnosti PCT vďaka tomuto ustanoveniu vrátená daň nielen za hmotné majetky, ale aj za výdavky týkajúce sa služieb, prác, opráv a údržby, kým iné spoločnosti by mohli za takéto výdavky len kompenzovať DPH na vstupe prostredníctvom DPH na výstupe alebo čakať na vrátenie tri roky. Preto výhoda, ktorú spoločnosť PCT využíva vďaka tomuto ustanoveniu, sa rovná akumulovaným úrokom z DPH vrátenej zo všetkých výdavkov iných ako výdavkov na hmotné majetky (týkajúcich sa investičného majetku) od okamihu, kedy bolo vrátenie spoločnosti PCT poskytnuté, až do okamihu, kedy by mala spoločnosť PCT na takéto vrátenie nárok, čiže o tri roky neskôr alebo do okamihu, kedy by bola spoločnosť PCT schopná kompenzovať svoj preplatok DPH (týkajúci sa týchto výdavkov) prostredníctvom DPH na výstupe. |
| --- | --- |

(131)

V skutočnosti môže byť spoločnosti PCT vďaka tomuto ustanoveniu vrátená daň nielen za hmotné majetky, ale aj za výdavky týkajúce sa služieb, prác, opráv a údržby, kým iné spoločnosti by mohli za takéto výdavky len kompenzovať DPH na vstupe prostredníctvom DPH na výstupe alebo čakať na vrátenie tri roky. Preto výhoda, ktorú spoločnosť PCT využíva vďaka tomuto ustanoveniu, sa rovná akumulovaným úrokom z DPH vrátenej zo všetkých výdavkov iných ako výdavkov na hmotné majetky (týkajúcich sa investičného majetku) od okamihu, kedy bolo vrátenie spoločnosti PCT poskytnuté, až do okamihu, kedy by mala spoločnosť PCT na takéto vrátenie nárok, čiže o tri roky neskôr alebo do okamihu, kedy by bola spoločnosť PCT schopná kompenzovať svoj preplatok DPH (týkajúci sa týchto výdavkov) prostredníctvom DPH na výstupe.

| (132) | Zo skutočnosti, že daňové orgány by pri neexistencii tohto vymedzenia mohli uplatňovať pravidlá vracania preplatku DPH inak, vyplýva, že toto vymedzenie v sebe zahrnuje selektívnu výhodu pre spoločnosť PCT, ktorá nie je uplatniteľná na všetky spoločnosti. Okrem toho skutočnosť, že novelizáciou zákona o PPP, ktorý sa vzťahuje najmä na infraštruktúrne projekty, sa stanovilo právo PPP nárokovať si vrátenie preplatku DPH a vyhnúť sa jeho prevodu do ďalšieho roka, tiež dokazuje, že podľa všeobecne uplatňovaných pravidiel sa na účely uplatňovania pravidiel vracania preplatku DPH ku každému výdavku súvisiacemu s infraštruktúrnym projektom nebude pristupovať ako k „jedinému investičnému majetku“. List ministra pre obchodné námorníctvo ministerstvu hospodárstva (111) so žiadosťou o osobitný režim vracania preplatku DPH (112) pre spoločnosť PCT a v tom čase úspešného uchádzača v prípade solúnskeho prístavu dokazuje, že všeobecne uplatňované pravidlá týkajúce sa vracania DPH nie sú byť rovnaké. A napokon skutočnosť, že po ministerskom rozhodnutí z roku 2013 neexistuje žiadne rozlišovanie v pravidlách vracania DPH bez ohľadu na vymedzenie investičného majetku, tiež preukazuje, že toto vymedzenie predstavovalo selektívnu výhodu v prospech spoločnosti PCT v čase, keď bola poskytnutá. |
| --- | --- |

(132)

Zo skutočnosti, že daňové orgány by pri neexistencii tohto vymedzenia mohli uplatňovať pravidlá vracania preplatku DPH inak, vyplýva, že toto vymedzenie v sebe zahrnuje selektívnu výhodu pre spoločnosť PCT, ktorá nie je uplatniteľná na všetky spoločnosti. Okrem toho skutočnosť, že novelizáciou zákona o PPP, ktorý sa vzťahuje najmä na infraštruktúrne projekty, sa stanovilo právo PPP nárokovať si vrátenie preplatku DPH a vyhnúť sa jeho prevodu do ďalšieho roka, tiež dokazuje, že podľa všeobecne uplatňovaných pravidiel sa na účely uplatňovania pravidiel vracania preplatku DPH ku každému výdavku súvisiacemu s infraštruktúrnym projektom nebude pristupovať ako k „jedinému investičnému majetku“. List ministra pre obchodné námorníctvo ministerstvu hospodárstva (111) so žiadosťou o osobitný režim vracania preplatku DPH (112) pre spoločnosť PCT a v tom čase úspešného uchádzača v prípade solúnskeho prístavu dokazuje, že všeobecne uplatňované pravidlá týkajúce sa vracania DPH nie sú byť rovnaké. A napokon skutočnosť, že po ministerskom rozhodnutí z roku 2013 neexistuje žiadne rozlišovanie v pravidlách vracania DPH bez ohľadu na vymedzenie investičného majetku, tiež preukazuje, že toto vymedzenie predstavovalo selektívnu výhodu v prospech spoločnosti PCT v čase, keď bola poskytnutá.

| (133) | Komisia okrem toho poznamenáva, že spomínaná judikatúra vo veci INZO sa týka práva na odpočet DPH pri transakciách podliehajúcich DPH, ktoré súvisia s hospodárskou činnosťou zdaniteľnej osoby, a nie práva na vrátenie. |
| --- | --- |

(133)

Komisia okrem toho poznamenáva, že spomínaná judikatúra vo veci INZO sa týka práva na odpočet DPH pri transakciách podliehajúcich DPH, ktoré súvisia s hospodárskou činnosťou zdaniteľnej osoby, a nie práva na vrátenie.

—   Pokiaľ ide o počítanie úrokov od 1. dňa po uplynutí 60-dňovej lehoty

| (134) | Posudzované ustanovenie tiež spoločnosti PCT poskytuje právo na úroky z preplatku DPH voči štátu vznikajúce automaticky po uplynutí 60-dňovej lehoty, a to bez nutnosti splniť procedurálne alebo časové požiadavky stanovené všeobecne uplatňovaným rámcom týkajúcim sa vrátenia preplatku DPH, t. j. v skoršom štádiu než v prípade iných spoločností a bez nutnosti absolvovať správne súdne konanie. Preto v sebe zahrňuje ďalšiu selektívnu výhodu pre spoločnosť PCT. |
| --- | --- |

(134)

Posudzované ustanovenie tiež spoločnosti PCT poskytuje právo na úroky z preplatku DPH voči štátu vznikajúce automaticky po uplynutí 60-dňovej lehoty, a to bez nutnosti splniť procedurálne alebo časové požiadavky stanovené všeobecne uplatňovaným rámcom týkajúcim sa vrátenia preplatku DPH, t. j. v skoršom štádiu než v prípade iných spoločností a bez nutnosti absolvovať správne súdne konanie. Preto v sebe zahrňuje ďalšiu selektívnu výhodu pre spoločnosť PCT.

| (135) | Táto výhoda spočíva v úrokoch, ktoré môže spoločnosť PCT požadovať (na základe tohto ustanovenia) od gréckeho štátu po uplynutí 60 dní od okamihu, kedy podala príslušné daňové priznanie (na účely žiadosti o vrátenie DPH), kým iné spoločnosti v podobnej situácii by nemali v rovnakom čase nárok na úroky. |
| --- | --- |

(135)

Táto výhoda spočíva v úrokoch, ktoré môže spoločnosť PCT požadovať (na základe tohto ustanovenia) od gréckeho štátu po uplynutí 60 dní od okamihu, kedy podala príslušné daňové priznanie (na účely žiadosti o vrátenie DPH), kým iné spoločnosti v podobnej situácii by nemali v rovnakom čase nárok na úroky.

| (136) | Grécke orgány trvajú na svojej argumentácii a na jej podporu sa spoločnosť PCT odvoláva na judikatúru EÚ o DPH (113), v ktorej sa uvádza, že vrátenie preplatku DPH predstavuje vrátenie prostriedkov zdaniteľnej osoby, nie prostriedkov štátu. Ďalej argumentujú, že 60-dňové časové obmedzenie vychádza zo zásady neutrality a rovnosti vychádzajúcej z judikatúry EÚ o DPH (114). V prípade, že štát mešká s vrátením preplatku DPH nad rámec toho, čo bolo stanovené ako „primeraná lehota“, mal by byť povinný platiť úroky z omeškania ako odškodné daňovému poplatníkovi žiadajúcemu takéto vrátenie. Platba takéhoto úroku z omeškania z preplatku DPH teda nepredstavuje štátne prostriedky. |
| --- | --- |

(136)

Grécke orgány trvajú na svojej argumentácii a na jej podporu sa spoločnosť PCT odvoláva na judikatúru EÚ o DPH (113), v ktorej sa uvádza, že vrátenie preplatku DPH predstavuje vrátenie prostriedkov zdaniteľnej osoby, nie prostriedkov štátu. Ďalej argumentujú, že 60-dňové časové obmedzenie vychádza zo zásady neutrality a rovnosti vychádzajúcej z judikatúry EÚ o DPH (114). V prípade, že štát mešká s vrátením preplatku DPH nad rámec toho, čo bolo stanovené ako „primeraná lehota“, mal by byť povinný platiť úroky z omeškania ako odškodné daňovému poplatníkovi žiadajúcemu takéto vrátenie. Platba takéhoto úroku z omeškania z preplatku DPH teda nepredstavuje štátne prostriedky.

| (137) | Komisia sa domnieva, že v rámci výpočtu úrokov v súvislosti s omeškaním platby vrátenia DPH sa počíta so štátnymi prostriedkami, pokiaľ ide o dodatočné úroky, ktoré bude musieť štát v dôsledku tohto ustanovenia spoločnosti PCT zaplatiť. V praxi bude štát v dôsledku tohto ustanovenia platiť úroky automaticky od nasledujúceho dňa po uplynutí 60-dňovej lehoty a nie od dátumu, kedy by spoločnosť v tejto súvislosti podala odvolanie, ako by to bolo podľa všeobecne uplatňovaných pravidiel. Keďže toto právo získa automaticky len spoločnosť PCT, hoci vo všeobecnosti je to možné až po podaní odvolania, ustanovenie v sebe zahrnuje selektívnu výhodu pre spoločnosť PCT. |
| --- | --- |

(137)

Komisia sa domnieva, že v rámci výpočtu úrokov v súvislosti s omeškaním platby vrátenia DPH sa počíta so štátnymi prostriedkami, pokiaľ ide o dodatočné úroky, ktoré bude musieť štát v dôsledku tohto ustanovenia spoločnosti PCT zaplatiť. V praxi bude štát v dôsledku tohto ustanovenia platiť úroky automaticky od nasledujúceho dňa po uplynutí 60-dňovej lehoty a nie od dátumu, kedy by spoločnosť v tejto súvislosti podala odvolanie, ako by to bolo podľa všeobecne uplatňovaných pravidiel. Keďže toto právo získa automaticky len spoločnosť PCT, hoci vo všeobecnosti je to možné až po podaní odvolania, ustanovenie v sebe zahrnuje selektívnu výhodu pre spoločnosť PCT.

| (138) | Grécke orgány a spoločnosť PCT argumentujú, že týmto ustanovením sa zabezpečuje len to, aby štát nezískal finančnú výhodu na úkor spoločnosti PCT. V prípade koncesných zmlúv tohto druhu by dlhé meškanie s vrátením preplatku DPH predstavovalo pre spoločnosť PCT značné výdavky, a tým štrukturálnu nevýhodu. Okrem toho, prípadnými platbami menších súm úrokov z omeškania iným podnikom sa neznižujú náklady, ktoré by mala spoločnosť PCT za bežných okolností niesť pri svojej podnikateľskej činnosti. To znamená, že spoločnosť PCT nemá žiadnu konkurenčnú výhodu a nezaobchádza sa s ňou inak ako s inými spoločnosťami. |
| --- | --- |

(138)

Grécke orgány a spoločnosť PCT argumentujú, že týmto ustanovením sa zabezpečuje len to, aby štát nezískal finančnú výhodu na úkor spoločnosti PCT. V prípade koncesných zmlúv tohto druhu by dlhé meškanie s vrátením preplatku DPH predstavovalo pre spoločnosť PCT značné výdavky, a tým štrukturálnu nevýhodu. Okrem toho, prípadnými platbami menších súm úrokov z omeškania iným podnikom sa neznižujú náklady, ktoré by mala spoločnosť PCT za bežných okolností niesť pri svojej podnikateľskej činnosti. To znamená, že spoločnosť PCT nemá žiadnu konkurenčnú výhodu a nezaobchádza sa s ňou inak ako s inými spoločnosťami.

| (139) | Komisia sa nedomnieva, že spoločnosť PCT sa nachádza v inej situácii než iné spoločnosti, ktorou by sa odôvodňovalo odlišné zaobchádzanie. Ako už bolo uvedené, skutočnosť, že spoločnosť PCT realizuje veľkú investíciu, nepredstavuje argument, pokiaľ ide o pojem selektívnosti. Automatickým platením úroku spoločnosti PCT sa okrem toho znižujú bežné náklady spoločnosti a poskytuje sa tým spoločnosti PCT výhoda v porovnaní s inými spoločnosťami. |
| --- | --- |

(139)

Komisia sa nedomnieva, že spoločnosť PCT sa nachádza v inej situácii než iné spoločnosti, ktorou by sa odôvodňovalo odlišné zaobchádzanie. Ako už bolo uvedené, skutočnosť, že spoločnosť PCT realizuje veľkú investíciu, nepredstavuje argument, pokiaľ ide o pojem selektívnosti. Automatickým platením úroku spoločnosti PCT sa okrem toho znižujú bežné náklady spoločnosti a poskytuje sa tým spoločnosti PCT výhoda v porovnaní s inými spoločnosťami.

Odôvodnenie logikou daňového systému

| (140) | Grécke orgány a spoločnosť PCT argumentujú, že aj keby ustanovenia týkajúce sa vrátenia preplatku DPH obsahovali prvok selektívnosti, bolo by to odôvodnené základnými alebo hlavnými zásadami, ktoré sú systému DPH vlastné, tak ako to potvrdili súdy EÚ a Grécka. |
| --- | --- |

(140)

Grécke orgány a spoločnosť PCT argumentujú, že aj keby ustanovenia týkajúce sa vrátenia preplatku DPH obsahovali prvok selektívnosti, bolo by to odôvodnené základnými alebo hlavnými zásadami, ktoré sú systému DPH vlastné, tak ako to potvrdili súdy EÚ a Grécka.

| (141) | Komisia poznamenáva, že z opatrení v prospech spoločnosti PCT v tomto prípade vyplýva, že voči spoločnosti sa v súvislosti s vrátením DPH uplatnilo priaznivé zaobchádzanie v porovnaní s inými spoločnosťami, ktoré realizujú investície a odpočítavajú si DPH, pričom to nemožno považovať za odôvodnené na základe zásady neutrality alebo dokonca rovnosti systému DPH. |
| --- | --- |

(141)

Komisia poznamenáva, že z opatrení v prospech spoločnosti PCT v tomto prípade vyplýva, že voči spoločnosti sa v súvislosti s vrátením DPH uplatnilo priaznivé zaobchádzanie v porovnaní s inými spoločnosťami, ktoré realizujú investície a odpočítavajú si DPH, pričom to nemožno považovať za odôvodnené na základe zásady neutrality alebo dokonca rovnosti systému DPH.

| (142) | Najmä pokiaľ ide o vrátenie preplatku DPH bez ohľadu na štádium dokončenia objektu zmluvy, aj keby sa za istých okolností dalo prijať, že by bola možná odchýlka z dôvodu dlhšieho obdobia výstavby, ktoré možno pri väčších projektoch predvídať, pri uplatňovaní takejto odchýlky na neurčité obdobie nemožno hovoriť o dodržiavaní zásady rovnosti alebo neutrality systému DPH. Zvlášť preto, lebo podľa podmienok koncesnej zmluvy bola spoločnosť PCT povinná dokončiť mólo II najneskôr do 30. apríla 2014 a mólo III najneskôr do 31. októbra 2015, uvedenou flexibilitou na neurčité obdobie nemožno vysvetliť, z akého hľadiska sa porovnateľná právna a skutková situácia spoločnosti PCT líši od situácie iných podnikov, ktoré realizujú investície a vracia sa im preplatok DPH. Vzhľadom na zásady systému DPH, podľa ktorých je potrebné zabezpečiť, aby sa spoločnostiam neposkytovali neoprávnené výhody vzhľadom na platný systém DPH, nemožno takéto osobitné zaobchádzanie považovať za odôvodnené logikou systému. |
| --- | --- |

(142)

Najmä pokiaľ ide o vrátenie preplatku DPH bez ohľadu na štádium dokončenia objektu zmluvy, aj keby sa za istých okolností dalo prijať, že by bola možná odchýlka z dôvodu dlhšieho obdobia výstavby, ktoré možno pri väčších projektoch predvídať, pri uplatňovaní takejto odchýlky na neurčité obdobie nemožno hovoriť o dodržiavaní zásady rovnosti alebo neutrality systému DPH. Zvlášť preto, lebo podľa podmienok koncesnej zmluvy bola spoločnosť PCT povinná dokončiť mólo II najneskôr do 30. apríla 2014 a mólo III najneskôr do 31. októbra 2015, uvedenou flexibilitou na neurčité obdobie nemožno vysvetliť, z akého hľadiska sa porovnateľná právna a skutková situácia spoločnosti PCT líši od situácie iných podnikov, ktoré realizujú investície a vracia sa im preplatok DPH. Vzhľadom na zásady systému DPH, podľa ktorých je potrebné zabezpečiť, aby sa spoločnostiam neposkytovali neoprávnené výhody vzhľadom na platný systém DPH, nemožno takéto osobitné zaobchádzanie považovať za odôvodnené logikou systému.

| (143) | Pokiaľ ide o širšie vymedzenie pojmu investičný majetok, Komisia poznamenáva, že smernicou o DPH sa členským štátom umožňuje rozhodnúť sa podľa vlastného uváženia, či sa spoločnostiam môže vracať preplatok DPH alebo či budú prevádzať preplatok DPH do ďalšieho roka, ako aj to, ako budú vymedzovať pojem „investičný majetok“ na účely DPH. To znamená, že grécky štát mohol podľa vlastného uváženia stanoviť pravidlá, ktoré sa majú v tomto smere uplatňovať, a určiť, v ktorých prípadoch je možné nárokovať si vrátenie DPH a na akom základe. Širšie vymedzenie pojmu investičný majetok, ktoré spoločnosti PCT umožnilo zjednodušené a skoršie vrátenie preplatku DPH, však nemožno považovať za odôvodnené logikou daňového systému, pretože by to bolo v rozpore so zásadou rovnosti, ktorá by sa mala uplatňovať voči všetkým spoločnostiam, ktoré realizujú investície, a nielen voči spoločnosti PCT. |
| --- | --- |

(143)

Pokiaľ ide o širšie vymedzenie pojmu investičný majetok, Komisia poznamenáva, že smernicou o DPH sa členským štátom umožňuje rozhodnúť sa podľa vlastného uváženia, či sa spoločnostiam môže vracať preplatok DPH alebo či budú prevádzať preplatok DPH do ďalšieho roka, ako aj to, ako budú vymedzovať pojem „investičný majetok“ na účely DPH. To znamená, že grécky štát mohol podľa vlastného uváženia stanoviť pravidlá, ktoré sa majú v tomto smere uplatňovať, a určiť, v ktorých prípadoch je možné nárokovať si vrátenie DPH a na akom základe. Širšie vymedzenie pojmu investičný majetok, ktoré spoločnosti PCT umožnilo zjednodušené a skoršie vrátenie preplatku DPH, však nemožno považovať za odôvodnené logikou daňového systému, pretože by to bolo v rozpore so zásadou rovnosti, ktorá by sa mala uplatňovať voči všetkým spoločnostiam, ktoré realizujú investície, a nielen voči spoločnosti PCT.

| (144) | Pokiaľ ide o počítanie úrokov po uplynutí 60-dňovej lehoty, Komisia sa domnieva, že ani to nemožno odôvodniť logikou gréckeho systému DPH. Všeobecnou zásadou neutrality DPH možno odôvodniť uvalenie úrokov v prípade meškania s vrátením DPH s cieľom prinútiť štát k tomu, aby neprenášal bremeno systému DPH na daňového poplatníka. Grécke ustanovenia v tomto smere boli gréckymi súdmi vyložené tak, aby daňový poplatník žiadneho typu netrpel dôsledkami možnej nečinnosti štátu. Tento výklad bol prijatý nezávisle od súm, ktoré musí štát vrátiť daňovému poplatníkovi. To znamená, že výhodu, ktorá pre spoločnosť PCT vyplýva z posudzovaného ustanovenia, ktorého účelom má byť vyvinutie dodatočného tlaku na grécky štát v prípade, že nevráti DPH načas, nemožno považovať za odôvodnenú vzhľadom na vysoké výdavky na jej investíciu. |
| --- | --- |

(144)

Pokiaľ ide o počítanie úrokov po uplynutí 60-dňovej lehoty, Komisia sa domnieva, že ani to nemožno odôvodniť logikou gréckeho systému DPH. Všeobecnou zásadou neutrality DPH možno odôvodniť uvalenie úrokov v prípade meškania s vrátením DPH s cieľom prinútiť štát k tomu, aby neprenášal bremeno systému DPH na daňového poplatníka. Grécke ustanovenia v tomto smere boli gréckymi súdmi vyložené tak, aby daňový poplatník žiadneho typu netrpel dôsledkami možnej nečinnosti štátu. Tento výklad bol prijatý nezávisle od súm, ktoré musí štát vrátiť daňovému poplatníkovi. To znamená, že výhodu, ktorá pre spoločnosť PCT vyplýva z posudzovaného ustanovenia, ktorého účelom má byť vyvinutie dodatočného tlaku na grécky štát v prípade, že nevráti DPH načas, nemožno považovať za odôvodnenú vzhľadom na vysoké výdavky na jej investíciu.

| (145) | Komisia sa preto domnieva, že vyššie uvedené opatrenia týkajúce sa podmienok vrátenia DPH poskytujú selektívnu výhodu v prospech spoločnosti PCT. |
| --- | --- |

(145)

Komisia sa preto domnieva, že vyššie uvedené opatrenia týkajúce sa podmienok vrátenia DPH poskytujú selektívnu výhodu v prospech spoločnosti PCT.

5.3.3.   Prevod straty do budúcich rokov bez časového obmedzenia – daň z príjmu (článok 2 ods. 5 zákona 3755/2009)

Referenčný systém

| (146) | Podľa všeobecne uplatňovaného rámca (115) sa na účely výpočtu dane z príjmu môžu straty z jedného roka pri obchodných činnostiach a činnostiach slobodného povolania prevádzať do nasledujúcich rokov počas maximálne päť rokov. V gréckom zákonníku o dani z príjmov sa v súvislosti s týmto pravidlom nestanovuje žiadna výnimka. |
| --- | --- |

(146)

Podľa všeobecne uplatňovaného rámca (115) sa na účely výpočtu dane z príjmu môžu straty z jedného roka pri obchodných činnostiach a činnostiach slobodného povolania prevádzať do nasledujúcich rokov počas maximálne päť rokov. V gréckom zákonníku o dani z príjmov sa v súvislosti s týmto pravidlom nestanovuje žiadna výnimka.

Výnimka z referenčného systému

| (147) | Podľa článku 2 ods. 5 zákona 3755/2009 môže spoločnosť PCT prevádzať straty do budúcich rokov bez časového obmedzenia. Týmto opatrením sa spoločnosti PCT poskytuje jasná selektívna výhoda, pretože sa odchyľuje od všeobecne uplatňovaného pravidla, z ktorého podľa gréckeho zákonníka o dani z príjmov neexistujú žiadne výnimky. Vďaka tomuto ustanoveniu bude môcť spoločnosť PCT previesť svoje straty do ktoréhokoľvek obdobia, kedy to bude vhodnejšie z hľadiska jej záujmov, zvlášť, keď sa zmení pomer jej investičných nákladov a zdaniteľného príjmu, t. j. keď bude mať vysoké zisky, aby sa vyhla plateniu daní, ktoré by za bežných okolností platila pri neexistencii výhody vyplývajúcej z tejto výnimky. |
| --- | --- |

(147)

Podľa článku 2 ods. 5 zákona 3755/2009 môže spoločnosť PCT prevádzať straty do budúcich rokov bez časového obmedzenia. Týmto opatrením sa spoločnosti PCT poskytuje jasná selektívna výhoda, pretože sa odchyľuje od všeobecne uplatňovaného pravidla, z ktorého podľa gréckeho zákonníka o dani z príjmov neexistujú žiadne výnimky. Vďaka tomuto ustanoveniu bude môcť spoločnosť PCT previesť svoje straty do ktoréhokoľvek obdobia, kedy to bude vhodnejšie z hľadiska jej záujmov, zvlášť, keď sa zmení pomer jej investičných nákladov a zdaniteľného príjmu, t. j. keď bude mať vysoké zisky, aby sa vyhla plateniu daní, ktoré by za bežných okolností platila pri neexistencii výhody vyplývajúcej z tejto výnimky.

| (148) | To znamená, že týmto ustanovením sa spoločnosti PCT poskytuje výhoda, ktorá sa rovná rozdielu medzi daňou z príjmov, ktorú skutočne platí, a daňou z príjmov právnických osôb, ktorú by musela platiť bez možnosti prevádzať svoje straty do budúcich rokov dlhšie ako päť rokov po vzniku týchto strát. |
| --- | --- |

(148)

To znamená, že týmto ustanovením sa spoločnosti PCT poskytuje výhoda, ktorá sa rovná rozdielu medzi daňou z príjmov, ktorú skutočne platí, a daňou z príjmov právnických osôb, ktorú by musela platiť bez možnosti prevádzať svoje straty do budúcich rokov dlhšie ako päť rokov po vzniku týchto strát.

| (149) | Grécke orgány a spoločnosť PCT tiež argumentujú, že právo prevádzať straty do budúcich rokov počas celého trvania koncesie sa v tomto prípade považovalo za vhodné ako uplatnenie zásady priraďovania príjmov k výdavkom. Podľa gréckych orgánov a spoločnosti PCT je to jedna zo základných zásad gréckeho zákonníka o dani z príjmov v tomto smere, ktorá bola ako taká uplatnená vo všeobecnej štruktúre, ktorej súčasťou je článok 2 ods. 5, a to by sa podľa nich malo považovať za referenčný systém. |
| --- | --- |

(149)

Grécke orgány a spoločnosť PCT tiež argumentujú, že právo prevádzať straty do budúcich rokov počas celého trvania koncesie sa v tomto prípade považovalo za vhodné ako uplatnenie zásady priraďovania príjmov k výdavkom. Podľa gréckych orgánov a spoločnosti PCT je to jedna zo základných zásad gréckeho zákonníka o dani z príjmov v tomto smere, ktorá bola ako taká uplatnená vo všeobecnej štruktúre, ktorej súčasťou je článok 2 ods. 5, a to by sa podľa nich malo považovať za referenčný systém.

| (150) | Ďalej argumentujú, že pri dlhodobých koncesiách na vybudovanie a prevádzkovanie verejnej infraštruktúry existuje značná nerovnováha medzi počiatočným obdobím budovania infraštruktúry a následnými štádiami prevádzkovania infraštruktúry, pričom sa očakáva, že infraštruktúra bude zisková, aby sa pokryli počiatočné straty. Keďže investície vyžadované na začiatku vedú k významným stratám počas obdobia dlhšieho ako päť rokov a vykompenzovať ich možno len v neskoršej časti platnosti koncesie, uplatnením päťročného obmedzenia by koncesionár prišiel o výhodu pravidla prevodu daňových strát do budúcich rokov. V tomto smere by boli podniky zodpovedné za veľké infraštruktúrne projekty v inej situácii ako obyčajné podniky. |
| --- | --- |

(150)

Ďalej argumentujú, že pri dlhodobých koncesiách na vybudovanie a prevádzkovanie verejnej infraštruktúry existuje značná nerovnováha medzi počiatočným obdobím budovania infraštruktúry a následnými štádiami prevádzkovania infraštruktúry, pričom sa očakáva, že infraštruktúra bude zisková, aby sa pokryli počiatočné straty. Keďže investície vyžadované na začiatku vedú k významným stratám počas obdobia dlhšieho ako päť rokov a vykompenzovať ich možno len v neskoršej časti platnosti koncesie, uplatnením päťročného obmedzenia by koncesionár prišiel o výhodu pravidla prevodu daňových strát do budúcich rokov. V tomto smere by boli podniky zodpovedné za veľké infraštruktúrne projekty v inej situácii ako obyčajné podniky.

| (151) | Komisia sa domnieva, že túto výnimku zo všeobecného pravidla nemožno považovať za vlastnú logike gréckeho daňového systému. Keďže päťročné pravidlo prevodu fiškálnych strát do budúcich rokov platí všeobecne a bez akéhokoľvek rozlišovania, prevod strát do budúcich rokov bez časového obmedzenia nemožno pokladať za odôvodnený pre verejné infraštruktúrne projekty. Desaťročné obmedzenie, ktoré v súčasnosti platí pre PPP, potvrdzuje záver, že neurčité obdobie stanovené osobitne pre spoločnosť PCT pre ňu predstavuje jasnú selektívnu výhodu. Komisia sa ďalej domnieva, že všetky podniky, ktoré realizujú investície, ktoré môžu trvať niekoľko rokov, sa nachádzajú v tej istej právnej a skutkovej situácii ako PCT a iní koncesionári v Grécku vzhľadom na ciele všeobecného zákonníka o dani z príjmov. Keďže v gréckom daňovom systéme sa nepripúšťa rozlišovanie v závislosti od trvania investícií podnikov, ale pre všetkých sa stanovuje toto všeobecné päťročné pravidlo, spoločnosť PCT nemožno z hľadiska tohto pravidla považovať za odlišnú od iných spoločností. Ako sa uvádza v bode 107, opatrenie uplatniteľné na všetky podniky zodpovedné za veľké infraštruktúrne projekty je selektívne, pretože sa vzťahuje len na obmedzenú kategóriu podnikov. |
| --- | --- |

(151)

Komisia sa domnieva, že túto výnimku zo všeobecného pravidla nemožno považovať za vlastnú logike gréckeho daňového systému. Keďže päťročné pravidlo prevodu fiškálnych strát do budúcich rokov platí všeobecne a bez akéhokoľvek rozlišovania, prevod strát do budúcich rokov bez časového obmedzenia nemožno pokladať za odôvodnený pre verejné infraštruktúrne projekty. Desaťročné obmedzenie, ktoré v súčasnosti platí pre PPP, potvrdzuje záver, že neurčité obdobie stanovené osobitne pre spoločnosť PCT pre ňu predstavuje jasnú selektívnu výhodu. Komisia sa ďalej domnieva, že všetky podniky, ktoré realizujú investície, ktoré môžu trvať niekoľko rokov, sa nachádzajú v tej istej právnej a skutkovej situácii ako PCT a iní koncesionári v Grécku vzhľadom na ciele všeobecného zákonníka o dani z príjmov. Keďže v gréckom daňovom systéme sa nepripúšťa rozlišovanie v závislosti od trvania investícií podnikov, ale pre všetkých sa stanovuje toto všeobecné päťročné pravidlo, spoločnosť PCT nemožno z hľadiska tohto pravidla považovať za odlišnú od iných spoločností. Ako sa uvádza v bode 107, opatrenie uplatniteľné na všetky podniky zodpovedné za veľké infraštruktúrne projekty je selektívne, pretože sa vzťahuje len na obmedzenú kategóriu podnikov.

Odôvodnenie logikou daňového systému

| (152) | Grécke orgány a spoločnosť PCT argumentujú, že a) „sledovaný cieľ“ pri tomto opatrení by mal byť cieľom sledovaným v odchylnom ustanovení; b) cieľom tohto ustanovenia je uplatnenie všeobecnej zásady daňového systému priraďovania príjmov k výdavkom na špecifické charakteristiky koncesií; c) uplatňovaním zásady na tieto projekty nedochádza k odstráneniu rizika, ktoré nesú koncesionári, ale jeho cieľom je zabezpečenie rovnakého zaobchádzania a odstránenie „štrukturálnej nevýhody“ týchto projektov; d) toto ustanovenie sa dôsledne uplatňuje pre všetky veľké verejné infraštruktúrne projekty v Grécku; e) možnosť prevodu strát do budúcich rokov počas celého trvania koncesie je primeraným mechanizmom na zohľadnenie špecifických charakteristík takýchto koncesií a objektívneho rozdielu medzi koncesionárom a inými obchodnými podnikmi. |
| --- | --- |

(152)

Grécke orgány a spoločnosť PCT argumentujú, že a) „sledovaný cieľ“ pri tomto opatrení by mal byť cieľom sledovaným v odchylnom ustanovení; b) cieľom tohto ustanovenia je uplatnenie všeobecnej zásady daňového systému priraďovania príjmov k výdavkom na špecifické charakteristiky koncesií; c) uplatňovaním zásady na tieto projekty nedochádza k odstráneniu rizika, ktoré nesú koncesionári, ale jeho cieľom je zabezpečenie rovnakého zaobchádzania a odstránenie „štrukturálnej nevýhody“ týchto projektov; d) toto ustanovenie sa dôsledne uplatňuje pre všetky veľké verejné infraštruktúrne projekty v Grécku; e) možnosť prevodu strát do budúcich rokov počas celého trvania koncesie je primeraným mechanizmom na zohľadnenie špecifických charakteristík takýchto koncesií a objektívneho rozdielu medzi koncesionárom a inými obchodnými podnikmi.

| (153) | Komisia poznamenáva, že cieľ daňového systému je potrebné stanoviť na úrovni referenčného systému, a nie na úrovni opatrenia zavádzajúceho výnimku (116). Keby samotné opatrenie predstavovalo referenčný systém, akékoľvek fiškálne opatrenie by sa vyhlo tomu, aby bolo klasifikované ako štátna pomoc, bez ohľadu na to, aké výnimočné by bolo. Cieľom systému daní z príjmov právnických osôb je vytváranie príjmov pre štátny rozpočet a došlo by k jeho ohrozeniu, keby sa konkrétnym spoločnostiam umožnilo znížiť si svoj daňový základ, keď to považujú za vhodné podľa svojich finančných záujmov. Okrem toho skutočnosť, že sa s veľkými infraštruktúrnymi projektmi spájajú vysoké investičné sumy, neznamená, že podniky, ktoré ich realizujú, sú v štrukturálnej nevýhode, ktorá sa musí napraviť systémom daní z príjmov. Všetky spoločnosti realizujúce investície počas prvého roka budovania svojej investície zaznamenávajú straty a nemusia mať v rámci päťročného obdobia stanoveného v gréckom zákonníku o dani z príjmov príjmy. Takéto odôvodnenie by v žiadnom prípade nevychádzalo zo zásad gréckeho systému daní z príjmov. Okrem toho skutočnosť, že podobné ustanovenie sa uplatnilo na niektoré veľké infraštruktúrne projekty v Grécku, neznamená, že opatrenie môže byť odôvodnené pre spoločnosť PCT. A napokon, údajné osobitné charakteristiky veľkých koncesií nemožno prijať ako opodstatnený cieľ všeobecne uplatňovaných pravidiel týkajúcich sa prevodu fiškálnych strát do budúcich rokov, ako je vysvetlené vyššie v odôvodneniach 98 až 100. To znamená, že grécke orgány a spoločnosť PCT nedokázali, že na základe zásad gréckeho systému daní z príjmov možno odôvodniť rozlišovanie v prospech spoločnosti PCT. |
| --- | --- |

(153)

Komisia poznamenáva, že cieľ daňového systému je potrebné stanoviť na úrovni referenčného systému, a nie na úrovni opatrenia zavádzajúceho výnimku (116). Keby samotné opatrenie predstavovalo referenčný systém, akékoľvek fiškálne opatrenie by sa vyhlo tomu, aby bolo klasifikované ako štátna pomoc, bez ohľadu na to, aké výnimočné by bolo. Cieľom systému daní z príjmov právnických osôb je vytváranie príjmov pre štátny rozpočet a došlo by k jeho ohrozeniu, keby sa konkrétnym spoločnostiam umožnilo znížiť si svoj daňový základ, keď to považujú za vhodné podľa svojich finančných záujmov. Okrem toho skutočnosť, že sa s veľkými infraštruktúrnymi projektmi spájajú vysoké investičné sumy, neznamená, že podniky, ktoré ich realizujú, sú v štrukturálnej nevýhode, ktorá sa musí napraviť systémom daní z príjmov. Všetky spoločnosti realizujúce investície počas prvého roka budovania svojej investície zaznamenávajú straty a nemusia mať v rámci päťročného obdobia stanoveného v gréckom zákonníku o dani z príjmov príjmy. Takéto odôvodnenie by v žiadnom prípade nevychádzalo zo zásad gréckeho systému daní z príjmov. Okrem toho skutočnosť, že podobné ustanovenie sa uplatnilo na niektoré veľké infraštruktúrne projekty v Grécku, neznamená, že opatrenie môže byť odôvodnené pre spoločnosť PCT. A napokon, údajné osobitné charakteristiky veľkých koncesií nemožno prijať ako opodstatnený cieľ všeobecne uplatňovaných pravidiel týkajúcich sa prevodu fiškálnych strát do budúcich rokov, ako je vysvetlené vyššie v odôvodneniach 98 až 100. To znamená, že grécke orgány a spoločnosť PCT nedokázali, že na základe zásad gréckeho systému daní z príjmov možno odôvodniť rozlišovanie v prospech spoločnosti PCT.

| (154) | Komisia sa preto domnieva, že posudzované selektívne opatrenie nie je možné odôvodniť logikou gréckeho referenčného daňového systému opísaného vyššie. |
| --- | --- |

(154)

Komisia sa preto domnieva, že posudzované selektívne opatrenie nie je možné odôvodniť logikou gréckeho referenčného daňového systému opísaného vyššie.

5.3.4.   Výber z troch metód odpisovania

Referenčný systém

| (155) | V gréckom zákonníku o dani z príjmov sa stanovuje, že všeobecným pravidlom pre odpisovanie aktív je „pevne stanovená lineárna metóda“ odpisovania (117)
   (118). Podľa článku 1 ods. 2 prezidentského dekrétu 299/2003 (119) sú spoločnosti povinné odpisovať svoj hmotný majetok každý rok s použitím odpisových sadzieb stanovených v tomto dekréte bez ohľadu na to, či počas obdobia odpisovania vykazujú zisky alebo straty. To znamená, že ak sa odpisovanie uskutočňuje s použitím sadzieb, ktoré sú vyššie ako sadzby stanovené v prezidentskom dekréte, neberú sa do úvahy na daňové účely. |
| --- | --- |

(155)

V gréckom zákonníku o dani z príjmov sa stanovuje, že všeobecným pravidlom pre odpisovanie aktív je „pevne stanovená lineárna metóda“ odpisovania (117)
   (118). Podľa článku 1 ods. 2 prezidentského dekrétu 299/2003 (119) sú spoločnosti povinné odpisovať svoj hmotný majetok každý rok s použitím odpisových sadzieb stanovených v tomto dekréte bez ohľadu na to, či počas obdobia odpisovania vykazujú zisky alebo straty. To znamená, že ak sa odpisovanie uskutočňuje s použitím sadzieb, ktoré sú vyššie ako sadzby stanovené v prezidentskom dekréte, neberú sa do úvahy na daňové účely.

| (156) | Zvlášť v prípade koncesných zmlúv sú rezervy na opätovné získanie aktív, ktoré sa po uplynutí určitého času na základe zmluvy vrátia štátu alebo tretím stranám, (120) odpočítateľné od hrubých príjmov (121). Podľa ministerského rozhodnutia 100/2005 (122) sa rezervy na opätovné získanie aktív, ktoré sa vrátia štátu alebo tretím stranám bez kompenzácie, vytvárajú každý rok a počas toľkých rokov, koľko rokov platí koncesná zmluva. Táto rezerva sa odpočítava od hrubého príjmu a nevytvára sa zo ziskov spoločnosti. Spoločnosť nie je oprávnená počítať odpisy na základe prezidentského dekrétu 299/2003, ktorý je všeobecne uplatniteľný, z dôvodu tohto osobitného ustanovenia, ale aj z dôvodu, že dielo, ktoré vybudovala spoločnosť na využívanie, nepatrí spoločnosti, ale štátu alebo tretej strane. Predmetný odpočet sa počíta nezávisle od existencie ziskov. |
| --- | --- |

(156)

Zvlášť v prípade koncesných zmlúv sú rezervy na opätovné získanie aktív, ktoré sa po uplynutí určitého času na základe zmluvy vrátia štátu alebo tretím stranám, (120) odpočítateľné od hrubých príjmov (121). Podľa ministerského rozhodnutia 100/2005 (122) sa rezervy na opätovné získanie aktív, ktoré sa vrátia štátu alebo tretím stranám bez kompenzácie, vytvárajú každý rok a počas toľkých rokov, koľko rokov platí koncesná zmluva. Táto rezerva sa odpočítava od hrubého príjmu a nevytvára sa zo ziskov spoločnosti. Spoločnosť nie je oprávnená počítať odpisy na základe prezidentského dekrétu 299/2003, ktorý je všeobecne uplatniteľný, z dôvodu tohto osobitného ustanovenia, ale aj z dôvodu, že dielo, ktoré vybudovala spoločnosť na využívanie, nepatrí spoločnosti, ale štátu alebo tretej strane. Predmetný odpočet sa počíta nezávisle od existencie ziskov.

| (157) | A napokon, náklady súvisiace s vylepšeniami a doplnkami na prenajatých nehnuteľnostiach sa odpisujú v rovnakých tranžiach počas obdobia prenájmu za predpokladu, že príslušná odpisová sadzba nie je nižšia ako sadzba stanovená v prezidentskom dekréte 299/2003 (123). |
| --- | --- |

(157)

A napokon, náklady súvisiace s vylepšeniami a doplnkami na prenajatých nehnuteľnostiach sa odpisujú v rovnakých tranžiach počas obdobia prenájmu za predpokladu, že príslušná odpisová sadzba nie je nižšia ako sadzba stanovená v prezidentskom dekréte 299/2003 (123).

| (158) | To znamená, že všeobecný referenčný systém, pokiaľ ide o toto opatrenie, spočíva v lineárnej metóde odpisovania, ktorá je všeobecne platná, počas celej platnosti koncesie, čo je obdobie stanovené pre zmluvy, na základe ktorých sa odpísané aktívum vráti štátu alebo tretej strane. |
| --- | --- |

(158)

To znamená, že všeobecný referenčný systém, pokiaľ ide o toto opatrenie, spočíva v lineárnej metóde odpisovania, ktorá je všeobecne platná, počas celej platnosti koncesie, čo je obdobie stanovené pre zmluvy, na základe ktorých sa odpísané aktívum vráti štátu alebo tretej strane.

| (159) | Grécke orgány a spoločnosť PCT argumentujú, že ustanovenia týkajúce sa odpisovania umožňujú pružnosť pri výbere z alternatívnych metód odpisovania a odpisových sadzieb s cieľom umožniť primeraný prístup k rôznym situáciám. V tejto súvislosti poukazujú na možnosť priemyselných, banských, ťažobných podnikov a zmiešaných podnikov tohto druhu rozhodnúť sa, či použijú lineárnu metódu alebo metódu degresívneho odpisu. Podľa nich o výbere metódy odpisovania, ako aj o výbere odpisových sadzieb rozhodujú podľa vlastného uváženia daňoví poplatníci. Vzhľadom na tieto dve metódy a zásadu pružnosti v tomto smere poukazujú na možnosť PPP vybrať si medzi uplatňovaním lineárnej metódy počas celého obdobia trvania projektu a desaťročnou lineárnou metódou s možnosťou zvoliť si dlhšie obdobie odpisovania do jedného mesiaca od dokončenia projektu (124). A nakoniec opakujú argumentáciu, ktorú poskytli pred rozhodnutím o začatí konania, a síce, že pružnosť tohto systému vidieť aj na skutočnosti, že ostatné spoločnosti, ktorým boli udelené koncesie na veľké verejné infraštruktúrne projekty v Grécku, si môžu vybrať spomedzi rôznych metód odpisovania. |
| --- | --- |

(159)

Grécke orgány a spoločnosť PCT argumentujú, že ustanovenia týkajúce sa odpisovania umožňujú pružnosť pri výbere z alternatívnych metód odpisovania a odpisových sadzieb s cieľom umožniť primeraný prístup k rôznym situáciám. V tejto súvislosti poukazujú na možnosť priemyselných, banských, ťažobných podnikov a zmiešaných podnikov tohto druhu rozhodnúť sa, či použijú lineárnu metódu alebo metódu degresívneho odpisu. Podľa nich o výbere metódy odpisovania, ako aj o výbere odpisových sadzieb rozhodujú podľa vlastného uváženia daňoví poplatníci. Vzhľadom na tieto dve metódy a zásadu pružnosti v tomto smere poukazujú na možnosť PPP vybrať si medzi uplatňovaním lineárnej metódy počas celého obdobia trvania projektu a desaťročnou lineárnou metódou s možnosťou zvoliť si dlhšie obdobie odpisovania do jedného mesiaca od dokončenia projektu (124). A nakoniec opakujú argumentáciu, ktorú poskytli pred rozhodnutím o začatí konania, a síce, že pružnosť tohto systému vidieť aj na skutočnosti, že ostatné spoločnosti, ktorým boli udelené koncesie na veľké verejné infraštruktúrne projekty v Grécku, si môžu vybrať spomedzi rôznych metód odpisovania.

| (160) | Komisia poznamenáva, že možnosť priemyselných, banských, ťažobných podnikov a zmiešaných podnikov tohto druhu vybrať si z dvoch druhov metód odpisovania by sa nemohla vzťahovať na spoločnosť PCT, pretože táto možnosť sa nevzťahovala na zmluvy, na základe ktorých sa aktívum po ukončení platnosti zmluvy vracia štátu alebo tretej strane. |
| --- | --- |

(160)

Komisia poznamenáva, že možnosť priemyselných, banských, ťažobných podnikov a zmiešaných podnikov tohto druhu vybrať si z dvoch druhov metód odpisovania by sa nemohla vzťahovať na spoločnosť PCT, pretože táto možnosť sa nevzťahovala na zmluvy, na základe ktorých sa aktívum po ukončení platnosti zmluvy vracia štátu alebo tretej strane.

| (161) | Okrem toho skutočnosť, že iné spoločnosti mohli využívať podobné výhody, neznamená, že takéto výhody môžu predstavovať referenčný systém. Predovšetkým zo skutočnosti, že ostatné spoločnosti, ktorým boli udelené koncesie na veľké verejné infraštruktúrne projekty v Grécku, si môžu vybrať spomedzi rôznych metód odpisovania, len vyplýva, že táto možnosť sa obmedzuje na kategóriu spoločností, a síce na spoločnosti realizujúce veľké verejné infraštruktúrne projekty. |
| --- | --- |

(161)

Okrem toho skutočnosť, že iné spoločnosti mohli využívať podobné výhody, neznamená, že takéto výhody môžu predstavovať referenčný systém. Predovšetkým zo skutočnosti, že ostatné spoločnosti, ktorým boli udelené koncesie na veľké verejné infraštruktúrne projekty v Grécku, si môžu vybrať spomedzi rôznych metód odpisovania, len vyplýva, že táto možnosť sa obmedzuje na kategóriu spoločností, a síce na spoločnosti realizujúce veľké verejné infraštruktúrne projekty.

| (162) | Komisia sa preto domnieva, že referenčný systém pre toto opatrenie je systém určený vo vyššie uvedených odôvodneniach 155 až 156. |
| --- | --- |

(162)

Komisia sa preto domnieva, že referenčný systém pre toto opatrenie je systém určený vo vyššie uvedených odôvodneniach 155 až 156.

Výnimka z referenčného systému

| (163) | Článok 2 písm. 6 posudzovaného zákona umožňuje spoločnosti výber spomedzi troch rôznych metód odpisovania:






  a) | Pevne stanovená lineárna metóda počas celého obdobia platnosti koncesie. |
| --- | --- | --- |

(163)

Článok 2 písm. 6 posudzovaného zákona umožňuje spoločnosti výber spomedzi troch rôznych metód odpisovania:

a)

Pevne stanovená lineárna metóda počas celého obdobia platnosti koncesie.

| b) | Odpisovanie stavebných nákladov prác do 10 rokov od okamihu dokončenia prác v ročných rovnakých sumách (125). V prípade, že si bude spoločnosť PCT želať odpisovať takéto náklady počas dlhšieho obdobia, môže to urobiť, ale v tom prípade by o tom musela informovať daňový orgán do jedného mesiaca od skočenia fiškálneho roka, počas ktorého bolo dielo dokončené. |
| --- | --- |

b)

Odpisovanie stavebných nákladov prác do 10 rokov od okamihu dokončenia prác v ročných rovnakých sumách (125). V prípade, že si bude spoločnosť PCT želať odpisovať takéto náklady počas dlhšieho obdobia, môže to urobiť, ale v tom prípade by o tom musela informovať daňový orgán do jedného mesiaca od skočenia fiškálneho roka, počas ktorého bolo dielo dokončené.

| c) | Odpis akejkoľvek sumy do 100 % jej stavebných nákladov do piatich rokov od začatia obchodného využívania diela (126). Vo všetkých následných rokoch môže odpísať až 50 % neodpísaných stavebných nákladov dokončených prác bez ohľadu na čas dokončenia. Ak si spoločnosť PCT želá použiť túto metódu, musí o svojom úmysle informovať príslušný daňový orgán kedykoľvek do šiestich rokov od začatia platnosti koncesie. |
| --- | --- |

c)

Odpis akejkoľvek sumy do 100 % jej stavebných nákladov do piatich rokov od začatia obchodného využívania diela (126). Vo všetkých následných rokoch môže odpísať až 50 % neodpísaných stavebných nákladov dokončených prác bez ohľadu na čas dokončenia. Ak si spoločnosť PCT želá použiť túto metódu, musí o svojom úmysle informovať príslušný daňový orgán kedykoľvek do šiestich rokov od začatia platnosti koncesie.

| (164) | Spoločnosti PCT bola poskytnutá možnosť vybrať si medzi štandardnou, všeobecne uplatňovanou lineárnou metódou odpisovania a dvoma inými metódami odpisovania, ktoré sú dostupné pre niektoré veľké infraštruktúrne projekty v Grécku. Ustanovením sa spoločnosti PCT poskytuje právo vybrať si metódy odpisovania, ktoré môžu predstavovať výhodu v porovnaní so všeobecným systémom. Ak si napríklad spoločnosť PCT vyberie jednu z dvoch zrýchlených metód odpisovania, bude si môcť znížiť svoj daňový základ vo väčšej miere a v skoršom štádiu v porovnaní s tým, čo by robila v prípade uplatňovania štandardnej lineárnej metódy. Okrem toho, možnosť vybrať si podľa voľného uváženia 3. metódu odpisovania do šiestich rokov od začatia platnosti koncesie, ktorá bola spoločnosti poskytnutá, v praxi znamená, že spoločnosť PCT si môže vybrať spôsob a úroveň, na ktorú si zníži daňový základ v neskoršom štádiu, keď bude môcť presnejšie vypočítať svoje zdaniteľné príjmy. To znamená, že v závislosti od svojich príjmov v tom čase si môže vďaka tejto výhode znížiť zdaniteľné príjmy a platiť menšie dane, než by platila, keby odpisovala všetky svoje aktíva podľa všeobecne uplatňovaných pravidiel. |
| --- | --- |

(164)

Spoločnosti PCT bola poskytnutá možnosť vybrať si medzi štandardnou, všeobecne uplatňovanou lineárnou metódou odpisovania a dvoma inými metódami odpisovania, ktoré sú dostupné pre niektoré veľké infraštruktúrne projekty v Grécku. Ustanovením sa spoločnosti PCT poskytuje právo vybrať si metódy odpisovania, ktoré môžu predstavovať výhodu v porovnaní so všeobecným systémom. Ak si napríklad spoločnosť PCT vyberie jednu z dvoch zrýchlených metód odpisovania, bude si môcť znížiť svoj daňový základ vo väčšej miere a v skoršom štádiu v porovnaní s tým, čo by robila v prípade uplatňovania štandardnej lineárnej metódy. Okrem toho, možnosť vybrať si podľa voľného uváženia 3. metódu odpisovania do šiestich rokov od začatia platnosti koncesie, ktorá bola spoločnosti poskytnutá, v praxi znamená, že spoločnosť PCT si môže vybrať spôsob a úroveň, na ktorú si zníži daňový základ v neskoršom štádiu, keď bude môcť presnejšie vypočítať svoje zdaniteľné príjmy. To znamená, že v závislosti od svojich príjmov v tom čase si môže vďaka tejto výhode znížiť zdaniteľné príjmy a platiť menšie dane, než by platila, keby odpisovala všetky svoje aktíva podľa všeobecne uplatňovaných pravidiel.

| (165) | Grécke orgány a spoločnosť PCT argumentujú, že výber metódy odpisovania nemôže predstavovať výhodu, pretože výhodou daňovej úľavy zostávajú úplné náklady na odpisy a líšiť sa bude len počet rokov, na ktoré bude rozložená. |
| --- | --- |

(165)

Grécke orgány a spoločnosť PCT argumentujú, že výber metódy odpisovania nemôže predstavovať výhodu, pretože výhodou daňovej úľavy zostávajú úplné náklady na odpisy a líšiť sa bude len počet rokov, na ktoré bude rozložená.

| (166) | Komisia v tomto smere poznamenáva, že úplný odpis aktíva za kratšie alebo dlhšie časové obdobie môže viesť k rozlišovaniu finančného výsledku a zdaniteľnej situácie spoločnosti v určitom období, a tým môže viesť k výhode. Ak napríklad spoločnosť odpíše celkovú hodnotu aktíva o 10 rokov namiesto o 35 rokov, bude si môcť znížiť daňový základ v skoršom štádiu. Hodnota odpisovaných nákladov, ktorá bude zohľadnená v prvom prípade, bude vyššia ako hodnota tých istých odpísaných nákladov po uplynutí dlhšieho obdobia. Komisia sa preto domnieva, že daňovou úľavou naozaj zostávajú úplné náklady na odpisy, ale spôsob, ktorým sa tieto náklady na odpisy používajú na účely zdanenia, môže viesť k dodatočnému zvýhodneniu pre spoločnosť PCT, ktorou iné spoločnosti nedisponujú. |
| --- | --- |

(166)

Komisia v tomto smere poznamenáva, že úplný odpis aktíva za kratšie alebo dlhšie časové obdobie môže viesť k rozlišovaniu finančného výsledku a zdaniteľnej situácie spoločnosti v určitom období, a tým môže viesť k výhode. Ak napríklad spoločnosť odpíše celkovú hodnotu aktíva o 10 rokov namiesto o 35 rokov, bude si môcť znížiť daňový základ v skoršom štádiu. Hodnota odpisovaných nákladov, ktorá bude zohľadnená v prvom prípade, bude vyššia ako hodnota tých istých odpísaných nákladov po uplynutí dlhšieho obdobia. Komisia sa preto domnieva, že daňovou úľavou naozaj zostávajú úplné náklady na odpisy, ale spôsob, ktorým sa tieto náklady na odpisy používajú na účely zdanenia, môže viesť k dodatočnému zvýhodneniu pre spoločnosť PCT, ktorou iné spoločnosti nedisponujú.

| (167) | Grécke orgány a spoločnosť PCT uviedli, že pružnosť vlastná pravidlám odpisovania v Grécku by mala v sebe zahŕňať celú škálu možností s cieľom umožniť uplatnenie primeraného prístupu k rôznym okolnostiam verejných infraštruktúrnych projektov pri zabezpečení úplného odpísania hodnoty aktív. |
| --- | --- |

(167)

Grécke orgány a spoločnosť PCT uviedli, že pružnosť vlastná pravidlám odpisovania v Grécku by mala v sebe zahŕňať celú škálu možností s cieľom umožniť uplatnenie primeraného prístupu k rôznym okolnostiam verejných infraštruktúrnych projektov pri zabezpečení úplného odpísania hodnoty aktív.

| (168) | Všeobecne uplatňované pravidlo pevne stanovenej lineárnej metódy pre koncesné zmluvy, t. j. pre spoločnosti, ktoré sú v rovnakej právnej a skutkovej situácii, je však jasne stanovené v zákone a „pružnosť“ týkajúcu sa rozpätia odpisových sadzieb nemožno všeobecne uplatniť na náklady koncesných zmlúv, ale na iné typy investičných nákladov. |
| --- | --- |

(168)

Všeobecne uplatňované pravidlo pevne stanovenej lineárnej metódy pre koncesné zmluvy, t. j. pre spoločnosti, ktoré sú v rovnakej právnej a skutkovej situácii, je však jasne stanovené v zákone a „pružnosť“ týkajúcu sa rozpätia odpisových sadzieb nemožno všeobecne uplatniť na náklady koncesných zmlúv, ale na iné typy investičných nákladov.

| (169) | Grécke orgány tiež argumentujú, že Komisia si vo svojom rozhodnutí o začatí konania nesprávne vyložila dodatočnú pružnosť poskytnutú spoločnosti PCT, ktorá v sebe automaticky a nevyhnutne nezahrnuje výhodu. Princíp každej dostupnej metódy odpisovania a zvlášť rozpätie odpisových sadzieb v rámci každej metódy v kombinácii s konkrétnym súborom okolností (127) znamenajú, že v zásade nemožno vylúčiť, že prostredníctvom ktorejkoľvek z alternatívnych metód sa dosiahne podobný výsledok. Okrem toho samotná skutočnosť, že jeden podnik má viac možností ako iný, automaticky neznamená, že vzniká výhoda. To, či existuje konkurenčná výhoda, alebo nie, by bolo možné určiť len na základe posúdenia podmienok hospodárskej súťaže a rôznych výsledkov, ktoré by sa mohli dosiahnuť za konkrétnych okolností pri uplatňovaní alternatívnych metód odpisovania dostupných každému konkurentovi. |
| --- | --- |

(169)

Grécke orgány tiež argumentujú, že Komisia si vo svojom rozhodnutí o začatí konania nesprávne vyložila dodatočnú pružnosť poskytnutú spoločnosti PCT, ktorá v sebe automaticky a nevyhnutne nezahrnuje výhodu. Princíp každej dostupnej metódy odpisovania a zvlášť rozpätie odpisových sadzieb v rámci každej metódy v kombinácii s konkrétnym súborom okolností (127) znamenajú, že v zásade nemožno vylúčiť, že prostredníctvom ktorejkoľvek z alternatívnych metód sa dosiahne podobný výsledok. Okrem toho samotná skutočnosť, že jeden podnik má viac možností ako iný, automaticky neznamená, že vzniká výhoda. To, či existuje konkurenčná výhoda, alebo nie, by bolo možné určiť len na základe posúdenia podmienok hospodárskej súťaže a rôznych výsledkov, ktoré by sa mohli dosiahnuť za konkrétnych okolností pri uplatňovaní alternatívnych metód odpisovania dostupných každému konkurentovi.

| (170) | Komisia sa domnieva, že jej argumentáciu v rozhodnutí o začatí konania (128) v tomto smere v zásade potvrdzuje vyššie uvedená argumentácia. Keďže každá metóda odpisovania v sebe zahrnuje iné parametre, ktoré je potrebné posúdiť, aby bolo možné vybrať tú najlepšiu, v dôsledku tohto ustanovenia sa spoločnosť PCT môže slobodne rozhodnúť, ako uskutoční svoje výpočty, a slobodne si môže vybrať spomedzi rôznych metód odpisovania tú, ktorá najviac vyhovuje jej záujmom. Zvlášť skutočnosť, že do šiestich rokov od začatia projektu sa ešte stále môže rozhodnúť zmeniť svoju príslušnú metódu odpisovania, znamená, že jej miera slobodného výberu je väčšia ako u bežného prevádzkovateľa (129). Okrem toho, keďže spoločnosť PCT si na rozdiel o iných podnikov, ktoré môžu uplatňovať len bežné pravidlá odpisovania pre koncesie, môže vybrať metódu odpisovania, ktorú považuje za vhodnú, jednoznačne sa jej poskytuje selektívna výhoda v porovnaní s inými spoločnosťami. Z tohto hľadiska nemá význam skúmať podmienky hospodárskej súťaže a rôzne výsledky, ktoré by mohli rôzni konkurenti dosiahnuť za konkrétnych okolností, keďže to nie je cieľ, na základe ktorého treba porovnávať porovnateľnú právnu a skutkovú situáciu spoločnosti PCT. |
| --- | --- |

(170)

Komisia sa domnieva, že jej argumentáciu v rozhodnutí o začatí konania (128) v tomto smere v zásade potvrdzuje vyššie uvedená argumentácia. Keďže každá metóda odpisovania v sebe zahrnuje iné parametre, ktoré je potrebné posúdiť, aby bolo možné vybrať tú najlepšiu, v dôsledku tohto ustanovenia sa spoločnosť PCT môže slobodne rozhodnúť, ako uskutoční svoje výpočty, a slobodne si môže vybrať spomedzi rôznych metód odpisovania tú, ktorá najviac vyhovuje jej záujmom. Zvlášť skutočnosť, že do šiestich rokov od začatia projektu sa ešte stále môže rozhodnúť zmeniť svoju príslušnú metódu odpisovania, znamená, že jej miera slobodného výberu je väčšia ako u bežného prevádzkovateľa (129). Okrem toho, keďže spoločnosť PCT si na rozdiel o iných podnikov, ktoré môžu uplatňovať len bežné pravidlá odpisovania pre koncesie, môže vybrať metódu odpisovania, ktorú považuje za vhodnú, jednoznačne sa jej poskytuje selektívna výhoda v porovnaní s inými spoločnosťami. Z tohto hľadiska nemá význam skúmať podmienky hospodárskej súťaže a rôzne výsledky, ktoré by mohli rôzni konkurenti dosiahnuť za konkrétnych okolností, keďže to nie je cieľ, na základe ktorého treba porovnávať porovnateľnú právnu a skutkovú situáciu spoločnosti PCT.

| (171) | Grécke orgány okrem toho trvajú na svojej počiatočnej argumentácii, pokiaľ ide o pravidlá odpisovania uplatňované pre spoločnosť PPA a solúnsky prístav (130), druhé dva najdôležitejšie prístavy Grécka, a trvajú na svojom názore, že predmetným ustanovením sa zabezpečuje, aby sa voči spoločnosti PCT neuplatňovali nepriaznivejšie podmienky ako voči týmto dvom druhým prevádzkovateľom prístavov. |
| --- | --- |

(171)

Grécke orgány okrem toho trvajú na svojej počiatočnej argumentácii, pokiaľ ide o pravidlá odpisovania uplatňované pre spoločnosť PPA a solúnsky prístav (130), druhé dva najdôležitejšie prístavy Grécka, a trvajú na svojom názore, že predmetným ustanovením sa zabezpečuje, aby sa voči spoločnosti PCT neuplatňovali nepriaznivejšie podmienky ako voči týmto dvom druhým prevádzkovateľom prístavov.

| (172) | Komisia poznamenáva, že skutočnosť, že v danom čase sa pre spoločnosť PPA a solúnsky prístav mohli uplatniť konkrétne odpisové sadzby, v žiadnom prípade neznamená, že spoločnosť PCT mohla byť oprávnená na osobitné zaobchádzanie ani že bolo takéto osobitné zaobchádzanie odôvodnené. Komisia sa preto domnieva, že posudzované ustanovenie v sebe zahrnuje selektívnu výhodu pre spoločnosť PCT. |
| --- | --- |

(172)

Komisia poznamenáva, že skutočnosť, že v danom čase sa pre spoločnosť PPA a solúnsky prístav mohli uplatniť konkrétne odpisové sadzby, v žiadnom prípade neznamená, že spoločnosť PCT mohla byť oprávnená na osobitné zaobchádzanie ani že bolo takéto osobitné zaobchádzanie odôvodnené. Komisia sa preto domnieva, že posudzované ustanovenie v sebe zahrnuje selektívnu výhodu pre spoločnosť PCT.

| (173) | Táto výhoda spočíva v tom, že spoločnosť PCT si môže vybrať spomedzi troch metód odpisovania, a rovná sa rozdielu medzi daňou z príjmov, ktorú by spoločnosť PCT musela platiť, keby sa uplatnila pevne stanovená lineárna metóda, a daňou z príjmov, ktorú by v konečnom dôsledku zaplatila pri uplatnení inej metódy odpisovania. |
| --- | --- |

(173)

Táto výhoda spočíva v tom, že spoločnosť PCT si môže vybrať spomedzi troch metód odpisovania, a rovná sa rozdielu medzi daňou z príjmov, ktorú by spoločnosť PCT musela platiť, keby sa uplatnila pevne stanovená lineárna metóda, a daňou z príjmov, ktorú by v konečnom dôsledku zaplatila pri uplatnení inej metódy odpisovania.

Odôvodnenie logikou daňového systému

| (174) | Grécke orgány a spoločnosť PCT argumentujú, že a) výber alternatívnych metód odpisovania je súčasťou všeobecnej štruktúry uplatňovanej na všetky podniky poverené realizáciou verejných infraštruktúrnych projektov vo všetkých sektoroch hospodárstva; b) nedochádza k žiadnej diskriminácii, pretože koncesionári veľkých infraštruktúrnych projektov sú v inej právnej a skutkovej situácii ako iné činnosti; c) ustanovenie je v súlade s jej cieľom a dostupné pre všetky takéto spoločnosti; d) dôležitými aspektmi sú sledovaný cieľ, zvolený mechanizmus a zásada pružnosti vo všeobecnom systéme odpisovania aktív; e) bez tohto ustanovenia by existovala právna neistota, pretože existujú typy aktív, pre ktoré nie sú dostupné žiadne odpisové sadzby; f) podstatou ustanovenia je umožniť väčšiu pružnosť pri odpisovaní aktív, na ktoré nemožno uplatniť štandardné sadzby z dôvodu špecifík verejných infraštruktúrnych koncesií; g) keďže sa tento mechanizmus systematicky uplatňuje na všetky verejné infraštruktúrne koncesie vo všetkých sektoroch, je v súlade s príslušnou zásadou pružnosti systému odpisovania; h) tento mechanizmus je vhodný a primeraný, pretože uplatňuje zásadu pružnosti, a neexistuje žiadna vhodnejšia alternatíva, ako zabezpečiť takúto pružnosť pri odpisovaní, vzhľadom na to, že okolnosti, ktorým každý podnik čelí v čase výberu svojej metódy odpisovania, nemožno predvídať; i) spoločnosť PCT nemá žiadnu inú možnosť výberu podľa vlastného uváženia než tú, ktorá je odôvodnená na základe všeobecnej zásady pružnosti. |
| --- | --- |

(174)

Grécke orgány a spoločnosť PCT argumentujú, že a) výber alternatívnych metód odpisovania je súčasťou všeobecnej štruktúry uplatňovanej na všetky podniky poverené realizáciou verejných infraštruktúrnych projektov vo všetkých sektoroch hospodárstva; b) nedochádza k žiadnej diskriminácii, pretože koncesionári veľkých infraštruktúrnych projektov sú v inej právnej a skutkovej situácii ako iné činnosti; c) ustanovenie je v súlade s jej cieľom a dostupné pre všetky takéto spoločnosti; d) dôležitými aspektmi sú sledovaný cieľ, zvolený mechanizmus a zásada pružnosti vo všeobecnom systéme odpisovania aktív; e) bez tohto ustanovenia by existovala právna neistota, pretože existujú typy aktív, pre ktoré nie sú dostupné žiadne odpisové sadzby; f) podstatou ustanovenia je umožniť väčšiu pružnosť pri odpisovaní aktív, na ktoré nemožno uplatniť štandardné sadzby z dôvodu špecifík verejných infraštruktúrnych koncesií; g) keďže sa tento mechanizmus systematicky uplatňuje na všetky verejné infraštruktúrne koncesie vo všetkých sektoroch, je v súlade s príslušnou zásadou pružnosti systému odpisovania; h) tento mechanizmus je vhodný a primeraný, pretože uplatňuje zásadu pružnosti, a neexistuje žiadna vhodnejšia alternatíva, ako zabezpečiť takúto pružnosť pri odpisovaní, vzhľadom na to, že okolnosti, ktorým každý podnik čelí v čase výberu svojej metódy odpisovania, nemožno predvídať; i) spoločnosť PCT nemá žiadnu inú možnosť výberu podľa vlastného uváženia než tú, ktorá je odôvodnená na základe všeobecnej zásady pružnosti.

| (175) | Komisia v prvom rade pripomína, že podľa štandardnej judikatúry by mal členský štát poskytnúť odôvodnenie selektívnych opatrení (131). Z argumentácie, ktorú poskytli grécke orgány a príjemca, nie je zrejmé, ako možno opatrenie, ktoré príjemcovi umožňuje voľnosť pri rozhodovaní, považovať za odôvodnené na základe logiky daňového systému. Preto trvá na svojich predbežných záveroch z rozhodnutia o začatí konania, že toto opatrenie nemožno ospravedlniť povahou a všeobecnou štruktúrou systému. |
| --- | --- |

(175)

Komisia v prvom rade pripomína, že podľa štandardnej judikatúry by mal členský štát poskytnúť odôvodnenie selektívnych opatrení (131). Z argumentácie, ktorú poskytli grécke orgány a príjemca, nie je zrejmé, ako možno opatrenie, ktoré príjemcovi umožňuje voľnosť pri rozhodovaní, považovať za odôvodnené na základe logiky daňového systému. Preto trvá na svojich predbežných záveroch z rozhodnutia o začatí konania, že toto opatrenie nemožno ospravedlniť povahou a všeobecnou štruktúrou systému.

| (176) | Ďalej poznamenáva, že pružnosť poskytujúca príjemcovi voľnosť v rozhodovaní pri odpisovaní aktív, nemožno považovať za zásadu, ktorá je základom fiškálneho systému a ktorou možno toto opatrenie odôvodniť. Tým by sa v zásade dospelo ku konštatovaniu, že samotné opatrenie je všeobecným systémom a jeho mechanizmus by bol cieľom, na základe ktorého možno opatrenie odôvodniť. Keby sa mohla uplatniť takáto argumentácia, dalo by sa vyhnúť tomu, aby sa akékoľvek fiškálne opatrenie umožňujúce rozhodovanie podľa vlastného uváženia klasifikovalo ako štátna pomoc. Okrem toho všetku argumentáciu v zmysle, že podobné pravidlá sa uplatňujú pri iných koncesných zmluvách na verejné infraštruktúrne projekty v Grécku, nemožno považovať za odôvodnenie opatrenia (132). To znamená, že opatrenie predstavuje selektívnu výhodu, ktorú nemožno odôvodniť logikou všeobecnej štruktúry systému. |
| --- | --- |

(176)

Ďalej poznamenáva, že pružnosť poskytujúca príjemcovi voľnosť v rozhodovaní pri odpisovaní aktív, nemožno považovať za zásadu, ktorá je základom fiškálneho systému a ktorou možno toto opatrenie odôvodniť. Tým by sa v zásade dospelo ku konštatovaniu, že samotné opatrenie je všeobecným systémom a jeho mechanizmus by bol cieľom, na základe ktorého možno opatrenie odôvodniť. Keby sa mohla uplatniť takáto argumentácia, dalo by sa vyhnúť tomu, aby sa akékoľvek fiškálne opatrenie umožňujúce rozhodovanie podľa vlastného uváženia klasifikovalo ako štátna pomoc. Okrem toho všetku argumentáciu v zmysle, že podobné pravidlá sa uplatňujú pri iných koncesných zmluvách na verejné infraštruktúrne projekty v Grécku, nemožno považovať za odôvodnenie opatrenia (132). To znamená, že opatrenie predstavuje selektívnu výhodu, ktorú nemožno odôvodniť logikou všeobecnej štruktúry systému.

5.3.5.   Oslobodenie od kolkových poplatkov pri zmluvách o pôžičke a akejkoľvek doplnkovej zmluve súvisiacej s financovaním investičného projektu (článok 2 ods. 8)

Referenčný systém

| (177) | Podľa všeobecne platných právnych predpisov sa kolkové dane uvaľujú na písomné formy niektorých aktov občianskeho a obchodného práva, čo teda zahrnuje zmluvy o pôžičke, úvere a doplnkové zmluvy. Podľa prezidentského dekrétu o kolkových daniach (133), sa kolkové dane vyberajú v súvislosti s konkrétnym dokumentom, v ktorom sa písomne stanovuje transakcia. Kolková daň sa vzťahuje na samotný akt, preto je na stranách, aby sa dohodli, ktorá strana bude povinná ju zaplatiť. V praxi to však znamená, že pri zmluvách o pôžičke, úvere a doplnkových zmluvách je príslušné kolkové dane povinný platiť najmä dlžník, pretože veriteľ má právomoc uložiť takú platbu. Zavedenie DPH ako dane zo všeobecných výdavkov zákonom 1642/1986 v gréckom právnom poriadku malo za následok, že niektoré kolkové dane a dane z obratu nahradila DPH (134). |
| --- | --- |

(177)

Podľa všeobecne platných právnych predpisov sa kolkové dane uvaľujú na písomné formy niektorých aktov občianskeho a obchodného práva, čo teda zahrnuje zmluvy o pôžičke, úvere a doplnkové zmluvy. Podľa prezidentského dekrétu o kolkových daniach (133), sa kolkové dane vyberajú v súvislosti s konkrétnym dokumentom, v ktorom sa písomne stanovuje transakcia. Kolková daň sa vzťahuje na samotný akt, preto je na stranách, aby sa dohodli, ktorá strana bude povinná ju zaplatiť. V praxi to však znamená, že pri zmluvách o pôžičke, úvere a doplnkových zmluvách je príslušné kolkové dane povinný platiť najmä dlžník, pretože veriteľ má právomoc uložiť takú platbu. Zavedenie DPH ako dane zo všeobecných výdavkov zákonom 1642/1986 v gréckom právnom poriadku malo za následok, že niektoré kolkové dane a dane z obratu nahradila DPH (134).

| (178) | Podľa článku 16 zákona 1676/1986 a článku 36 zákona 3220/2004 sú od kolkových poplatkov oslobodené zmluvy o pôžičkách a úveroch, ako aj ich doplnkové zmluvy, ktoré poskytujú grécke a zahraničné banky v Grécku alebo ktoré majú prepojenie na Grécko, t. j. sú uzatvorené a/alebo vykonávané v Grécku, vytvárajú povinnosti, ktoré sú vykonateľné v Grécku, zahrnujú záruky v Grécku (zásada územnej príslušnosti) (135). Podľa súčasného zákona o kolkových daniach teda pôžičky poskytované podnikateľskými subjektmi inými, ako sú banky, podliehajú kolkovým daniam (136), pokiaľ majú prepojenie na Grécko alebo sa neposkytujú ako dlhopisové pôžičky. Pôžičky prevádzané medzi podnikateľskými subjektmi inými ako banky tiež podliehajú kolkovým daniam (137), ak prvotná pôžička pôvodne podliehala kolkovým daniam. |
| --- | --- |

(178)

Podľa článku 16 zákona 1676/1986 a článku 36 zákona 3220/2004 sú od kolkových poplatkov oslobodené zmluvy o pôžičkách a úveroch, ako aj ich doplnkové zmluvy, ktoré poskytujú grécke a zahraničné banky v Grécku alebo ktoré majú prepojenie na Grécko, t. j. sú uzatvorené a/alebo vykonávané v Grécku, vytvárajú povinnosti, ktoré sú vykonateľné v Grécku, zahrnujú záruky v Grécku (zásada územnej príslušnosti) (135). Podľa súčasného zákona o kolkových daniach teda pôžičky poskytované podnikateľskými subjektmi inými, ako sú banky, podliehajú kolkovým daniam (136), pokiaľ majú prepojenie na Grécko alebo sa neposkytujú ako dlhopisové pôžičky. Pôžičky prevádzané medzi podnikateľskými subjektmi inými ako banky tiež podliehajú kolkovým daniam (137), ak prvotná pôžička pôvodne podliehala kolkovým daniam.

| (179) | Komisia poznamenáva, že právne predpisy o kolkovej dani zahrnujú niekoľko výnimiek, zvlášť po zavedení systému DPH a/alebo nahradení kolkovej dane inými poplatkami alebo daňami. Všeobecne uplatniteľným rámcom pre toto opatrenie však zostáva grécky systém kolkovej dane v podobe, v akej platil v čase prijatia posudzovaného ustanovenia. Existencia výnimiek z tohto systému neznamená, že systém kolkovej dane neexistuje, ale že každá výnimka (138) sa musí posudzovať individuálne. |
| --- | --- |

(179)

Komisia poznamenáva, že právne predpisy o kolkovej dani zahrnujú niekoľko výnimiek, zvlášť po zavedení systému DPH a/alebo nahradení kolkovej dane inými poplatkami alebo daňami. Všeobecne uplatniteľným rámcom pre toto opatrenie však zostáva grécky systém kolkovej dane v podobe, v akej platil v čase prijatia posudzovaného ustanovenia. Existencia výnimiek z tohto systému neznamená, že systém kolkovej dane neexistuje, ale že každá výnimka (138) sa musí posudzovať individuálne.

Výnimka z referenčného systému

| (180) | Keďže zmluvy o pôžičkách, úveroch a doplnkové zmluvy so spoločnosťami inými ako bankami, ktoré sú uzatvorené a vykonávané v Grécku alebo majú prepojenie na Grécko (139), podliehajú podľa všeobecne uplatňovaného rámca kolkovým daniam, spoločnosť PCT by za bežných okolností musela z takéhoto druhu úkonov platiť kolkové dane. Na základe posudzovaného ustanovenia boli však spoločnosti PCT odpustené niektoré kolkové dane, ktoré by za bežných okolností musela z takéhoto druhu úkonov platiť. Spoločnosti PCT boli odpustené niektoré kolkové dane, ktoré by za bežných okolností musela platiť pri pôžičkách od akýchkoľvek druhov spoločností iných, ako sú banky, konkrétne pri pôžičkách od svojej materskej spoločnosti Cosco (140). |
| --- | --- |

(180)

Keďže zmluvy o pôžičkách, úveroch a doplnkové zmluvy so spoločnosťami inými ako bankami, ktoré sú uzatvorené a vykonávané v Grécku alebo majú prepojenie na Grécko (139), podliehajú podľa všeobecne uplatňovaného rámca kolkovým daniam, spoločnosť PCT by za bežných okolností musela z takéhoto druhu úkonov platiť kolkové dane. Na základe posudzovaného ustanovenia boli však spoločnosti PCT odpustené niektoré kolkové dane, ktoré by za bežných okolností musela z takéhoto druhu úkonov platiť. Spoločnosti PCT boli odpustené niektoré kolkové dane, ktoré by za bežných okolností musela platiť pri pôžičkách od akýchkoľvek druhov spoločností iných, ako sú banky, konkrétne pri pôžičkách od svojej materskej spoločnosti Cosco (140).

| (181) | Takýmto spôsobom by sa spoločnosti PCT poskytovala selektívna výhoda v porovnaní s inými podnikmi v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii. Táto výhoda sa rovná kolkovej dani, ktorú by spoločnosť PCT za bežných okolností musela platiť pri uplatňovaní všeobecne uplatňovaných pravidiel. |
| --- | --- |

(181)

Takýmto spôsobom by sa spoločnosti PCT poskytovala selektívna výhoda v porovnaní s inými podnikmi v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii. Táto výhoda sa rovná kolkovej dani, ktorú by spoločnosť PCT za bežných okolností musela platiť pri uplatňovaní všeobecne uplatňovaných pravidiel.

| (182) | Grécke orgány a spoločnosť PCT nespochybňujú, že tieto pôžičkové transakcie sú oslobodené od platenia kolkovej dane, ktorá by sa za bežných okolností musela platiť. Argumentujú však, že touto výnimkou sa spoločnosti PCT poskytuje väčšia pružnosť, pokiaľ ide o financovanie potrebné na plnenie jej koncesných povinností bez akýchkoľvek ďalších nákladov v prípade, že takáto pružnosť sa považuje za výnimočných okolností za nevyhnutnú. Tiež poukazujú na skutočnosť, že aj na spoločnosť PPA sa vzťahovala táto výnimka v rámci jej koncesie na riadenie prístavu Pireus. Toto opatrenie by sa preto malo považovať za súčasť všeobecného opatrenia prirodzene prítomného v gréckom daňovom systéme, ktorého cieľom je uľahčiť financovanie veľkých infraštruktúrnych projektov. |
| --- | --- |

(182)

Grécke orgány a spoločnosť PCT nespochybňujú, že tieto pôžičkové transakcie sú oslobodené od platenia kolkovej dane, ktorá by sa za bežných okolností musela platiť. Argumentujú však, že touto výnimkou sa spoločnosti PCT poskytuje väčšia pružnosť, pokiaľ ide o financovanie potrebné na plnenie jej koncesných povinností bez akýchkoľvek ďalších nákladov v prípade, že takáto pružnosť sa považuje za výnimočných okolností za nevyhnutnú. Tiež poukazujú na skutočnosť, že aj na spoločnosť PPA sa vzťahovala táto výnimka v rámci jej koncesie na riadenie prístavu Pireus. Toto opatrenie by sa preto malo považovať za súčasť všeobecného opatrenia prirodzene prítomného v gréckom daňovom systéme, ktorého cieľom je uľahčiť financovanie veľkých infraštruktúrnych projektov.

| (183) | Ako už však bolo uvedené vyššie v súvislosti s inými opatreniami, uľahčovanie financovania veľkých infraštruktúrnych projektov predstavuje prvok, ktorý je potrebné zohľadniť pri posudzovaní možnej zlučiteľnosti štátnej pomoci, ale nie existencie štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(183)

Ako už však bolo uvedené vyššie v súvislosti s inými opatreniami, uľahčovanie financovania veľkých infraštruktúrnych projektov predstavuje prvok, ktorý je potrebné zohľadniť pri posudzovaní možnej zlučiteľnosti štátnej pomoci, ale nie existencie štátnej pomoci.

| (184) | Grécke orgány a príjemca okrem toho argumentujú, že dve podriadené pôžičky vo výške [...] miliónov EUR a 54,8 milióna EUR, ktoré spoločnosť Cosco poskytla spoločnosti PCT na začatie investícií v prístave Pireus, nepodliehali podľa všeobecne uplatňovaných predpisov kolkovej dani, pretože a) boli realizované mimo Grécka; b) boli vyplatené na bankový účet spoločnosti PCT otvorený v banke mimo Grécka; c) spoločnosť PCT ich splatila peňažným prevodom zo svojho bankového účtu mimo Grécka. V súvislosti s tým poskytli správu z pravidelného daňového auditu fiškálneho roka spoločnosti PCT, v ktorej bola táto výnimka potvrdená. |
| --- | --- |

(184)

Grécke orgány a príjemca okrem toho argumentujú, že dve podriadené pôžičky vo výške [...] miliónov EUR a 54,8 milióna EUR, ktoré spoločnosť Cosco poskytla spoločnosti PCT na začatie investícií v prístave Pireus, nepodliehali podľa všeobecne uplatňovaných predpisov kolkovej dani, pretože a) boli realizované mimo Grécka; b) boli vyplatené na bankový účet spoločnosti PCT otvorený v banke mimo Grécka; c) spoločnosť PCT ich splatila peňažným prevodom zo svojho bankového účtu mimo Grécka. V súvislosti s tým poskytli správu z pravidelného daňového auditu fiškálneho roka spoločnosti PCT, v ktorej bola táto výnimka potvrdená.

| (185) | Komisia v prvom rade poznamenáva, že skutočnosť, že spoločnosť PCT neplatila pri vyššie uvedených transakciách kolkovú daň, nedokazuje, že by ich neplatila ani pri uplatňovaní všeobecne uplatňovaných pravidiel. Poskytnutá správa z daňového auditu osobitne odkazuje na posudzované ustanovenie. Predmetné transakcie sú okrem toho úplne totožné podobnou transakciou, v súvislosti s ktorou odvolací správny súd v Aténach konštatoval (141), že došlo k porušeniu zásady územnej príslušnosti zákona o kolkových daniach (142). Konkrétne v tom prípade zmluvu o pôžičke uzatvorila spoločnosť so sídlom v Grécku ako dlžník a zahraničná spoločnosť so sídlom mimo Grécka ako veriteľ. Pôžička bola podpísaná mimo Grécka. Veriteľ vložil sumu pôžičky na bankový účet dlžníka mimo Grécka a po uskutočnení vkladu bola zahraničná banka povinná v ten istý deň previesť sumu pôžičky na bankový účet dlžníka v Grécku. Odvolací správny súd konštatoval, že táto pôžička mala také isté právne dôsledky, ako by mala v prípade. keby bola podpísaná v Grécku a keby sa suma pôžičky previedla priamo v Grécku bez sprostredkovania zahraničnej banky, a preto podlieha kolkovej dani. |
| --- | --- |

(185)

Komisia v prvom rade poznamenáva, že skutočnosť, že spoločnosť PCT neplatila pri vyššie uvedených transakciách kolkovú daň, nedokazuje, že by ich neplatila ani pri uplatňovaní všeobecne uplatňovaných pravidiel. Poskytnutá správa z daňového auditu osobitne odkazuje na posudzované ustanovenie. Predmetné transakcie sú okrem toho úplne totožné podobnou transakciou, v súvislosti s ktorou odvolací správny súd v Aténach konštatoval (141), že došlo k porušeniu zásady územnej príslušnosti zákona o kolkových daniach (142). Konkrétne v tom prípade zmluvu o pôžičke uzatvorila spoločnosť so sídlom v Grécku ako dlžník a zahraničná spoločnosť so sídlom mimo Grécka ako veriteľ. Pôžička bola podpísaná mimo Grécka. Veriteľ vložil sumu pôžičky na bankový účet dlžníka mimo Grécka a po uskutočnení vkladu bola zahraničná banka povinná v ten istý deň previesť sumu pôžičky na bankový účet dlžníka v Grécku. Odvolací správny súd konštatoval, že táto pôžička mala také isté právne dôsledky, ako by mala v prípade. keby bola podpísaná v Grécku a keby sa suma pôžičky previedla priamo v Grécku bez sprostredkovania zahraničnej banky, a preto podlieha kolkovej dani.

| (186) | Rovnaký scenár možno uplatniť aj na pôžičky, ktoré poskytla spoločnosť Cosco spoločnosti PCT. Konkrétne, pôžička bola podpísaná mimo Grécka, sumy pôžičky boli 21. apríla 2009 vložené na účet spoločnosti PCT v banke HSBC v Luxembursku a 22. apríla 2009 boli prevedené na účet PCT v banke HSBC v Pireu. Podľa podaní gréckych orgánov použila spoločnosť PCT 50 miliónov EUR plus DPH ako záručný list, ktorý mala spoločnosť PCT poskytnúť spoločnosti PPA, aby zmluva o pôžičke vstúpila do platnosti (143). To znamená, že skutkové okolnosti zmluvy o pôžičke vo vyššie uvedenej veci sú totožné so skutkovými okolnosťami zmlúv o pôžičke medzi spoločnosťami Cosco a PCT. Konkrétne, hoci pôžička bola podpísaná mimo Grécka a vložená na bankový účet mimo Grécka, bola potom prevedená na účet spoločnosti PCT v Grécku, aby ju PCT mohla použiť na účely koncesnej zmluvy v Grécku. To znamená, že podľa zásady územnej príslušnosti zakotvenej v článku 8 zákona o kolkovej dani v zmysle výkladu gréckych súdov mali predmetné zmluvy o pôžičkách podľa všeobecne uplatniteľných pravidiel podliehať platbe kolkovej dane. Komisia sa preto domnieva, že spoločnosti PCT už bola poskytnutá konkrétna finančná výhoda týmto ustanovením, ktoré nepredstavuje uplatňovanie všeobecne uplatniteľných pravidiel, ale výnimku z nich. |
| --- | --- |

(186)

Rovnaký scenár možno uplatniť aj na pôžičky, ktoré poskytla spoločnosť Cosco spoločnosti PCT. Konkrétne, pôžička bola podpísaná mimo Grécka, sumy pôžičky boli 21. apríla 2009 vložené na účet spoločnosti PCT v banke HSBC v Luxembursku a 22. apríla 2009 boli prevedené na účet PCT v banke HSBC v Pireu. Podľa podaní gréckych orgánov použila spoločnosť PCT 50 miliónov EUR plus DPH ako záručný list, ktorý mala spoločnosť PCT poskytnúť spoločnosti PPA, aby zmluva o pôžičke vstúpila do platnosti (143). To znamená, že skutkové okolnosti zmluvy o pôžičke vo vyššie uvedenej veci sú totožné so skutkovými okolnosťami zmlúv o pôžičke medzi spoločnosťami Cosco a PCT. Konkrétne, hoci pôžička bola podpísaná mimo Grécka a vložená na bankový účet mimo Grécka, bola potom prevedená na účet spoločnosti PCT v Grécku, aby ju PCT mohla použiť na účely koncesnej zmluvy v Grécku. To znamená, že podľa zásady územnej príslušnosti zakotvenej v článku 8 zákona o kolkovej dani v zmysle výkladu gréckych súdov mali predmetné zmluvy o pôžičkách podľa všeobecne uplatniteľných pravidiel podliehať platbe kolkovej dane. Komisia sa preto domnieva, že spoločnosti PCT už bola poskytnutá konkrétna finančná výhoda týmto ustanovením, ktoré nepredstavuje uplatňovanie všeobecne uplatniteľných pravidiel, ale výnimku z nich.

| (187) | Grécke orgány a príjemca argumentujú, že toto súdne rozhodnutie nie je možné uplatniť vo veci spoločnosti PCT, pretože skutkové okolnosti tejto veci sa líšia od skutkových okolností zmlúv o pôžičke spoločnosti PCT. Argumentujú, že spoločnosť PCT mohla použiť tieto sumy pôžičiek mimo Grécka na svoje účely. Okrem toho argumentujú, že proti tomuto rozhodnutiu bolo podané odvolanie na gréckom najvyššom správnom súde a grécke správne orgány uplatňujú výkladový obežník (144), podľa ktorého by takáto transakcia nepodliehala kolkovej dani. Tento obežník má všeobecnú platnosť a je záväzný pre verejnú správu. Nezaplatenie kolkových poplatkov pri týchto dvoch transakciách preto nepredstavuje odchýlku od všeobecne uplatniteľných pravidiel. |
| --- | --- |

(187)

Grécke orgány a príjemca argumentujú, že toto súdne rozhodnutie nie je možné uplatniť vo veci spoločnosti PCT, pretože skutkové okolnosti tejto veci sa líšia od skutkových okolností zmlúv o pôžičke spoločnosti PCT. Argumentujú, že spoločnosť PCT mohla použiť tieto sumy pôžičiek mimo Grécka na svoje účely. Okrem toho argumentujú, že proti tomuto rozhodnutiu bolo podané odvolanie na gréckom najvyššom správnom súde a grécke správne orgány uplatňujú výkladový obežník (144), podľa ktorého by takáto transakcia nepodliehala kolkovej dani. Tento obežník má všeobecnú platnosť a je záväzný pre verejnú správu. Nezaplatenie kolkových poplatkov pri týchto dvoch transakciách preto nepredstavuje odchýlku od všeobecne uplatniteľných pravidiel.

| (188) | Komisia poznamenáva, že výkladový obežník k uplatňovaniu zákona o kolkovej dani nemožno považovať za záväznejší ako súdne rozhodnutia. Ani skutočnosť, že proti rozhodnutiu aténskeho odvolacieho správneho súdu bolo podané odvolanie, neznamená, že toto rozhodnutie nie je platné. Navyše, výklad zásady územnej príslušnosti, tak ako je opísaná vyššie (145) gréckymi súdmi, sa nesie v rovnakom duchu ako uvedené rozhodnutie. Komisia ďalej poznamenáva, že skutočnosti relevantné pre zmluvy o pôžičkách spoločnosti PCT sú rovnaké, a preto možno konštatovať, že na základe bežne uplatniteľných pravidiel, tak ako ich vykladajú grécke súdy, by spoločnosť PCT musela platiť príslušnú kolkovú daň. Vzhľadom na tento výklad poskytuje posudzované ustanovenie spoločnosti PCT jednoznačne selektívnu výhodu. |
| --- | --- |

(188)

Komisia poznamenáva, že výkladový obežník k uplatňovaniu zákona o kolkovej dani nemožno považovať za záväznejší ako súdne rozhodnutia. Ani skutočnosť, že proti rozhodnutiu aténskeho odvolacieho správneho súdu bolo podané odvolanie, neznamená, že toto rozhodnutie nie je platné. Navyše, výklad zásady územnej príslušnosti, tak ako je opísaná vyššie (145) gréckymi súdmi, sa nesie v rovnakom duchu ako uvedené rozhodnutie. Komisia ďalej poznamenáva, že skutočnosti relevantné pre zmluvy o pôžičkách spoločnosti PCT sú rovnaké, a preto možno konštatovať, že na základe bežne uplatniteľných pravidiel, tak ako ich vykladajú grécke súdy, by spoločnosť PCT musela platiť príslušnú kolkovú daň. Vzhľadom na tento výklad poskytuje posudzované ustanovenie spoločnosti PCT jednoznačne selektívnu výhodu.

Odôvodnenie logikou daňového systému

| (189) | Grécke orgány argumentujú, že toto oslobodenie je v súlade so všeobecným plánom postupného zrušenia kolkovej dane, kde zákonodarca rozhodne, že oslobodenie od kolkovej dane je vhodným mechanizmom na zabezpečenie toho, aby sa k objektívne odlišným situáciám na daňové účely pristupovalo odlišne. Na tento účel sa toto oslobodenie vzťahuje na všetky podniky realizujúce verejné infraštruktúrne projekty. Ako mechanizmus zohľadňujúci ich osobitné charakteristiky je tiež primeraný, pretože ním nedochádza k ohrozeniu príjmov z kolkovej dane vzhľadom na skutočnosť, že takéto podniky môžu v každom prípade uplatniť niekoľko iných alternatívnych typov transakcií, ktoré sú tiež oslobodené od kolkovej dane. |
| --- | --- |

(189)

Grécke orgány argumentujú, že toto oslobodenie je v súlade so všeobecným plánom postupného zrušenia kolkovej dane, kde zákonodarca rozhodne, že oslobodenie od kolkovej dane je vhodným mechanizmom na zabezpečenie toho, aby sa k objektívne odlišným situáciám na daňové účely pristupovalo odlišne. Na tento účel sa toto oslobodenie vzťahuje na všetky podniky realizujúce verejné infraštruktúrne projekty. Ako mechanizmus zohľadňujúci ich osobitné charakteristiky je tiež primeraný, pretože ním nedochádza k ohrozeniu príjmov z kolkovej dane vzhľadom na skutočnosť, že takéto podniky môžu v každom prípade uplatniť niekoľko iných alternatívnych typov transakcií, ktoré sú tiež oslobodené od kolkovej dane.

| (190) | Komisia poznamenáva, že postupné zrušenie kolkovej dane nemožno uplatniť ako zásadu systému kolkovej dane, ktorou sa odôvodňuje opatrenie, pretože s takýmto zrušením by sa dalo počítať len v súvislosti so všetkými zmluvami o pôžičke, nielen so zmluvami týkajúcimi sa spoločnosti PCT. Pokiaľ ide o osobitné charakteristiky verejných infraštruktúrnych projektov, Komisia odkazuje na svoju analýzu v odôvodneniach 98 až 100 tohto rozhodnutia. Komisia teda konštatuje, že gréckym orgánom a spoločnosti PCT sa nepodarilo dokázať, že toto selektívne opatrenie je odôvodnené logikou daňového systému. |
| --- | --- |

(190)

Komisia poznamenáva, že postupné zrušenie kolkovej dane nemožno uplatniť ako zásadu systému kolkovej dane, ktorou sa odôvodňuje opatrenie, pretože s takýmto zrušením by sa dalo počítať len v súvislosti so všetkými zmluvami o pôžičke, nielen so zmluvami týkajúcimi sa spoločnosti PCT. Pokiaľ ide o osobitné charakteristiky verejných infraštruktúrnych projektov, Komisia odkazuje na svoju analýzu v odôvodneniach 98 až 100 tohto rozhodnutia. Komisia teda konštatuje, že gréckym orgánom a spoločnosti PCT sa nepodarilo dokázať, že toto selektívne opatrenie je odôvodnené logikou daňového systému.

5.3.6.   Oslobodenie od kolkových poplatkov zo zmlúv medzi veriteľmi zmlúv o pôžičkách, na základe ktorých sa postupujú povinnosti a práva z nich vyplývajúce (článok 2 ods. 9)

| (191) | Podľa existujúceho zákona o kolkovej dani podliehajú pôžičky prevádzané medzi podnikateľskými subjektmi inými ako banky tiež kolkovým daniam (146), ak prvotná pôžička pôvodne podliehala kolkovým daniam. |
| --- | --- |

(191)

Podľa existujúceho zákona o kolkovej dani podliehajú pôžičky prevádzané medzi podnikateľskými subjektmi inými ako banky tiež kolkovým daniam (146), ak prvotná pôžička pôvodne podliehala kolkovým daniam.

| (192) | Komisia sa domnieva, že ustanovenie článku 2 ods. 9 vyššie v sebe zahrňuje priamu výhodu v prospech veriteľov spoločnosti PCT, medzi ktorými je jej materská spoločnosť Cosco. Táto výhoda sa rovná kolkovej dani, ktorú by veritelia spoločnosti PCT za bežných okolností museli zaplatiť pri uplatňovaní všeobecne uplatniteľných pravidiel v prípade prevodu pôžičky týkajúcej sa koncesnej zmluvy uzatvorenej so spoločnosťou PCT. Toto ustanovenie v sebe takisto zahrňuje nepriamu výhodu v prospech spoločnosti PCT v tom zmysle, že spoločnosti PCT by mohlo uľahčiť získanie pôžičky. |
| --- | --- |

(192)

Komisia sa domnieva, že ustanovenie článku 2 ods. 9 vyššie v sebe zahrňuje priamu výhodu v prospech veriteľov spoločnosti PCT, medzi ktorými je jej materská spoločnosť Cosco. Táto výhoda sa rovná kolkovej dani, ktorú by veritelia spoločnosti PCT za bežných okolností museli zaplatiť pri uplatňovaní všeobecne uplatniteľných pravidiel v prípade prevodu pôžičky týkajúcej sa koncesnej zmluvy uzatvorenej so spoločnosťou PCT. Toto ustanovenie v sebe takisto zahrňuje nepriamu výhodu v prospech spoločnosti PCT v tom zmysle, že spoločnosti PCT by mohlo uľahčiť získanie pôžičky.

| (193) | Podľa gréckych orgánov poskytla spoločnosť Cosco v roku 2009 spoločnosti PCT dve pôžičky, ktoré boli podľa gréckych orgánov a spoločnosti PCT splatené v roku 2011. Vďaka posudzovanému ustanoveniu by mohla byť spoločnosť Cosco, ktorá je materskou spoločnosťou spoločnosti PCT, oslobodená od kolkovej dane v prípade, že by tieto pôžičky previedla na iné podniky. Spoločnosť PCT podľa gréckych orgánov a podľa svojho tvrdenia tieto pôžičky už splatila. Na základe týchto skutočností nemá Komisia dôvod domnievať sa, že k takémuto prevodu došlo. Toto ustanovenie však môže v sebe zahrnovať selektívnu výhodu pre spoločnosť Cosco a ostatných veriteľov spoločnosti PCT. |
| --- | --- |

(193)

Podľa gréckych orgánov poskytla spoločnosť Cosco v roku 2009 spoločnosti PCT dve pôžičky, ktoré boli podľa gréckych orgánov a spoločnosti PCT splatené v roku 2011. Vďaka posudzovanému ustanoveniu by mohla byť spoločnosť Cosco, ktorá je materskou spoločnosťou spoločnosti PCT, oslobodená od kolkovej dane v prípade, že by tieto pôžičky previedla na iné podniky. Spoločnosť PCT podľa gréckych orgánov a podľa svojho tvrdenia tieto pôžičky už splatila. Na základe týchto skutočností nemá Komisia dôvod domnievať sa, že k takémuto prevodu došlo. Toto ustanovenie však môže v sebe zahrnovať selektívnu výhodu pre spoločnosť Cosco a ostatných veriteľov spoločnosti PCT.

| (194) | Argumentácia gréckych orgánov a spoločnosti PCT v súvislosti s oslobodením od tejto kolkovej dane je rovnaká ako v súvislosti s oslobodením od kolkovej dane pri pôžičkách v prospech spoločnosti PCT. Na základe týchto skutočností Komisia konštatuje, že jej odôvodnenie vypracované vo vzťahu k tomu oslobodeniu platí aj pre toto opatrenie. To znamená, že toto opatrenie je selektívne a nemožno ho považovať za odôvodnené povahou alebo všeobecnou štruktúrou systému. |
| --- | --- |

(194)

Argumentácia gréckych orgánov a spoločnosti PCT v súvislosti s oslobodením od tejto kolkovej dane je rovnaká ako v súvislosti s oslobodením od kolkovej dane pri pôžičkách v prospech spoločnosti PCT. Na základe týchto skutočností Komisia konštatuje, že jej odôvodnenie vypracované vo vzťahu k tomu oslobodeniu platí aj pre toto opatrenie. To znamená, že toto opatrenie je selektívne a nemožno ho považovať za odôvodnené povahou alebo všeobecnou štruktúrou systému.

5.3.7.   Oslobodenie od kolkových poplatkov pri akejkoľvek kompenzácii, ktorú zaplatí spoločnosť PPA spoločnosti PCT na základe koncesnej zmluvy, ktorá je mimo rozsahu pôsobnosti zákona o DPH (článok 2 ods. 10)

Referenčný systém

| (195) | Pokiaľ ide o toto opatrenie, referenčným systémom je režim kolkových poplatkov uplatniteľný na občianskoprávne a obchodnoprávne úkony v Grécku. Pravidlá, ktorými sa riadi tento režim, sa už uvádzajú v odôvodneniach 177 a 179 tohto rozhodnutia. Podľa pravidiel pre kolkové dane sa kolkové dane vyberajú vo vzťahu k právnym dokumentom, s ktorým sú spojené, a nie ku konkrétnym zdaniteľným osobám, ktoré tieto dokumenty podpisujú. Podľa ministerského obežníka 44/1987 (147), v ktorom sa vykladajú ustanovenia týkajúce sa kolkovej dane po zmenách, ktoré vyplynuli zo zavedenia režimu DPH, zmluvy, právne úkony ani transakcie podliehajúce DPH nepodliehajú kolkovej dani. |
| --- | --- |

(195)

Pokiaľ ide o toto opatrenie, referenčným systémom je režim kolkových poplatkov uplatniteľný na občianskoprávne a obchodnoprávne úkony v Grécku. Pravidlá, ktorými sa riadi tento režim, sa už uvádzajú v odôvodneniach 177 a 179 tohto rozhodnutia. Podľa pravidiel pre kolkové dane sa kolkové dane vyberajú vo vzťahu k právnym dokumentom, s ktorým sú spojené, a nie ku konkrétnym zdaniteľným osobám, ktoré tieto dokumenty podpisujú. Podľa ministerského obežníka 44/1987 (147), v ktorom sa vykladajú ustanovenia týkajúce sa kolkovej dane po zmenách, ktoré vyplynuli zo zavedenia režimu DPH, zmluvy, právne úkony ani transakcie podliehajúce DPH nepodliehajú kolkovej dani.

| (196) | Okrem toho, podľa všeobecne platných právnych predpisov, tak ako ich vykladajú a presadzujú príslušné grécke daňové orgány, platenie kompenzácie nespadá do rozsahu uplatňovania DPH, a preto podlieha kolkovej dani (148). |
| --- | --- |

(196)

Okrem toho, podľa všeobecne platných právnych predpisov, tak ako ich vykladajú a presadzujú príslušné grécke daňové orgány, platenie kompenzácie nespadá do rozsahu uplatňovania DPH, a preto podlieha kolkovej dani (148).

| (197) | Podľa toho istého obežníka aktivácia doplnkovej zmluvy (kolaterál, záruka, hypotéka, sankčná doložka a každý iný druh zábezpeky) súvisiacej so zmluvou, ktorá podlieha DPH, a tak je oslobodená od kolkovej dane, nepodlieha pomernej kolkovej dani. Keď však prvotná zmluva podlieha DPH alebo podlieha pevne stanovenej (nie pomernej) kolkovej dani, aktivácia doplnkovej zmluvy k tejto zmluve podlieha pevne stanovenej kolkovej dani. |
| --- | --- |

(197)

Podľa toho istého obežníka aktivácia doplnkovej zmluvy (kolaterál, záruka, hypotéka, sankčná doložka a každý iný druh zábezpeky) súvisiacej so zmluvou, ktorá podlieha DPH, a tak je oslobodená od kolkovej dane, nepodlieha pomernej kolkovej dani. Keď však prvotná zmluva podlieha DPH alebo podlieha pevne stanovenej (nie pomernej) kolkovej dani, aktivácia doplnkovej zmluvy k tejto zmluve podlieha pevne stanovenej kolkovej dani.

| (198) | A napokon, platba iných typov kompenzácie, ako napríklad za škody alebo za medzinárodné porušenie zmluvy, podlieha kolkovej dani. |
| --- | --- |

(198)

A napokon, platba iných typov kompenzácie, ako napríklad za škody alebo za medzinárodné porušenie zmluvy, podlieha kolkovej dani.

| (199) | Grécke orgány uviedli, že podľa ustanovení gréckeho zákona o kolkovej dani kompenzácia platená v Grécku za škody podlieha kolkovej dani vo výške 3,6 %. Platba kompenzácie podľa doložky o odškodnení zahrnutej do zmluvy podlieha kolkovej dani vo výške 2,4 %. |
| --- | --- |

(199)

Grécke orgány uviedli, že podľa ustanovení gréckeho zákona o kolkovej dani kompenzácia platená v Grécku za škody podlieha kolkovej dani vo výške 3,6 %. Platba kompenzácie podľa doložky o odškodnení zahrnutej do zmluvy podlieha kolkovej dani vo výške 2,4 %.

Výnimka z referenčného systému

| (200) | V článku 2 ods. 10 ratifikačného zákona bolo stanovené, že akýkoľvek druh kompenzácie, ktorú by spoločnosť PPA platila spoločnosti PCT na základe koncesnej zmluvy, ktorá je mimo rozsahu pôsobnosti zákona o DPH, je oslobodený od kolkovej dane. |
| --- | --- |

(200)

V článku 2 ods. 10 ratifikačného zákona bolo stanovené, že akýkoľvek druh kompenzácie, ktorú by spoločnosť PPA platila spoločnosti PCT na základe koncesnej zmluvy, ktorá je mimo rozsahu pôsobnosti zákona o DPH, je oslobodený od kolkovej dane.

| (201) | Vzhľadom na to, že podľa všeobecne uplatniteľného rámca sa kolková daň ukladá na právne dokumenty, a nie konkrétne stranám transakcie, a na to, že spoločnosť PPA bola v čase prijatia ratifikačného zákona oslobodená zákonom (149), od kolkovej dane zakaždým, keď by bola kompenzačná platba v mene spoločnosti PPA týkajúca sa koncesnej zmluvy mimo rozsahu pôsobnosti zákona o DPH a podliehala by kolkovej dani, spoločnosť PCT by ju bola na základe všeobecne uplatniteľných pravidiel povinná zaplatiť. Spoločnosť PCT by konkrétne bola v dôsledku tohto ustanovenia oslobodená od platenia pevne stanovenej kolkovej dane v prípade aktivácie sankčnej doložky koncesnej zmluvy, ako aj v prípade, ak by spoločnosť PPA platila kompenzáciu za škody v súvislosti s koncesnou zmluvou alebo za porušenie koncesnej zmluvy. Okrem toho, ako uvádzajú grécke orgány a príjemca, vzhľadom na to, že spoločnosť PPA bola v tom čase oslobodená od platenia kolkovej dane v súvislosti s transakciami týkajúcimi sa realizácie prác v jej mene tretími stranami, v dôsledku tohto ustanovenia by bola aj spoločnosť PCT oslobodená od platenia kolkovej dane na základe svojich dohôd so spoločnosťou PPA podliehajúcim kolkovej dani. Účinkom predmetného oslobodenia je teda oslobodenie spoločnosti PCT od povinnosti platiť v takýchto prípadoch kolkové dane, čo pre spoločnosť PCT jednoznačne predstavuje selektívnu výhodu. |
| --- | --- |

(201)

Vzhľadom na to, že podľa všeobecne uplatniteľného rámca sa kolková daň ukladá na právne dokumenty, a nie konkrétne stranám transakcie, a na to, že spoločnosť PPA bola v čase prijatia ratifikačného zákona oslobodená zákonom (149), od kolkovej dane zakaždým, keď by bola kompenzačná platba v mene spoločnosti PPA týkajúca sa koncesnej zmluvy mimo rozsahu pôsobnosti zákona o DPH a podliehala by kolkovej dani, spoločnosť PCT by ju bola na základe všeobecne uplatniteľných pravidiel povinná zaplatiť. Spoločnosť PCT by konkrétne bola v dôsledku tohto ustanovenia oslobodená od platenia pevne stanovenej kolkovej dane v prípade aktivácie sankčnej doložky koncesnej zmluvy, ako aj v prípade, ak by spoločnosť PPA platila kompenzáciu za škody v súvislosti s koncesnou zmluvou alebo za porušenie koncesnej zmluvy. Okrem toho, ako uvádzajú grécke orgány a príjemca, vzhľadom na to, že spoločnosť PPA bola v tom čase oslobodená od platenia kolkovej dane v súvislosti s transakciami týkajúcimi sa realizácie prác v jej mene tretími stranami, v dôsledku tohto ustanovenia by bola aj spoločnosť PCT oslobodená od platenia kolkovej dane na základe svojich dohôd so spoločnosťou PPA podliehajúcim kolkovej dani. Účinkom predmetného oslobodenia je teda oslobodenie spoločnosti PCT od povinnosti platiť v takýchto prípadoch kolkové dane, čo pre spoločnosť PCT jednoznačne predstavuje selektívnu výhodu.

| (202) | Grécke orgány a spoločnosť PCT argumentujú, že tam, kde má platba kompenzácie príčinnú súvislosť so zmluvou, ktorá spadá do rozsahu pôsobnosti režimu DPH na základe doložky o odškodnení („sankčná doložka“), ktorá je v nej obsiahnutá, je oslobodená od kolkovej dane. Je to tak preto, lebo takáto doložka o odškodnení sa považuje za doplnkovú zmluvu oslobodenú od kolkovej dane, kde prvotná zmluva spadá do rozsahu pôsobnosti DPH. Keďže koncesná zmluva podlieha DPH, každá platba na základe sankčnej doložky obsiahnutej v koncesnej zmluve podľa všeobecne uplatniteľných pravidiel je oslobodená od kolkovej dane. |
| --- | --- |

(202)

Grécke orgány a spoločnosť PCT argumentujú, že tam, kde má platba kompenzácie príčinnú súvislosť so zmluvou, ktorá spadá do rozsahu pôsobnosti režimu DPH na základe doložky o odškodnení („sankčná doložka“), ktorá je v nej obsiahnutá, je oslobodená od kolkovej dane. Je to tak preto, lebo takáto doložka o odškodnení sa považuje za doplnkovú zmluvu oslobodenú od kolkovej dane, kde prvotná zmluva spadá do rozsahu pôsobnosti DPH. Keďže koncesná zmluva podlieha DPH, každá platba na základe sankčnej doložky obsiahnutej v koncesnej zmluve podľa všeobecne uplatniteľných pravidiel je oslobodená od kolkovej dane.

| (203) | Komisia poznamenáva, že podľa všeobecne uplatniteľného rámca sa na aktiváciu sankčnej doložky zmluvy podliehajúcej DPH skutočne neukladá pomerná kolková daň. V takých prípadoch sa však podľa toho istého obežníka, na ktorý sa odvolávajú grécke orgány, ukladá pevne stanovená kolková daň. Preto v prípade, že by spoločnosť PPA musela platiť kompenzáciu v dôsledku aktivácie sankčnej doložky koncesnej zmluvy, v dôsledku posudzovaného ustanovenia by spoločnosť PCT neplatila uplatniteľnú pevne stanovenú kolkovú daň. To znamená, že ustanovenie v sebe zahrňovalo selektívnu výhodu v prospech spoločnosti PCT. |
| --- | --- |

(203)

Komisia poznamenáva, že podľa všeobecne uplatniteľného rámca sa na aktiváciu sankčnej doložky zmluvy podliehajúcej DPH skutočne neukladá pomerná kolková daň. V takých prípadoch sa však podľa toho istého obežníka, na ktorý sa odvolávajú grécke orgány, ukladá pevne stanovená kolková daň. Preto v prípade, že by spoločnosť PPA musela platiť kompenzáciu v dôsledku aktivácie sankčnej doložky koncesnej zmluvy, v dôsledku posudzovaného ustanovenia by spoločnosť PCT neplatila uplatniteľnú pevne stanovenú kolkovú daň. To znamená, že ustanovenie v sebe zahrňovalo selektívnu výhodu v prospech spoločnosti PCT.

| (204) | Grécke orgány a spoločnosť PCT tiež uvádzajú, že platba iných druhov kompenzácie, t. j. za škody alebo za medzinárodné porušenie zmluvy, podlieha kolkovej dani. V tomto zmysle sa článkom 2 ods. 10 zavádza oslobodenie v súvislosti s týmito druhmi kompenzácie. Podľa nich je však toto oslobodenie súčasťou všeobecnej štruktúry, ktorej cieľom je zohľadnenie objektívne odlišných charakteristík/špecifík koncesií na verejné infraštruktúrne projekty. Preto v tomto smere nevzniká žiadne skutočné rozlišovanie a žiadna selektivita. |
| --- | --- |

(204)

Grécke orgány a spoločnosť PCT tiež uvádzajú, že platba iných druhov kompenzácie, t. j. za škody alebo za medzinárodné porušenie zmluvy, podlieha kolkovej dani. V tomto zmysle sa článkom 2 ods. 10 zavádza oslobodenie v súvislosti s týmito druhmi kompenzácie. Podľa nich je však toto oslobodenie súčasťou všeobecnej štruktúry, ktorej cieľom je zohľadnenie objektívne odlišných charakteristík/špecifík koncesií na verejné infraštruktúrne projekty. Preto v tomto smere nevzniká žiadne skutočné rozlišovanie a žiadna selektivita.

| (205) | Komisia poznamenáva, že grécke orgány a spoločnosť PCT potvrdzujú jej zistenie, že v prípadoch, kde by spoločnosť PPA platila spoločnosti PCT kompenzáciu za škody súvisiace s koncesnou zmluvou a/alebo za jej akejkoľvek porušenie, spoločnosť PCT by v dôsledku posudzovaného ustanovenia neplatila kolkovú daň, ktorú by mala za bežných okolností platiť. To znamená, že týmto ustanovením sa spoločnosti PCT poskytuje výhoda, ktorá sa rovná kolkovej dani, ktorú by musela za takýchto okolností platiť a od ktorej je oslobodená. Pokiaľ ide o argumentáciu v súvislosti so všeobecnou štruktúrou špecifickou pre verejné infraštruktúrne projekty, Komisia odkazuje na svoju analýzu v odôvodneniach 92 až 97 a 107 vyššie. Komisia sa konkrétne domnieva, že opatrenie, ktoré možno uplatniť na spoločnosti, ktoré majú na starosti verejné infraštruktúrne projekty, sa vzťahuje len na jednu kategóriu podnikov, a preto je selektívne. |
| --- | --- |

(205)

Komisia poznamenáva, že grécke orgány a spoločnosť PCT potvrdzujú jej zistenie, že v prípadoch, kde by spoločnosť PPA platila spoločnosti PCT kompenzáciu za škody súvisiace s koncesnou zmluvou a/alebo za jej akejkoľvek porušenie, spoločnosť PCT by v dôsledku posudzovaného ustanovenia neplatila kolkovú daň, ktorú by mala za bežných okolností platiť. To znamená, že týmto ustanovením sa spoločnosti PCT poskytuje výhoda, ktorá sa rovná kolkovej dani, ktorú by musela za takýchto okolností platiť a od ktorej je oslobodená. Pokiaľ ide o argumentáciu v súvislosti so všeobecnou štruktúrou špecifickou pre verejné infraštruktúrne projekty, Komisia odkazuje na svoju analýzu v odôvodneniach 92 až 97 a 107 vyššie. Komisia sa konkrétne domnieva, že opatrenie, ktoré možno uplatniť na spoločnosti, ktoré majú na starosti verejné infraštruktúrne projekty, sa vzťahuje len na jednu kategóriu podnikov, a preto je selektívne.

Odôvodnenie logikou daňového systému

| (206) | Grécke orgány a spoločnosť PCT argumentujú, že toto oslobodenie je v súlade so všeobecnou štruktúrou postupného zrušenia kolkovej dane a so zásadou rovnosti, pretože predstavuje mechanizmus na zabezpečenie toho, aby sa na daňové účely k osobitným charakteristikám verejných infraštruktúrnych projektov pristupovalo zodpovedajúcim spôsobom. Komisia nemôže akceptovať, že týmito „cieľmi“ sa odôvodňuje predmetné opatrenie, a odkazuje na jednotlivé analýzy v odôvodneniach 189 až 190 vyššie týkajúcich sa oslobodenia pôžičiek spoločnosti PCT od kolkovej dane. |
| --- | --- |

(206)

Grécke orgány a spoločnosť PCT argumentujú, že toto oslobodenie je v súlade so všeobecnou štruktúrou postupného zrušenia kolkovej dane a so zásadou rovnosti, pretože predstavuje mechanizmus na zabezpečenie toho, aby sa na daňové účely k osobitným charakteristikám verejných infraštruktúrnych projektov pristupovalo zodpovedajúcim spôsobom. Komisia nemôže akceptovať, že týmito „cieľmi“ sa odôvodňuje predmetné opatrenie, a odkazuje na jednotlivé analýzy v odôvodneniach 189 až 190 vyššie týkajúcich sa oslobodenia pôžičiek spoločnosti PCT od kolkovej dane.

| (207) | Grécke orgány a spoločnosť PCT ďalej argumentujú, že toto oslobodenie je v súlade so zásadou rovnosti. Konkrétne pri jeho neexistencii a vzhľadom na to, že spoločnosť PPA bola v čase prijatia ratifikačného zákona oslobodená od platenia kolkovej dane v súvislosti s transakciami týkajúcimi sa realizácie prác v jej mene inými osobami, by spoločnosť PCT bola povinná platiť kolkovú daň, kedykoľvek by to vyplynulo z jej dohôd so spoločnosťou PPA. |
| --- | --- |

(207)

Grécke orgány a spoločnosť PCT ďalej argumentujú, že toto oslobodenie je v súlade so zásadou rovnosti. Konkrétne pri jeho neexistencii a vzhľadom na to, že spoločnosť PPA bola v čase prijatia ratifikačného zákona oslobodená od platenia kolkovej dane v súvislosti s transakciami týkajúcimi sa realizácie prác v jej mene inými osobami, by spoločnosť PCT bola povinná platiť kolkovú daň, kedykoľvek by to vyplynulo z jej dohôd so spoločnosťou PPA.

| (208) | Ako už však bolo uvedené v rozhodnutí o začatí konania (150), skutočnosť, že spoločnosť PPA môže byť oslobodená od kolkových poplatkov, neznamená, že takéto oslobodenie v prospech spoločnosti PCT je odôvodnené povahou daňového systému. |
| --- | --- |

(208)

Ako už však bolo uvedené v rozhodnutí o začatí konania (150), skutočnosť, že spoločnosť PPA môže byť oslobodená od kolkových poplatkov, neznamená, že takéto oslobodenie v prospech spoločnosti PCT je odôvodnené povahou daňového systému.

| (209) | Komisia poznamenáva, že zákonom 4152/2013 bolo toto ustanovenie zrušené. Selektívna výhoda v prospech spoločnosti PCT by sa takto vzťahovala iba na minulosť. |
| --- | --- |

(209)

Komisia poznamenáva, že zákonom 4152/2013 bolo toto ustanovenie zrušené. Selektívna výhoda v prospech spoločnosti PCT by sa takto vzťahovala iba na minulosť.

5.3.8.   Po podaní žiadosti spoločnosti PCT, ochrana stanovená v legislatívnom dekréte 2687/1953 pre investície v rámci koncesnej zmluvy (článok 3)

Opis legislatívneho dekrétu a opatrení, ktoré sa s ním môžu spájať

a)   Postup

| (210) | Legislatívny dekrét 2687/1953 umožňuje gréckym správnym orgánom udeliť osobitný priaznivý režim akejkoľvek spoločnosti, ktorá dováža zahraničný kapitál s cieľom realizovať „produktívne investície“. Aby mohla spoločnosť tento režim využívať, musí podať žiadosť na ministerstvo národného hospodárstva. Po tom, ako spoločnosť podá žiadosť, vydá osobitný výbor stanovisko po posúdení:






  — | či je investícia „produktívna“, t. j. či je jej cieľom rozvoj vnútroštátnej výroby alebo či prispieva k hospodárskemu rozvoju krajiny, |
| --- | --- | --- |

(210)

Legislatívny dekrét 2687/1953 umožňuje gréckym správnym orgánom udeliť osobitný priaznivý režim akejkoľvek spoločnosti, ktorá dováža zahraničný kapitál s cieľom realizovať „produktívne investície“. Aby mohla spoločnosť tento režim využívať, musí podať žiadosť na ministerstvo národného hospodárstva. Po tom, ako spoločnosť podá žiadosť, vydá osobitný výbor stanovisko po posúdení:

—

či je investícia „produktívna“, t. j. či je jej cieľom rozvoj vnútroštátnej výroby alebo či prispieva k hospodárskemu rozvoju krajiny,

| — | či sa týka zahraničného kapitálu vrátane akejkoľvek povahy kapitálu, t. j. zahraničnej meny, strojových zariadení a materiálov, vynálezov, technických metód, ako aj obchodných značiek, |
| --- | --- |

—

či sa týka zahraničného kapitálu vrátane akejkoľvek povahy kapitálu, t. j. zahraničnej meny, strojových zariadení a materiálov, vynálezov, technických metód, ako aj obchodných značiek,

| — | „užitočnosti“ dovozu zahraničného kapitálu; v súvislosti s týmto konkrétnym bodom dekrét nezahrnuje žiadne vymedzenie alebo kritériá, ktoré sa musia splniť, čo orgánom verejnej správy poskytuje právo rozhodnúť podľa vlastného uváženia. |
| --- | --- |

—

„užitočnosti“ dovozu zahraničného kapitálu; v súvislosti s týmto konkrétnym bodom dekrét nezahrnuje žiadne vymedzenie alebo kritériá, ktoré sa musia splniť, čo orgánom verejnej správy poskytuje právo rozhodnúť podľa vlastného uváženia.

| (211) | Po tomto stanovisku príslušný minister, v závislosti od dôležitosti investície, navrhne neodvolateľný prezidentský dekrét alebo prijme ministerské rozhodnutie, ktorým sa schváli dovoz zahraničného kapitálu za osobitných podmienok v ňom stanovených a udelí neodvolateľný priaznivý režim (151). |
| --- | --- |

(211)

Po tomto stanovisku príslušný minister, v závislosti od dôležitosti investície, navrhne neodvolateľný prezidentský dekrét alebo prijme ministerské rozhodnutie, ktorým sa schváli dovoz zahraničného kapitálu za osobitných podmienok v ňom stanovených a udelí neodvolateľný priaznivý režim (151).

b)   Výsady, ktoré môžu byť udelené

| (212) | Prezidentským dekrétom/ministerským rozhodnutím, ktoré môže byť prijaté pre konkrétnu spoločnosť, sa udeľujú nasledujúce fiškálne „nástroje“ (152):






  — | zmrazenie sadzby dane uplatňovanej na zisky na obdobie nepresahujúce 10 rokov alebo uplatnenie nižšej sadzby dane (153), |
| --- | --- | --- |

(212)

Prezidentským dekrétom/ministerským rozhodnutím, ktoré môže byť prijaté pre konkrétnu spoločnosť, sa udeľujú nasledujúce fiškálne „nástroje“ (152):

—

zmrazenie sadzby dane uplatňovanej na zisky na obdobie nepresahujúce 10 rokov alebo uplatnenie nižšej sadzby dane (153),

| — | zníženie alebo oslobodenie od colných poplatkov ukladaných na dovoz strojových zariadení atď. na obdobie nepresahujúce 10 rokov, |
| --- | --- |

—

zníženie alebo oslobodenie od colných poplatkov ukladaných na dovoz strojových zariadení atď. na obdobie nepresahujúce 10 rokov,

| — | znížená sadzba dane alebo oslobodenie od akejkoľvek dane ukladanej miestnymi orgánmi alebo prístavnými orgánmi na obdobie nepresahujúce 10 rokov, |
| --- | --- |

—

znížená sadzba dane alebo oslobodenie od akejkoľvek dane ukladanej miestnymi orgánmi alebo prístavnými orgánmi na obdobie nepresahujúce 10 rokov,

| — | zníženie alebo oslobodenie od akýchkoľvek poplatkov a honorárov v súvislosti s registráciou hypoték alebo zriadením záložného práva ako zábezpeky za dovážaný kapitál alebo za uzatvorenie akejkoľvek zmluvy s ním spojenej, |
| --- | --- |

—

zníženie alebo oslobodenie od akýchkoľvek poplatkov a honorárov v súvislosti s registráciou hypoték alebo zriadením záložného práva ako zábezpeky za dovážaný kapitál alebo za uzatvorenie akejkoľvek zmluvy s ním spojenej,

| — | zákaz vývozných obmedzení alebo daní, |
| --- | --- |

—

zákaz vývozných obmedzení alebo daní,

| — | zákaz uloženia dane so spätnou účinnosťou, |
| --- | --- |

—

zákaz uloženia dane so spätnou účinnosťou,

| — | oslobodenie od núteného vyvlastnenia majetku spoločnosti prijímajúcej pomoc v prospech štátu, |
| --- | --- |

—

oslobodenie od núteného vyvlastnenia majetku spoločnosti prijímajúcej pomoc v prospech štátu,

| — | zákaz rekvizície aktív podnikov pod ochranou; |
| --- | --- |

—

zákaz rekvizície aktív podnikov pod ochranou;

| — | nábor cudzích štátnych príslušníkov ako technických a administratívnych pracovníkov a povolenie vývozu výšky ich odplaty v cudzej mene, |
| --- | --- |

—

nábor cudzích štátnych príslušníkov ako technických a administratívnych pracovníkov a povolenie vývozu výšky ich odplaty v cudzej mene,

| — | povolenie na repatriáciu pôžičiek alebo základného imania (až do 10 % ročného dovážaného kapitálu); kumulatívny vývoz ziskov (až do 12 % bez dane, dovezeného a repatriovaného ročného kapitálu); vývoz úrokov (až do 10 % ročne) (154). |
| --- | --- |

—

povolenie na repatriáciu pôžičiek alebo základného imania (až do 10 % ročného dovážaného kapitálu); kumulatívny vývoz ziskov (až do 12 % bez dane, dovezeného a repatriovaného ročného kapitálu); vývoz úrokov (až do 10 % ročne) (154).

| (213) | Podľa legislatívneho dekrétu sú aktíva spoločností, ktoré sú vytvorené alebo významným spôsobom zvýšené (155) pomocou zahraničného kapitálu, na základe tohto dekrétu oslobodené od akéhokoľvek núteného vyvlastnenia v prospech štátu, ako aj od akejkoľvek rekvizície ich aktív (156). A nakoniec, osobitným ustanovením sa zavádza zásada zákazu retroaktívneho uloženia dane pre všetky spoločnosti, na ktoré sa vzťahuje legislatívny dekrét (157). |
| --- | --- |

(213)

Podľa legislatívneho dekrétu sú aktíva spoločností, ktoré sú vytvorené alebo významným spôsobom zvýšené (155) pomocou zahraničného kapitálu, na základe tohto dekrétu oslobodené od akéhokoľvek núteného vyvlastnenia v prospech štátu, ako aj od akejkoľvek rekvizície ich aktív (156). A nakoniec, osobitným ustanovením sa zavádza zásada zákazu retroaktívneho uloženia dane pre všetky spoločnosti, na ktoré sa vzťahuje legislatívny dekrét (157).

Referenčný systém

| (214) | Keďže ochrana poskytovaná na základe legislatívneho dekrétu 2687/1953 sa môže líšiť v závislosti od opatrení, o ktorých sa rozhoduje zakaždým v súvislosti s každým konkrétnym podnikom, ktorý spadá pod takúto „ochranu“, a oslobodenia, ktoré možno udeliť spoločnosti PCT, boli v tomto dekréte stanovené orientačne, môže všeobecný referenčný systém zahrňovať rôzne daňové opatrenia, ktoré začne príjemca využívať, keď správny orgán prijme osobitný režim, o ktorý spoločnosť PCT požiada. |
| --- | --- |

(214)

Keďže ochrana poskytovaná na základe legislatívneho dekrétu 2687/1953 sa môže líšiť v závislosti od opatrení, o ktorých sa rozhoduje zakaždým v súvislosti s každým konkrétnym podnikom, ktorý spadá pod takúto „ochranu“, a oslobodenia, ktoré možno udeliť spoločnosti PCT, boli v tomto dekréte stanovené orientačne, môže všeobecný referenčný systém zahrňovať rôzne daňové opatrenia, ktoré začne príjemca využívať, keď správny orgán prijme osobitný režim, o ktorý spoločnosť PCT požiada.

| (215) | Grécke orgány a spoločnosť PCT argumentujú, že keďže bol tento dekrét prijatý ako zákon s nadradenou platnosťou, ktorú mu prisudzuje ústava, nemožno ho považovať za „osobitné“ opatrenie, ktoré možno porovnať so „všeobecným“ legislatívnym rámcom. Keď bol tento dekrét prijatý a získal svoju nadradenú legislatívnu platnosť, väčšina vnútroštátneho legislatívneho rámca, ktorý Komisia používa ako „referenčný systém“, ešte ani neexistovala. „Referenčným systémom“, ktorý treba v tejto súvislosti brať do úvahy, je teda grécka ústava a samotný legislatívny dekrét 2687/1953 ako všeobecné opatrenie. Komisia okrem toho vedela o jeho existencii už od vstupu Grécka. |
| --- | --- |

(215)

Grécke orgány a spoločnosť PCT argumentujú, že keďže bol tento dekrét prijatý ako zákon s nadradenou platnosťou, ktorú mu prisudzuje ústava, nemožno ho považovať za „osobitné“ opatrenie, ktoré možno porovnať so „všeobecným“ legislatívnym rámcom. Keď bol tento dekrét prijatý a získal svoju nadradenú legislatívnu platnosť, väčšina vnútroštátneho legislatívneho rámca, ktorý Komisia používa ako „referenčný systém“, ešte ani neexistovala. „Referenčným systémom“, ktorý treba v tejto súvislosti brať do úvahy, je teda grécka ústava a samotný legislatívny dekrét 2687/1953 ako všeobecné opatrenie. Komisia okrem toho vedela o jeho existencii už od vstupu Grécka.

| (216) | Grécke orgány a spoločnosť PCT tiež argumentujú, že osobitný ochranný režim pre zahraničné investície je všeobecným opatrením, ktoré sa vzťahuje na všetky zahraničné investície, ktoré spĺňajú objektívne kritériá na jeho uplatnenie. Tiež argumentujú, že odôvodnením dekrétu bola potreba a) uznať, že zahraničné investície v gréckych podmienkach čelili osobitným rizikám a problémom, a preto si vyžadovali osobitný prístup, aby sa dosiahol cieľ pritiahnutia takýchto investícií, a b) zabezpečiť primeraný prístup v tomto smere. |
| --- | --- |

(216)

Grécke orgány a spoločnosť PCT tiež argumentujú, že osobitný ochranný režim pre zahraničné investície je všeobecným opatrením, ktoré sa vzťahuje na všetky zahraničné investície, ktoré spĺňajú objektívne kritériá na jeho uplatnenie. Tiež argumentujú, že odôvodnením dekrétu bola potreba a) uznať, že zahraničné investície v gréckych podmienkach čelili osobitným rizikám a problémom, a preto si vyžadovali osobitný prístup, aby sa dosiahol cieľ pritiahnutia takýchto investícií, a b) zabezpečiť primeraný prístup v tomto smere.

| (217) | Grécke orgány a spoločnosť PCT ďalej argumentujú, že v odpovedi komisára Tajaniho (158) v súvislosti s týmto dekrétom sa vylúčili len nové opatrenia v oblasti colných taríf, a nie opatrenia štátnej pomoci. Podľa nich je jasné, že doterajším uplatňovaním tohto dekrétu nedochádzalo k novej neoprávnenej štátnej pomoci, pretože platil, keď Grécko vstúpilo do EÚ, ktoré ho ďalej uplatňovalo bezo zmeny, a Komisia doteraz nepodnikla žiadny krok, aby spochybnila zákonnosť tohto dekrétu na základe právnych predpisov EÚ. |
| --- | --- |

(217)

Grécke orgány a spoločnosť PCT ďalej argumentujú, že v odpovedi komisára Tajaniho (158) v súvislosti s týmto dekrétom sa vylúčili len nové opatrenia v oblasti colných taríf, a nie opatrenia štátnej pomoci. Podľa nich je jasné, že doterajším uplatňovaním tohto dekrétu nedochádzalo k novej neoprávnenej štátnej pomoci, pretože platil, keď Grécko vstúpilo do EÚ, ktoré ho ďalej uplatňovalo bezo zmeny, a Komisia doteraz nepodnikla žiadny krok, aby spochybnila zákonnosť tohto dekrétu na základe právnych predpisov EÚ.

| (218) | Komisia poznamenáva, že predmetný legislatívny dekrét nemožno považovať za platný referenčný systém. Hoci je pravda, že tento dekrét existoval pred vstupom Grécka do EÚ, neznamená to, že je nadradený Zmluve o fungovaní Európskej únie, a tým aj ustanoveniam tejto zmluvy týkajúcim sa štátnej pomoci. Keď Grécko vstúpilo do EÚ, muselo zosúladiť svoj právny systém s „acquis communautaire“, a predovšetkým by malo dodržiavať pravidlá Zmluvy a štátnej pomoci. Ak Grécko uplatní tento dekrét udelením osobitných výhod konkrétnym spoločnostiam, malo by ich teda najprv predložiť Komisii na posúdenie na základe pravidiel o štátnej pomoci a prípadné schválenie na základe pravidiel Zmluvy (159). |
| --- | --- |

(218)

Komisia poznamenáva, že predmetný legislatívny dekrét nemožno považovať za platný referenčný systém. Hoci je pravda, že tento dekrét existoval pred vstupom Grécka do EÚ, neznamená to, že je nadradený Zmluve o fungovaní Európskej únie, a tým aj ustanoveniam tejto zmluvy týkajúcim sa štátnej pomoci. Keď Grécko vstúpilo do EÚ, muselo zosúladiť svoj právny systém s „acquis communautaire“, a predovšetkým by malo dodržiavať pravidlá Zmluvy a štátnej pomoci. Ak Grécko uplatní tento dekrét udelením osobitných výhod konkrétnym spoločnostiam, malo by ich teda najprv predložiť Komisii na posúdenie na základe pravidiel o štátnej pomoci a prípadné schválenie na základe pravidiel Zmluvy (159).

| (219) | Týmto dekrétom sa okrem toho správnym orgánom poskytuje široký rozsah vlastného uváženia (160), pokiaľ ide o stanovenie podmienok, ako aj o výhod, ktoré sa udelia konkrétnym podnikom, ktoré ho využijú. Osobitný prístup k zahraničným investíciám v Grécku, ktorého účelom je ich podpora, už v sebe zahrňuje selektívne prvky. Zároveň je zameraný na dosiahnutie cieľa verejnej politiky, nie daňového cieľa. Platný referenčný systém na účely analýzy selektívnosti môže byť založený len na zásadách zdanenia. Ciele verejnej politiky nie sú ciele vlastné daňovému systému, ako už bolo uvedené v odôvodneniach 92 až 94 tohto rozhodnutia, a preto ich nemožno považovať za ciele referenčného systému na účely posúdenia selektívnosti. |
| --- | --- |

(219)

Týmto dekrétom sa okrem toho správnym orgánom poskytuje široký rozsah vlastného uváženia (160), pokiaľ ide o stanovenie podmienok, ako aj o výhod, ktoré sa udelia konkrétnym podnikom, ktoré ho využijú. Osobitný prístup k zahraničným investíciám v Grécku, ktorého účelom je ich podpora, už v sebe zahrňuje selektívne prvky. Zároveň je zameraný na dosiahnutie cieľa verejnej politiky, nie daňového cieľa. Platný referenčný systém na účely analýzy selektívnosti môže byť založený len na zásadách zdanenia. Ciele verejnej politiky nie sú ciele vlastné daňovému systému, ako už bolo uvedené v odôvodneniach 92 až 94 tohto rozhodnutia, a preto ich nemožno považovať za ciele referenčného systému na účely posúdenia selektívnosti.

Výnimka z referenčného systému

| (220) | Článkom 3 zákona 3755/2009 sa spoločnosti PCT umožňuje požiadať o ochranný režim stanovený v opisovanom legislatívnom dekréte. Následkom tohto ustanovenia je, že spoločnosti PCT môžu na základe jej žiadosti grécke správne orgány udeliť niekoľko selektívnych výhod. Tieto výhody spočívajú najmä v daniach, ktoré by spoločnosť PCT na základe bežných pravidiel musela platiť a od ktorých by mohla byť vďaka tomuto ustanoveniu oslobodená. Okrem toho by mohlo v budúcnosti spoločnosť PCT zvýhodňovať aj oslobodenie od iných právnych obmedzení (nútené vyvlastnenie, rekvizícia aktív, povolenie na nábor zahraničných pracovníkov a vývoz ich odplaty v zahraničnej mene, povolenie na repatriáciu pôžičiek alebo základného imania). Skutočnosť, že tieto výhody zatiaľ neboli podľa gréckych orgánov spoločnosti PCT udelené, nemení nič na tom, že posudzované ustanovenie udeľuje spoločnosti PCT právo žiadať a získať výsadný rámec stanovený v dekréte. |
| --- | --- |

(220)

Článkom 3 zákona 3755/2009 sa spoločnosti PCT umožňuje požiadať o ochranný režim stanovený v opisovanom legislatívnom dekréte. Následkom tohto ustanovenia je, že spoločnosti PCT môžu na základe jej žiadosti grécke správne orgány udeliť niekoľko selektívnych výhod. Tieto výhody spočívajú najmä v daniach, ktoré by spoločnosť PCT na základe bežných pravidiel musela platiť a od ktorých by mohla byť vďaka tomuto ustanoveniu oslobodená. Okrem toho by mohlo v budúcnosti spoločnosť PCT zvýhodňovať aj oslobodenie od iných právnych obmedzení (nútené vyvlastnenie, rekvizícia aktív, povolenie na nábor zahraničných pracovníkov a vývoz ich odplaty v zahraničnej mene, povolenie na repatriáciu pôžičiek alebo základného imania). Skutočnosť, že tieto výhody zatiaľ neboli podľa gréckych orgánov spoločnosti PCT udelené, nemení nič na tom, že posudzované ustanovenie udeľuje spoločnosti PCT právo žiadať a získať výsadný rámec stanovený v dekréte.

| (221) | Pokiaľ ide o opatrenie v prospech PCT, grécke orgány neposkytujú ďalšiu argumentáciu než tú, ktorú už poskytli na začiatku. Konštatovanie Komisie, pokiaľ ide o selektívny charakter tohto opatrenia, preto zostáva rovnaké (161). |
| --- | --- |

(221)

Pokiaľ ide o opatrenie v prospech PCT, grécke orgány neposkytujú ďalšiu argumentáciu než tú, ktorú už poskytli na začiatku. Konštatovanie Komisie, pokiaľ ide o selektívny charakter tohto opatrenia, preto zostáva rovnaké (161).

| (222) | Ako už bolo uvedené vyššie (162), skutočnosť, že opatrením sa môže sledovať cieľ v rámci hospodárskej politiky, neznamená, že nie je selektívne, ale že sa môže považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom, ak sa dodržia určité podmienky (163). |
| --- | --- |

(222)

Ako už bolo uvedené vyššie (162), skutočnosť, že opatrením sa môže sledovať cieľ v rámci hospodárskej politiky, neznamená, že nie je selektívne, ale že sa môže považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom, ak sa dodržia určité podmienky (163).

| (223) | Okrem toho nezávisle od povahy režimu poskytovaného na základe legislatívneho dekrétu (164) môže jeho individuálne uplatnenie nadobudnúť črty selektívnej výhody (165) vzhľadom na to, že každé rozhodnutie gréckych správnych orgánov sa môže odchýliť od všeobecných daňových pravidiel v prospech spoločnosti PCT. Podľa fiškálneho oznámenia (166) vedie takéto zistenie k predpokladu štátnej pomoci, čo si vyžaduje podrobnú analýzu. Na základe týchto skutočností sa Komisia domnieva, že predmetné ustanovenie v sebe zahrnuje selektívnu výhodu v prospech spoločnosti PCT, ktorá sa realizuje, ak sa spoločnosť PCT rozhodne ju využiť. |
| --- | --- |

(223)

Okrem toho nezávisle od povahy režimu poskytovaného na základe legislatívneho dekrétu (164) môže jeho individuálne uplatnenie nadobudnúť črty selektívnej výhody (165) vzhľadom na to, že každé rozhodnutie gréckych správnych orgánov sa môže odchýliť od všeobecných daňových pravidiel v prospech spoločnosti PCT. Podľa fiškálneho oznámenia (166) vedie takéto zistenie k predpokladu štátnej pomoci, čo si vyžaduje podrobnú analýzu. Na základe týchto skutočností sa Komisia domnieva, že predmetné ustanovenie v sebe zahrnuje selektívnu výhodu v prospech spoločnosti PCT, ktorá sa realizuje, ak sa spoločnosť PCT rozhodne ju využiť.

Odôvodnenie logikou daňového systému

| (224) | Grécke orgány argumentujú, že cieľom osobitného režimu na základe tohto dekrétu bolo pritiahnutie zahraničného kapitálu a uľahčenie rekonštrukcie krajiny po druhej svetovej vojne a občianskej vojne v 40. rokoch 20. storočia. V článku 107 gréckej ústavy sa vzhľadom na jeho dôležitosť pre hospodársky rozvoj Grécka výslovne uznáva, že je nadradený obyčajným zákonom. Bolo to s cieľom zabezpečiť, aby investori zahraničného kapitálu boli chránení pred neustálymi zmenami gréckych daňových zákonov, ktoré nie sú priaznivé pre zahraničné investície. Rovnaký účel tohto ochranného režimu, ktorým je rozvoj gréckeho hospodárstva, však nemôže odôvodniť selektívny charakter opatrenia, ale možno ho len zohľadniť v rámci posúdenia zlučiteľnosti. |
| --- | --- |

(224)

Grécke orgány argumentujú, že cieľom osobitného režimu na základe tohto dekrétu bolo pritiahnutie zahraničného kapitálu a uľahčenie rekonštrukcie krajiny po druhej svetovej vojne a občianskej vojne v 40. rokoch 20. storočia. V článku 107 gréckej ústavy sa vzhľadom na jeho dôležitosť pre hospodársky rozvoj Grécka výslovne uznáva, že je nadradený obyčajným zákonom. Bolo to s cieľom zabezpečiť, aby investori zahraničného kapitálu boli chránení pred neustálymi zmenami gréckych daňových zákonov, ktoré nie sú priaznivé pre zahraničné investície. Rovnaký účel tohto ochranného režimu, ktorým je rozvoj gréckeho hospodárstva, však nemôže odôvodniť selektívny charakter opatrenia, ale možno ho len zohľadniť v rámci posúdenia zlučiteľnosti.

| (225) | Komisia tiež poznamenáva, že keďže tento ochranný režim, ktorý by mohol byť spoločnosti PCT udelený na jej žiadosť, by bol udelený na základe voľného uváženia, nemožno ho odôvodniť povahou alebo všeobecnou štruktúrou daňového systému (167). |
| --- | --- |

(225)

Komisia tiež poznamenáva, že keďže tento ochranný režim, ktorý by mohol byť spoločnosti PCT udelený na jej žiadosť, by bol udelený na základe voľného uváženia, nemožno ho odôvodniť povahou alebo všeobecnou štruktúrou daňového systému (167).

| (226) | To znamená, že predmetné ustanovenie v sebe zahrnuje selektívnu výhodu v prospech spoločnosti PCT, ktorú nie je možné odôvodniť povahou všeobecnej štruktúry systému. |
| --- | --- |

(226)

To znamená, že predmetné ustanovenie v sebe zahrnuje selektívnu výhodu v prospech spoločnosti PCT, ktorú nie je možné odôvodniť povahou všeobecnej štruktúry systému.

Existujúca pomoc

| (227) | Grécke orgány a spoločnosť PCT argumentujú, že v prípade, ak Komisia skonštatuje, že uplatnenie tohto dekrétu predstavuje pomoc, išlo by o existujúcu pomoc. |
| --- | --- |

(227)

Grécke orgány a spoločnosť PCT argumentujú, že v prípade, ak Komisia skonštatuje, že uplatnenie tohto dekrétu predstavuje pomoc, išlo by o existujúcu pomoc.

| (228) | Komisia poznamenáva, že ustanovenie v prospech spoločnosti PCT bolo prijaté v roku 2009, a nie pred vstupom Grécka do EÚ. Týmto ustanovením sa spoločnosti PCT udeľuje právo požiadať o tento osobitný režim a získať ho. Po tom, ako spoločnosť PCT predloží žiadosť, je potrebné prijať prezidentský dekrét alebo ministerské rozhodnutie, ktorým sa určia osobitné výhody, ktoré budú spoločnosti PCT poskytnuté. Následkom osobitného uplatňovania dekrétu na žiadosť PCT preto bude, že konkrétna realizácia opatrení sa stane účinnou v okamihu prijatia udeľujúceho aktu. Z toho vyplýva záver, že opatrenie v prospech spoločnosti PCT predstavuje novú pomoc. |
| --- | --- |

(228)

Komisia poznamenáva, že ustanovenie v prospech spoločnosti PCT bolo prijaté v roku 2009, a nie pred vstupom Grécka do EÚ. Týmto ustanovením sa spoločnosti PCT udeľuje právo požiadať o tento osobitný režim a získať ho. Po tom, ako spoločnosť PCT predloží žiadosť, je potrebné prijať prezidentský dekrét alebo ministerské rozhodnutie, ktorým sa určia osobitné výhody, ktoré budú spoločnosti PCT poskytnuté. Následkom osobitného uplatňovania dekrétu na žiadosť PCT preto bude, že konkrétna realizácia opatrení sa stane účinnou v okamihu prijatia udeľujúceho aktu. Z toho vyplýva záver, že opatrenie v prospech spoločnosti PCT predstavuje novú pomoc.

5.3.9.   Oslobodenie od všeobecných pravidiel vynúteného vyvlastnenia

| (229) | Sťažnosti prijaté v tejto veci sa týkali oslobodenia poskytnutého spoločnosti PCT v súvislosti s pravidlami núteného vyvlastnenia. V zákone, ktorým sa ratifikovala koncesná zmluva, sa o takomto oslobodení nič nehovorilo. Grécke orgány a spoločnosť PCT uvádzajú, že žiadne také oslobodenie nebolo poskytnuté a Komisia nemá dôvod domnievať sa, že to tak nie je. Komisia sa preto domnieva, že takýto druh výhody nebol spoločnosti PCT poskytnutý. |
| --- | --- |

(229)

Sťažnosti prijaté v tejto veci sa týkali oslobodenia poskytnutého spoločnosti PCT v súvislosti s pravidlami núteného vyvlastnenia. V zákone, ktorým sa ratifikovala koncesná zmluva, sa o takomto oslobodení nič nehovorilo. Grécke orgány a spoločnosť PCT uvádzajú, že žiadne také oslobodenie nebolo poskytnuté a Komisia nemá dôvod domnievať sa, že to tak nie je. Komisia sa preto domnieva, že takýto druh výhody nebol spoločnosti PCT poskytnutý.

5.4.   Porovnanie vyššie uvedených opatrení štátnej pomoci s podobnými ustanoveniami v iných zmluvách o veľkých infraštruktúrnych projektoch

| (230) | Argumentácia predložená v súvislosti s odôvodnením vyššie uvedených fiškálnych opatrení sa odvoláva najmä na potrebu podpory veľkých infraštruktúrnych projektov zaistením jasného, pružného a stabilného fiškálneho režimu spoločností, ktoré ich v Grécku realizujú. Na podporu svojej argumentácie sa grécke orgány a spoločnosť PCT odvolávajú na niekoľko rozhodnutí Komisie, v ktorých sa konštatovalo, že financovanie koncesných zmlúv na veľké infraštruktúrne projekty, ktoré zahrnujú podobné fiškálne oslobodenia, v sebe nezahrnovali žiadnu štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(230)

Argumentácia predložená v súvislosti s odôvodnením vyššie uvedených fiškálnych opatrení sa odvoláva najmä na potrebu podpory veľkých infraštruktúrnych projektov zaistením jasného, pružného a stabilného fiškálneho režimu spoločností, ktoré ich v Grécku realizujú. Na podporu svojej argumentácie sa grécke orgány a spoločnosť PCT odvolávajú na niekoľko rozhodnutí Komisie, v ktorých sa konštatovalo, že financovanie koncesných zmlúv na veľké infraštruktúrne projekty, ktoré zahrnujú podobné fiškálne oslobodenia, v sebe nezahrnovali žiadnu štátnu pomoc.

| (231) | Komisia preskúmala predloženú argumentáciu a dospela k nasledujúcim záverom. |
| --- | --- |

(231)

Komisia preskúmala predloženú argumentáciu a dospela k nasledujúcim záverom.

| (232) | V prvom rade, podľa ustálenej judikatúry (168) je tento druh argumentácie irelevantný pre posúdenie zákonnosti rozhodnutia Komisie. Každá vec by sa mala posudzovať na základe článku 107 ods. 1 ZFEÚ pri zohľadnení jej osobitostí. V každom prípade, ako sa uvádza v bode 107 tohto rozhodnutia, existencia podobných opatrení v iných zmluvách na veľké infraštruktúrne projekty len znamená, že tieto opatrenia sú uplatniteľné na jednu kategóriu spoločností, čo znamená, že sú selektívne. |
| --- | --- |

(232)

V prvom rade, podľa ustálenej judikatúry (168) je tento druh argumentácie irelevantný pre posúdenie zákonnosti rozhodnutia Komisie. Každá vec by sa mala posudzovať na základe článku 107 ods. 1 ZFEÚ pri zohľadnení jej osobitostí. V každom prípade, ako sa uvádza v bode 107 tohto rozhodnutia, existencia podobných opatrení v iných zmluvách na veľké infraštruktúrne projekty len znamená, že tieto opatrenia sú uplatniteľné na jednu kategóriu spoločností, čo znamená, že sú selektívne.

| (233) | V každom prípade, všetky rozhodnutia, na ktoré sa grécke orgány a spoločnosť PCT odvolávajú, sa týkali iných situácií. |
| --- | --- |

(233)

V každom prípade, všetky rozhodnutia, na ktoré sa grécke orgány a spoločnosť PCT odvolávajú, sa týkali iných situácií.

| (234) | Komisia sa ďalej domnieva, že záver vo veci aténskeho medzinárodného letiska (169) nemožno na túto vec uplatniť. Činnosti, pri ktorých sa využíva pomoc, v tejto veci buď neboli hospodárskeho charakteru, alebo v tom čase neboli liberalizované, a preto sa žiadna štátna pomoc neposkytovala. Naopak, v tejto veci otvoril poskytovanie prístavných infraštruktúrnych služieb hospodárskej súťaži samotný grécky štát vyhlásením výberového konania na časť prístavu, ktorá je predmetom koncesnej zmluvy. Argumentovanie „neliberalizáciou“ v súvislosti s týmto starým rozhodnutím preto nemožno na túto vec uplatniť. |
| --- | --- |

(234)

Komisia sa ďalej domnieva, že záver vo veci aténskeho medzinárodného letiska (169) nemožno na túto vec uplatniť. Činnosti, pri ktorých sa využíva pomoc, v tejto veci buď neboli hospodárskeho charakteru, alebo v tom čase neboli liberalizované, a preto sa žiadna štátna pomoc neposkytovala. Naopak, v tejto veci otvoril poskytovanie prístavných infraštruktúrnych služieb hospodárskej súťaži samotný grécky štát vyhlásením výberového konania na časť prístavu, ktorá je predmetom koncesnej zmluvy. Argumentovanie „neliberalizáciou“ v súvislosti s týmto starým rozhodnutím preto nemožno na túto vec uplatniť.

| (235) | Pokiaľ ide o veci aténskeho vonkajšieho dopravného okruhu a diaľničného mostu Rio Antirrio, Komisia poznamenáva, že hoci do opisu opatrení štátnej pomoci týkajúcich sa týchto projektov bolo zahrnuté zhrnutie fiškálnych ustanovení uplatniteľných v týchto dvoch koncesiách, Komisia sa výslovne nevyjadrila k týmto osobitným ustanoveniam, ale len posúdila, či bola štátna podpora pre daný projekt nevyhnutným minimom, ako aj to, či výberové konanie, ktoré sa uskutočnilo, malo ako výsledok trhovú cenu. Vo väčšine ostatných rozhodnutí (170) sa vôbec ani nehovorí o oslobodeniach od dane v prospech koncesionárov (a už vôbec nie o tom, že sú odôvodnené logikou fiškálneho systému), len sa v nich posudzuje, či bolo výberové konanie dostatočne otvorené, nediskriminačné a založené na najnižšej cene. Skutočnosť, že Komisia počas oznamovacieho postupu prijala príslušné koncesné zmluvy, v ktorých sa hovorilo o niekoľkých oslobodeniach od dane, neznamená, že ich Komisia preskúmala z pohľadu štátnej pomoci alebo sa k daným osobitným opatreniam vyjadrila. Podľa judikatúry Súdneho dvora by mala Komisia k opatreniam zaujať jasné a jednoznačné stanovisko, aby príjemcovia mohli konštatovať, že dané opatrenia v sebe nezahrnujú štátnu pomoc. Mlčanie Komisie neznamená, že tieto opatrenia boli schválené (171). |
| --- | --- |

(235)

Pokiaľ ide o veci aténskeho vonkajšieho dopravného okruhu a diaľničného mostu Rio Antirrio, Komisia poznamenáva, že hoci do opisu opatrení štátnej pomoci týkajúcich sa týchto projektov bolo zahrnuté zhrnutie fiškálnych ustanovení uplatniteľných v týchto dvoch koncesiách, Komisia sa výslovne nevyjadrila k týmto osobitným ustanoveniam, ale len posúdila, či bola štátna podpora pre daný projekt nevyhnutným minimom, ako aj to, či výberové konanie, ktoré sa uskutočnilo, malo ako výsledok trhovú cenu. Vo väčšine ostatných rozhodnutí (170) sa vôbec ani nehovorí o oslobodeniach od dane v prospech koncesionárov (a už vôbec nie o tom, že sú odôvodnené logikou fiškálneho systému), len sa v nich posudzuje, či bolo výberové konanie dostatočne otvorené, nediskriminačné a založené na najnižšej cene. Skutočnosť, že Komisia počas oznamovacieho postupu prijala príslušné koncesné zmluvy, v ktorých sa hovorilo o niekoľkých oslobodeniach od dane, neznamená, že ich Komisia preskúmala z pohľadu štátnej pomoci alebo sa k daným osobitným opatreniam vyjadrila. Podľa judikatúry Súdneho dvora by mala Komisia k opatreniam zaujať jasné a jednoznačné stanovisko, aby príjemcovia mohli konštatovať, že dané opatrenia v sebe nezahrnujú štátnu pomoc. Mlčanie Komisie neznamená, že tieto opatrenia boli schválené (171).

| (236) | Podľa tej istej logiky ani skutočnosť, že v rozhodnutí vo veci rozvoja širokopásmových sietí (172) Komisia ako právny základ uviedla zákon o verejno-súkromnom partnerstve, ktorý obsahuje podobné ustanovenia, neznamená, že Komisia tieto ustanovenia implicitne posúdila. A nakoniec, vec solúnskeho podvodného tunela (173) sa nezdá relevantná, keďže daňové opatrenia tiež neboli zahrnuté do posúdenia a úspešný uchádzač ani nevyužil možnosť využívať prevádzkové dotácie, ktorá bola zahrnutá do dokumentov k výberovému konaniu. |
| --- | --- |

(236)

Podľa tej istej logiky ani skutočnosť, že v rozhodnutí vo veci rozvoja širokopásmových sietí (172) Komisia ako právny základ uviedla zákon o verejno-súkromnom partnerstve, ktorý obsahuje podobné ustanovenia, neznamená, že Komisia tieto ustanovenia implicitne posúdila. A nakoniec, vec solúnskeho podvodného tunela (173) sa nezdá relevantná, keďže daňové opatrenia tiež neboli zahrnuté do posúdenia a úspešný uchádzač ani nevyužil možnosť využívať prevádzkové dotácie, ktorá bola zahrnutá do dokumentov k výberovému konaniu.

| (237) | Grécke orgány a spoločnosť PCT ďalej argumentujú, že Komisia si zachovala svoju pozíciu, pokiaľ ide o jej relevantné posúdenie v týchto veciach po tom, ako v decembri 2013 prijala rozhodnutia o štátnej pomoci v súvislosti so zmenami štyroch takýchto projektov (174). Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že v týchto rozhodnutiach sa ani nehovorí o žiadnych fiškálnych ustanoveniach, keďže ich cieľ je iný, a už vôbec nie o posúdení v mene Komisie. |
| --- | --- |

(237)

Grécke orgány a spoločnosť PCT ďalej argumentujú, že Komisia si zachovala svoju pozíciu, pokiaľ ide o jej relevantné posúdenie v týchto veciach po tom, ako v decembri 2013 prijala rozhodnutia o štátnej pomoci v súvislosti so zmenami štyroch takýchto projektov (174). Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že v týchto rozhodnutiach sa ani nehovorí o žiadnych fiškálnych ustanoveniach, keďže ich cieľ je iný, a už vôbec nie o posúdení v mene Komisie.

| (238) | Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti nemožno konštatovať, že Komisia „schválila“ podobné ustanovenia v minulosti a že príjemca by sa mohol odvolať na takéto „schválenie“, aby mohol vylúčiť existenciu štátnej pomoci (175). |
| --- | --- |

(238)

Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti nemožno konštatovať, že Komisia „schválila“ podobné ustanovenia v minulosti a že príjemca by sa mohol odvolať na takéto „schválenie“, aby mohol vylúčiť existenciu štátnej pomoci (175).

| (239) | Komisia preto konštatuje, že opatrenia posudzované vyššie (s výnimkou opatrenia 5.3.9) sú selektívnymi výhodami, ktoré nemožno odôvodniť povahou alebo všeobecnou štruktúrou daňového systému. |
| --- | --- |

(239)

Komisia preto konštatuje, že opatrenia posudzované vyššie (s výnimkou opatrenia 5.3.9) sú selektívnymi výhodami, ktoré nemožno odôvodniť povahou alebo všeobecnou štruktúrou daňového systému.

5.5.   Narušenie hospodárskej súťaže a účinok na obchod

| (240) | Vyššie uvedené opatrenia, ktoré predstavujú selektívne výhody, môžu predstavovať štátnu pomoc, ak narúšajú hospodársku súťaž alebo hrozia narušením hospodárskej súťaže a ak majú vplyv na obchod medzi členskými štátmi. Podľa ustálenej judikatúry sa selektívna výhoda poskytnutá štátom považuje za takú, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže, ak môže zlepšiť konkurenčné postavenie príjemcu v porovnaní s inými podnikmi, ktorým konkuruje (176). Narušenie hospodárskej súťaže sa v zmysle článku 107 ZFEÚ teda predpokladá, ak štát poskytne finančnú výhodu podniku v liberalizovanom sektore, kde existuje alebo by mohla existovať hospodárska súťaž (177). |
| --- | --- |

(240)

Vyššie uvedené opatrenia, ktoré predstavujú selektívne výhody, môžu predstavovať štátnu pomoc, ak narúšajú hospodársku súťaž alebo hrozia narušením hospodárskej súťaže a ak majú vplyv na obchod medzi členskými štátmi. Podľa ustálenej judikatúry sa selektívna výhoda poskytnutá štátom považuje za takú, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže, ak môže zlepšiť konkurenčné postavenie príjemcu v porovnaní s inými podnikmi, ktorým konkuruje (176). Narušenie hospodárskej súťaže sa v zmysle článku 107 ZFEÚ teda predpokladá, ak štát poskytne finančnú výhodu podniku v liberalizovanom sektore, kde existuje alebo by mohla existovať hospodárska súťaž (177).

| (241) | Keďže grécky štát vyhlásil medzinárodné výberové konanie na koncesiu, ktorú získala spoločnosť Cosco, otvoril sa trh prístavných služieb hospodárskej súťaži. Keďže o udelenie prístavných koncesií môžu súťažiť rôzne podniky z niekoľkých členských štátov, poskytnutie osobitných fiškálnych výhod, ktoré neboli dostupné pre všetkých možných kandidátov v čase výberového konania, spoločnosti PCT sa môže považovať za opatrenie aspoň potenciálne narúšajúce hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

(241)

Keďže grécky štát vyhlásil medzinárodné výberové konanie na koncesiu, ktorú získala spoločnosť Cosco, otvoril sa trh prístavných služieb hospodárskej súťaži. Keďže o udelenie prístavných koncesií môžu súťažiť rôzne podniky z niekoľkých členských štátov, poskytnutie osobitných fiškálnych výhod, ktoré neboli dostupné pre všetkých možných kandidátov v čase výberového konania, spoločnosti PCT sa môže považovať za opatrenie aspoň potenciálne narúšajúce hospodársku súťaž.

| (242) | Už v čase, keď spoločnosť PCT prevzala koncesnú zmluvu, mal prístav Pireus značnú kapacitu (1,6 milióna TEU) a považoval sa za prístav potenciálne konkurujúci iným prístavom EÚ (178). Za priamych alebo aspoň potenciálnych konkurentov spoločnosti možno považovať napríklad solúnsky prístav, prístav v Kostanci v Rumunsku, koperský prístav v Slovinsku a niekoľko prístavov v Taliansku. Podľa koncesnej zmluvy sa predpokladá, že móla II a III kontajnerového terminálu, ktoré využíva spoločnosť PCT, dosiahnu do roku 2015 veľmi významnú kapacitu (až 3,7 milióna TEU). Táto nová kapacita, ktorej vytvorenie bolo uľahčené predmetnými opatreniami, má potenciál ovplyvniť hospodársku súťaž aj obchod medzi členskými štátmi, keďže rôzne prístavy v niekoľkých členských štátoch môžu mať tých istých klientov ako spoločnosť PCT a aspoň potenciálne jej konkurujú. |
| --- | --- |

(242)

Už v čase, keď spoločnosť PCT prevzala koncesnú zmluvu, mal prístav Pireus značnú kapacitu (1,6 milióna TEU) a považoval sa za prístav potenciálne konkurujúci iným prístavom EÚ (178). Za priamych alebo aspoň potenciálnych konkurentov spoločnosti možno považovať napríklad solúnsky prístav, prístav v Kostanci v Rumunsku, koperský prístav v Slovinsku a niekoľko prístavov v Taliansku. Podľa koncesnej zmluvy sa predpokladá, že móla II a III kontajnerového terminálu, ktoré využíva spoločnosť PCT, dosiahnu do roku 2015 veľmi významnú kapacitu (až 3,7 milióna TEU). Táto nová kapacita, ktorej vytvorenie bolo uľahčené predmetnými opatreniami, má potenciál ovplyvniť hospodársku súťaž aj obchod medzi členskými štátmi, keďže rôzne prístavy v niekoľkých členských štátoch môžu mať tých istých klientov ako spoločnosť PCT a aspoň potenciálne jej konkurujú.

| (243) | Komisia ďalej poznamenáva, že prekládkové kontajnerové terminály ako príjemcov sú oveľa viac vystavené hospodárskej súťaži, a to aj zo strany tretích krajín (v stredozemskej oblasti). Ako príklad môže poslúžiť, že z dôvodu tejto investície spoločnosť Cosco sústredila svoje aktivity v oblasti lodnej prepravy v Pireu namiesto talianskych a španielskych prekládkových prístavov, ktoré používala predtým. Spoločnosť PCT konkuruje iným prístavom v EÚ a v nasledujúcich rokoch zvýši svoje postavenie na trhu. |
| --- | --- |

(243)

Komisia ďalej poznamenáva, že prekládkové kontajnerové terminály ako príjemcov sú oveľa viac vystavené hospodárskej súťaži, a to aj zo strany tretích krajín (v stredozemskej oblasti). Ako príklad môže poslúžiť, že z dôvodu tejto investície spoločnosť Cosco sústredila svoje aktivity v oblasti lodnej prepravy v Pireu namiesto talianskych a španielskych prekládkových prístavov, ktoré používala predtým. Spoločnosť PCT konkuruje iným prístavom v EÚ a v nasledujúcich rokoch zvýši svoje postavenie na trhu.

| (244) | Keďže predmetnými fiškálnymi opatreniami sa zaistil dodatočný peňažný tok do spoločnosti PCT, najmä v prvých štádiách stavebného projektu, tieto opatrenia pomohli spoločnosti Cosco rozšíriť svoje činnosti na trhu prístavných služieb v EÚ a potenciálne posilnili jej konkurenčné postavenie na tomto trhu. |
| --- | --- |

(244)

Keďže predmetnými fiškálnymi opatreniami sa zaistil dodatočný peňažný tok do spoločnosti PCT, najmä v prvých štádiách stavebného projektu, tieto opatrenia pomohli spoločnosti Cosco rozšíriť svoje činnosti na trhu prístavných služieb v EÚ a potenciálne posilnili jej konkurenčné postavenie na tomto trhu.

| (245) | Z vyššie uvedených skutočností vyplýva, že predmetné opatrenia by mohli ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi a narušiť alebo ohroziť hospodársku súťaž. Podľa štandardnej judikatúry Súdneho dvora stačí preukázať, že je pravdepodobné, že predmetná pomoc ovplyvní obchod medzi členskými štátmi, a že hrozí, že naruší hospodársku súťaž (179). Vzhľadom na vyššie uvedenú analýzu Komisia nepovažuje za potrebné ďalšie vymedzenie presného rozsahu predmetných služieb alebo geografického trhu alebo podrobné analyzovanie jeho štruktúry a následných konkurenčných vzťahov (180). |
| --- | --- |

(245)

Z vyššie uvedených skutočností vyplýva, že predmetné opatrenia by mohli ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi a narušiť alebo ohroziť hospodársku súťaž. Podľa štandardnej judikatúry Súdneho dvora stačí preukázať, že je pravdepodobné, že predmetná pomoc ovplyvní obchod medzi členskými štátmi, a že hrozí, že naruší hospodársku súťaž (179). Vzhľadom na vyššie uvedenú analýzu Komisia nepovažuje za potrebné ďalšie vymedzenie presného rozsahu predmetných služieb alebo geografického trhu alebo podrobné analyzovanie jeho štruktúry a následných konkurenčných vzťahov (180).

| (246) | Pokiaľ ide o argument spoločnosti PCT, že posúdenie účinku fiškálnych opatrení na hospodársku súťaž by si vyžiadalo preskúmanie ekvivalentných daňových systémov uplatňovaných v rámci relevantných trhov, Komisia poznamenáva, že podľa ustálenej judikatúry (181) skutočnosť, že členský štát sa snaží jednostrannými opatreniami aproximovať podmienky hospodárskej súťaže v konkrétnom odvetví hospodárstva s podmienkami existujúcimi v iných členských štátoch, nemôže zbaviť predmetné opatrenia ich charakteru štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(246)

Pokiaľ ide o argument spoločnosti PCT, že posúdenie účinku fiškálnych opatrení na hospodársku súťaž by si vyžiadalo preskúmanie ekvivalentných daňových systémov uplatňovaných v rámci relevantných trhov, Komisia poznamenáva, že podľa ustálenej judikatúry (181) skutočnosť, že členský štát sa snaží jednostrannými opatreniami aproximovať podmienky hospodárskej súťaže v konkrétnom odvetví hospodárstva s podmienkami existujúcimi v iných členských štátoch, nemôže zbaviť predmetné opatrenia ich charakteru štátnej pomoci.

Záver

| (247) | Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti Komisia konštatuje, že všetky daňové výhody udelené spoločnosti PCT predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ s výnimkou údajného oslobodenia od uplatňovania všeobecných pravidiel núteného vyvlastnenia. |
| --- | --- |

(247)

Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti Komisia konštatuje, že všetky daňové výhody udelené spoločnosti PCT predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ s výnimkou údajného oslobodenia od uplatňovania všeobecných pravidiel núteného vyvlastnenia.

6.   POSÚDENIE ZLUČITEĽNOSTI OPATRENÍ

| (248) | Grécke orgány a spoločnosť PCT argumentujú, že opatrenia pomoci by sa mali považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. a) a článku 107 ods. 3 písm. c), ako aj pravidiel EÚ pre regionálnu pomoc. |
| --- | --- |

(248)

Grécke orgány a spoločnosť PCT argumentujú, že opatrenia pomoci by sa mali považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. a) a článku 107 ods. 3 písm. c), ako aj pravidiel EÚ pre regionálnu pomoc.

6.1.   Uplatniteľnosť usmernení pre regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013
   (182)
  (ďalej len „RAG“)

| (249) | Komisia poznamenáva, že zákonné právo spoločnosti PCT využiť opatrenia podpory jej bolo udelené uverejnením zákona zahrňujúceho dané opatrenia v Úradnom vestníku, t. j. 30. marca 2009 (183). To znamená, že Komisia posúdi opatrenia na základe RAG na roky 2007 – 2013, ktoré platili v marci 2009. |
| --- | --- |

(249)

Komisia poznamenáva, že zákonné právo spoločnosti PCT využiť opatrenia podpory jej bolo udelené uverejnením zákona zahrňujúceho dané opatrenia v Úradnom vestníku, t. j. 30. marca 2009 (183). To znamená, že Komisia posúdi opatrenia na základe RAG na roky 2007 – 2013, ktoré platili v marci 2009.

| (250) | Komisia poznamenáva, že posudzované opatrenia pomoci spočívajú v neobmedzených fiškálnych výhodách, ktoré nemožno považovať za investičnú pomoc, ale za prevádzkovú pomoc poskytovanú na základe pravidiel pre regionálnu pomoc. RAG na roky 2007 – 2013 môžu výnimočne a vo veľmi obmedzenom počte prípadov umožňovať prevádzkovú pomoc (184) v regiónoch oprávnených podľa výnimky v článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ. Prístav Pireus sa nachádza v regióne Attiki, ktorý bol v marci 2009 regiónom oprávneným na regionálnu pomoc na základe článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ ako región postihnutý „štatistickým efektom“ (185). Preto je potrebné preskúmať, či opatrenia pomoci spĺňajú podmienky prevádzkovej pomoci stanovené v RAG. Prevádzková pomoc sa na základe RAG na roky 2007 – 2013 môže poskytovať za predpokladu, že je odôvodnená z hľadiska svojho prispievania k regionálnemu rozvoju a jej povaha a úroveň sú primerané z hľadiska nevýhody, ktorú má zmierňovať. Prevádzková pomoc by sa okrem toho v zásade mala poskytovať v súvislosti s vopred vymedzeným súborom oprávnených výdavkov alebo nákladov (186) a mala by byť obmedzená na určitý podiel týchto nákladov. Tiež by mala byť vždy dočasná, postupne znižovaná a mala by sa prestať poskytovať, ak sa dotknuté regióny vo svojom rozvoji skutočne priblížia k bohatším oblastiam EÚ. |
| --- | --- |

(250)

Komisia poznamenáva, že posudzované opatrenia pomoci spočívajú v neobmedzených fiškálnych výhodách, ktoré nemožno považovať za investičnú pomoc, ale za prevádzkovú pomoc poskytovanú na základe pravidiel pre regionálnu pomoc. RAG na roky 2007 – 2013 môžu výnimočne a vo veľmi obmedzenom počte prípadov umožňovať prevádzkovú pomoc (184) v regiónoch oprávnených podľa výnimky v článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ. Prístav Pireus sa nachádza v regióne Attiki, ktorý bol v marci 2009 regiónom oprávneným na regionálnu pomoc na základe článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ ako región postihnutý „štatistickým efektom“ (185). Preto je potrebné preskúmať, či opatrenia pomoci spĺňajú podmienky prevádzkovej pomoci stanovené v RAG. Prevádzková pomoc sa na základe RAG na roky 2007 – 2013 môže poskytovať za predpokladu, že je odôvodnená z hľadiska svojho prispievania k regionálnemu rozvoju a jej povaha a úroveň sú primerané z hľadiska nevýhody, ktorú má zmierňovať. Prevádzková pomoc by sa okrem toho v zásade mala poskytovať v súvislosti s vopred vymedzeným súborom oprávnených výdavkov alebo nákladov (186) a mala by byť obmedzená na určitý podiel týchto nákladov. Tiež by mala byť vždy dočasná, postupne znižovaná a mala by sa prestať poskytovať, ak sa dotknuté regióny vo svojom rozvoji skutočne priblížia k bohatším oblastiam EÚ.

| (251) | Komisia poznamenáva, že vzhľadom na povahu pomoci a znevýhodnenia, ktoré sa snaží zmierniť, by sa pomocou ad hoc v zásade nemohli riešiť takéto znevýhodnenia, pretože je veľmi nepravdepodobné, že poskytnutím prevádzkovej pomoci jednému podniku by sa znevýhodnenia vyriešili celostným spôsobom. Odôvodnenie opatrení pomoci poskytnuté gréckymi orgánmi a spoločnosťou PCT, t. j. rozvoj a modernizácia odvetvia morskej kontajnerovej terminálovej prepravy vytváraním právnej istoty fiškálneho režimu uplatniteľného na investičný projekt, okrem toho nemožno pokladať za znevýhodnenia súvisiace s príslušným regiónom, ktoré by bolo potrebné zmierniť. Okrem toho, keby aj Komisia prijala takéto odôvodnenie ako primerané v tejto veci, neexistujú žiadne vopred vymedzené oprávnené výdavky týkajúce sa takýchto znevýhodnení a následne objemu pomoci. Opatrenia pomoci okrem toho nie sú časovo degresívne a nepočítalo sa s tým, že sa prestanú uplatňovať, keď sa región Attiki mal 1. januára 2011 stať regiónom „c“ (187). Opatrenia pomoci preto nemožno považovať za zlučiteľné na základe RAG na roky 2007 – 2013. |
| --- | --- |

(251)

Komisia poznamenáva, že vzhľadom na povahu pomoci a znevýhodnenia, ktoré sa snaží zmierniť, by sa pomocou ad hoc v zásade nemohli riešiť takéto znevýhodnenia, pretože je veľmi nepravdepodobné, že poskytnutím prevádzkovej pomoci jednému podniku by sa znevýhodnenia vyriešili celostným spôsobom. Odôvodnenie opatrení pomoci poskytnuté gréckymi orgánmi a spoločnosťou PCT, t. j. rozvoj a modernizácia odvetvia morskej kontajnerovej terminálovej prepravy vytváraním právnej istoty fiškálneho režimu uplatniteľného na investičný projekt, okrem toho nemožno pokladať za znevýhodnenia súvisiace s príslušným regiónom, ktoré by bolo potrebné zmierniť. Okrem toho, keby aj Komisia prijala takéto odôvodnenie ako primerané v tejto veci, neexistujú žiadne vopred vymedzené oprávnené výdavky týkajúce sa takýchto znevýhodnení a následne objemu pomoci. Opatrenia pomoci okrem toho nie sú časovo degresívne a nepočítalo sa s tým, že sa prestanú uplatňovať, keď sa región Attiki mal 1. januára 2011 stať regiónom „c“ (187). Opatrenia pomoci preto nemožno považovať za zlučiteľné na základe RAG na roky 2007 – 2013.

6.2.   Priame uplatňovanie článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ

Cieľ spoločného záujmu

| (252) | Vo svojom oznámení s názvom Udržateľná budúcnosť dopravy: Smerom k integrovanému a používateľsky prístupnému systému založenému na technológiách
   (188) Komisia zdôraznila, že rozvoj prístavov a terminálov kombinovanej dopravy je kľúčom k dosiahnutiu integrujúceho a inteligentného logistického systému v EÚ. V oznámení na tému Strategické ciele a odporúčania pre politiku EÚ v oblasti námornej dopravy do roku 2018
   (189) Komisia zdôrazňuje, že poskytovanie nových prístavných infraštruktúr, ako aj vylepšovanie používania existujúcich kapacít je rozhodujúce pre zabezpečenie toho, aby prístavy EÚ dokázali účinne zvládnuť svoju funkciu vstupnej brány. |
| --- | --- |

(252)

Vo svojom oznámení s názvom Udržateľná budúcnosť dopravy: Smerom k integrovanému a používateľsky prístupnému systému založenému na technológiách
   (188) Komisia zdôraznila, že rozvoj prístavov a terminálov kombinovanej dopravy je kľúčom k dosiahnutiu integrujúceho a inteligentného logistického systému v EÚ. V oznámení na tému Strategické ciele a odporúčania pre politiku EÚ v oblasti námornej dopravy do roku 2018
   (189) Komisia zdôrazňuje, že poskytovanie nových prístavných infraštruktúr, ako aj vylepšovanie používania existujúcich kapacít je rozhodujúce pre zabezpečenie toho, aby prístavy EÚ dokázali účinne zvládnuť svoju funkciu vstupnej brány.

| (253) | Podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1315/2013 (190) je najlepším spôsobom rozvoja transeurópskej dopravnej siete (TEN-T) dvojúrovňová štruktúra pozostávajúca zo súhrnnej a základnej siete. Súhrnná sieť predstavuje základnú úroveň novej TEN-T. Skladá sa zo všetkej existujúcej a plánovanej infraštruktúry spĺňajúcej požiadavky nariadenia o TEN-T. Základná sieť by mala tvoriť základnú kostru rozvoja udržateľnej multimodálnej dopravnej siete a stimulovať rozvoj celej súhrnnej siete, a mala by byť zavedená najneskôr do roku 2030. Prístav Pireus je jeden z morských prístavov zahrnutých do základnej siete EÚ. |
| --- | --- |

(253)

Podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1315/2013 (190) je najlepším spôsobom rozvoja transeurópskej dopravnej siete (TEN-T) dvojúrovňová štruktúra pozostávajúca zo súhrnnej a základnej siete. Súhrnná sieť predstavuje základnú úroveň novej TEN-T. Skladá sa zo všetkej existujúcej a plánovanej infraštruktúry spĺňajúcej požiadavky nariadenia o TEN-T. Základná sieť by mala tvoriť základnú kostru rozvoja udržateľnej multimodálnej dopravnej siete a stimulovať rozvoj celej súhrnnej siete, a mala by byť zavedená najneskôr do roku 2030. Prístav Pireus je jeden z morských prístavov zahrnutých do základnej siete EÚ.

| (254) | V tejto súvislosti je prístav Pireus jedným z najväčších a najvýznamnejších v Stredozemnom mori a jeho prevádzka má kľúčový význam pre rozvoj gréckeho hospodárstva a dôležitosť pre rozvoj cieľov dopravnej politiky EÚ. Investíciou, ktorú realizovala PCT, sa časť prístavu Pireus premenila na moderný morský kontajnerový terminál zdokonalením jeho účinnosti, skladovacej kapacity, schopnosti obsluhovať novú generáciu nákladných lodí a prepojenia. Na základe koncesnej zmluvy sa očakáva, že kapacita sa počas prvého roka platnosti koncesie zvýši z najmenej 300 000 TEU na najmenej 3 700 000 TEU po ôsmych rokoch platnosti koncesie. Na základe toho možno konštatovať, že investíciou do prístavných zariadení s prvkami štátnej pomoci možno prispieť k cieľu spoločného záujmu. |
| --- | --- |

(254)

V tejto súvislosti je prístav Pireus jedným z najväčších a najvýznamnejších v Stredozemnom mori a jeho prevádzka má kľúčový význam pre rozvoj gréckeho hospodárstva a dôležitosť pre rozvoj cieľov dopravnej politiky EÚ. Investíciou, ktorú realizovala PCT, sa časť prístavu Pireus premenila na moderný morský kontajnerový terminál zdokonalením jeho účinnosti, skladovacej kapacity, schopnosti obsluhovať novú generáciu nákladných lodí a prepojenia. Na základe koncesnej zmluvy sa očakáva, že kapacita sa počas prvého roka platnosti koncesie zvýši z najmenej 300 000 TEU na najmenej 3 700 000 TEU po ôsmych rokoch platnosti koncesie. Na základe toho možno konštatovať, že investíciou do prístavných zariadení s prvkami štátnej pomoci možno prispieť k cieľu spoločného záujmu.

Nevyhnutnosť a stimulujúci účinok

| (255) | Podľa rozhodovacej praxe Komisie v tejto oblasti sa potvrdí nevyhnutnosť štátnej pomoci, ak sa dá preukázať, že objem prítoku čistých príjmov vytvorených investičným projektom nestačí na úhradu investičných nákladov investora. V podstate ide o to, že ak nie sú tieto príjmy postačujúce, súkromný investor by projekt nerealizoval bez verejnej podpory a štátna pomoc by sa pokladala za nevyhnutnú. |
| --- | --- |

(255)

Podľa rozhodovacej praxe Komisie v tejto oblasti sa potvrdí nevyhnutnosť štátnej pomoci, ak sa dá preukázať, že objem prítoku čistých príjmov vytvorených investičným projektom nestačí na úhradu investičných nákladov investora. V podstate ide o to, že ak nie sú tieto príjmy postačujúce, súkromný investor by projekt nerealizoval bez verejnej podpory a štátna pomoc by sa pokladala za nevyhnutnú.

| (256) | Grécke orgány a príjemca argumentujú, že opatrenia pomoci boli nevyhnutné, pretože bez nich by boli finančné dohody, ktoré by spoločnosť PCT dosiahla, oveľa nevýhodnejšie a mohli dokonca ohroziť realizáciu projektu. |
| --- | --- |

(256)

Grécke orgány a príjemca argumentujú, že opatrenia pomoci boli nevyhnutné, pretože bez nich by boli finančné dohody, ktoré by spoločnosť PCT dosiahla, oveľa nevýhodnejšie a mohli dokonca ohroziť realizáciu projektu.

| (257) | Komisia sa vždy dôsledne pridržiavala názoru, že prístavné infraštruktúrne projekty si vyžadujú značné kapitálové investície s veľmi dlhým časom návratnosti, ktorých hospodársku životaschopnosť nemožno vždy zaistiť bez verejnej podpory. V tomto prípade však spoločnosť PPA, verejný obstarávateľ, ktorý viedol výberové konanie na výber koncesionára prístavu Pireus, už dopredu odhadla, že hospodárska životaschopnosť projektu bude zaistená, čo dokazuje skutočnosť, že podľa dokumentov k výberovému konaniu mal vybratý príjemca uskutočniť celú investíciu na vlastné náklady. Spoločnosť PCT sa okrem toho podujala na rozšírenie móla II a vybudovanie móla III, pričom počítala s tým, že na seba zoberie všetky investičné náklady, ktoré by sa s týmto projektom spájali. Keď predložila svoju ponuku, ktorú spoločnosť PPA prijala, podľa jej odhadov mala byť jej investícia do prístavu Pireus pre ňu zisková bez potreby akejkoľvek verejnej podpory, pretože inak by ponuku nepredložila alebo by ju predložila s výhradou, pokiaľ ide o ziskovosť projektu pri neexistencii osobitného fiškálneho prístupu. Okrem toho skutočnosť, že cieľom spoločnosti Cosco bolo premeniť prístav Pireus na prvý kontajnerový terminál v Stredozemnom mori, poukazuje na potenciál tohto prístavu, ako aj na ziskovosť investičného projektu, ktorá nebola nikdy spochybnená (191). Preto sa nemožno domnievať, že posudzované opatrenia boli nevyhnutné na zabezpečenie hospodárskej životaschopnosti investičného projektu. |
| --- | --- |

(257)

Komisia sa vždy dôsledne pridržiavala názoru, že prístavné infraštruktúrne projekty si vyžadujú značné kapitálové investície s veľmi dlhým časom návratnosti, ktorých hospodársku životaschopnosť nemožno vždy zaistiť bez verejnej podpory. V tomto prípade však spoločnosť PPA, verejný obstarávateľ, ktorý viedol výberové konanie na výber koncesionára prístavu Pireus, už dopredu odhadla, že hospodárska životaschopnosť projektu bude zaistená, čo dokazuje skutočnosť, že podľa dokumentov k výberovému konaniu mal vybratý príjemca uskutočniť celú investíciu na vlastné náklady. Spoločnosť PCT sa okrem toho podujala na rozšírenie móla II a vybudovanie móla III, pričom počítala s tým, že na seba zoberie všetky investičné náklady, ktoré by sa s týmto projektom spájali. Keď predložila svoju ponuku, ktorú spoločnosť PPA prijala, podľa jej odhadov mala byť jej investícia do prístavu Pireus pre ňu zisková bez potreby akejkoľvek verejnej podpory, pretože inak by ponuku nepredložila alebo by ju predložila s výhradou, pokiaľ ide o ziskovosť projektu pri neexistencii osobitného fiškálneho prístupu. Okrem toho skutočnosť, že cieľom spoločnosti Cosco bolo premeniť prístav Pireus na prvý kontajnerový terminál v Stredozemnom mori, poukazuje na potenciál tohto prístavu, ako aj na ziskovosť investičného projektu, ktorá nebola nikdy spochybnená (191). Preto sa nemožno domnievať, že posudzované opatrenia boli nevyhnutné na zabezpečenie hospodárskej životaschopnosti investičného projektu.

| (258) | Skutočnosť, že Čínska rozvojová banka čakala na prijatie ratifikačného zákona, nedokazuje nevyhnutnosť opatrení pomoci. Vzhľadom na to, že koncesnú zmluvu bolo v súlade s gréckou legislatívnou praxou potrebné ratifikovať zákonom, každá banka by čakala na prijatie ratifikačného zákona bez toho, aby to priamo súviselo s poskytnutím posudzovaných opatrení. Okrem toho ani ochrana proti všeobecnej alebo diskriminačnej zmene v zákone požadovaná Európskou investičnou bankou nedokazuje nevyhnutnosť pomoci. |
| --- | --- |

(258)

Skutočnosť, že Čínska rozvojová banka čakala na prijatie ratifikačného zákona, nedokazuje nevyhnutnosť opatrení pomoci. Vzhľadom na to, že koncesnú zmluvu bolo v súlade s gréckou legislatívnou praxou potrebné ratifikovať zákonom, každá banka by čakala na prijatie ratifikačného zákona bez toho, aby to priamo súviselo s poskytnutím posudzovaných opatrení. Okrem toho ani ochrana proti všeobecnej alebo diskriminačnej zmene v zákone požadovaná Európskou investičnou bankou nedokazuje nevyhnutnosť pomoci.

| (259) | Spoločnosť začala so stavebnými prácami až po ratifikácii koncesnej zmluvy zákonom. Aj to však súvisí so skutočnosťou, že všetky zmluvy takejto povahy sa musia ratifikovať zákonom. Každá spoločnosť v pozícii PCT by v každom prípade čakala na ratifikáciu zmluvy. Spoločnosť Cosco sa okrem toho zaviazala k realizácii projektu už v čase predloženia svojej ponuky, k čomu došlo pred prijatím udeľujúceho aktu, teda ratifikačného zákona. Po predložení ponuky spoločnosť Cosco vedela, že je zo zákona povinná investíciu realizovať, ak ju spoločnosť PPA vybrala ako úspešného uchádzača. |
| --- | --- |

(259)

Spoločnosť začala so stavebnými prácami až po ratifikácii koncesnej zmluvy zákonom. Aj to však súvisí so skutočnosťou, že všetky zmluvy takejto povahy sa musia ratifikovať zákonom. Každá spoločnosť v pozícii PCT by v každom prípade čakala na ratifikáciu zmluvy. Spoločnosť Cosco sa okrem toho zaviazala k realizácii projektu už v čase predloženia svojej ponuky, k čomu došlo pred prijatím udeľujúceho aktu, teda ratifikačného zákona. Po predložení ponuky spoločnosť Cosco vedela, že je zo zákona povinná investíciu realizovať, ak ju spoločnosť PPA vybrala ako úspešného uchádzača.

| (260) | Príjemca sa okrem toho nikdy neodvolal na existenciu likvidnej medzery, ktorú bolo potrebné pokryť posudzovanými opatreniami. Skutočnosť, že spoločnosť PCT vyčíslila výšku pomoci až po začatí formálneho zisťovania Komisiou, t. j. takmer päť rokov po podpísaní koncesnej zmluvy, dokazuje, že spoločnosť PCT vo svojom pôvodnom podnikateľskom pláne s výškou pomoci nepočítala, a predovšetkým, keď sa spoločnosť Cosco rozhodla realizovať investíciu. Pokiaľ ide o rozhodnutia Komisie, na ktoré sa odvoláva príjemca, ktorými Komisia schválila nenotifikovanú pomoc v prípadoch, kde nebola pomoc vyčíslená dopredu, Komisia poznamenáva, že dané prípady nie je možné uplatniť na túto vec, pretože sa netýkajú financovania prístavnej infraštruktúry, kde treba stanoviť konkrétnu finančnú medzeru aj pre analýzu zlučiteľnosti ex-post. Preto túto pomoc nemožno považovať za nevyhnutnú pre realizáciu projektu, pretože spoločnosť PCT by ho začala realizovať v každom prípade. |
| --- | --- |

(260)

Príjemca sa okrem toho nikdy neodvolal na existenciu likvidnej medzery, ktorú bolo potrebné pokryť posudzovanými opatreniami. Skutočnosť, že spoločnosť PCT vyčíslila výšku pomoci až po začatí formálneho zisťovania Komisiou, t. j. takmer päť rokov po podpísaní koncesnej zmluvy, dokazuje, že spoločnosť PCT vo svojom pôvodnom podnikateľskom pláne s výškou pomoci nepočítala, a predovšetkým, keď sa spoločnosť Cosco rozhodla realizovať investíciu. Pokiaľ ide o rozhodnutia Komisie, na ktoré sa odvoláva príjemca, ktorými Komisia schválila nenotifikovanú pomoc v prípadoch, kde nebola pomoc vyčíslená dopredu, Komisia poznamenáva, že dané prípady nie je možné uplatniť na túto vec, pretože sa netýkajú financovania prístavnej infraštruktúry, kde treba stanoviť konkrétnu finančnú medzeru aj pre analýzu zlučiteľnosti ex-post. Preto túto pomoc nemožno považovať za nevyhnutnú pre realizáciu projektu, pretože spoločnosť PCT by ho začala realizovať v každom prípade.

| (261) | Ako už bolo vysvetlené vyššie, posudzované opatrenia v každom prípade spočívajú v neobmedzených finančných výhodách, ktoré predstavujú prevádzkovú pomoc, ktorá je bežne zakázaná. Takúto pomoc možno prijať len za výnimočných, osobitne stanovených podmienok. V rámci analýzy zlučiteľnosti financovania prístavného infraštruktúrneho projektu na základe článku 107 ods. 3 písm. c) nemožno tento druh pomoci pokladať za zlučiteľný. |
| --- | --- |

(261)

Ako už bolo vysvetlené vyššie, posudzované opatrenia v každom prípade spočívajú v neobmedzených finančných výhodách, ktoré predstavujú prevádzkovú pomoc, ktorá je bežne zakázaná. Takúto pomoc možno prijať len za výnimočných, osobitne stanovených podmienok. V rámci analýzy zlučiteľnosti financovania prístavného infraštruktúrneho projektu na základe článku 107 ods. 3 písm. c) nemožno tento druh pomoci pokladať za zlučiteľný.

| (262) | Príjemca argumentuje, že zlyhanie trhu v tomto prípade spočíva v potrebe zabezpečiť stabilitu, právnu istotu a pružnosť, pokiaľ ide o fiškálny rámec realizácie koncesnej zmluvy. V tomto smere Komisia poznamenáva, že potrebu zabezpečiť stabilitu, právnu istotu a pružnosť nemožno v súlade s jej bežnou praxou považovať za zlyhanie trhu alebo za platný základ zlučiteľnosti opatrení pomoci. Navyše, a čo je najdôležitejšie, neexistencia takéhoto „rámca“ neodradila spoločnosť Cosco od rozhodnutia investovať do prístavu Pireus. Komisia sa preto domnieva, že cieľom zaistiť stabilitu, právnu istotu a pružnosť nemožno dokázať nevyhnutnosť alebo motivačný účinok posudzovaných opatrení pomoci. |
| --- | --- |

(262)

Príjemca argumentuje, že zlyhanie trhu v tomto prípade spočíva v potrebe zabezpečiť stabilitu, právnu istotu a pružnosť, pokiaľ ide o fiškálny rámec realizácie koncesnej zmluvy. V tomto smere Komisia poznamenáva, že potrebu zabezpečiť stabilitu, právnu istotu a pružnosť nemožno v súlade s jej bežnou praxou považovať za zlyhanie trhu alebo za platný základ zlučiteľnosti opatrení pomoci. Navyše, a čo je najdôležitejšie, neexistencia takéhoto „rámca“ neodradila spoločnosť Cosco od rozhodnutia investovať do prístavu Pireus. Komisia sa preto domnieva, že cieľom zaistiť stabilitu, právnu istotu a pružnosť nemožno dokázať nevyhnutnosť alebo motivačný účinok posudzovaných opatrení pomoci.

| (263) | Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti sa Komisia domnieva, že opatrenia pomoci poskytnuté spoločnosti PCT neboli nevyhnutné, pretože sa nepreukázalo, že by spoločnosť Cosco bez nich odstúpila od realizácie projektu. Opatrenia pomoci preto predstavujú prevádzkovú pomoc, ktorá oslobodzuje spoločnosť PCT od nákladov, ktoré by za bežných okolností musela niesť, a nemožno ich vyhlásiť za zlučiteľné. Vzhľadom na tento záver Komisia nepovažuje za potrebné ďalej skúmať ostatné podmienky článku 107 ods. 3 písm. c) týkajúce sa proporcionality a narúšania hospodárskej súťaže, aby sa dospelo k záveru, že opatrenia pomoci sú nezlučiteľné. |
| --- | --- |

(263)

Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti sa Komisia domnieva, že opatrenia pomoci poskytnuté spoločnosti PCT neboli nevyhnutné, pretože sa nepreukázalo, že by spoločnosť Cosco bez nich odstúpila od realizácie projektu. Opatrenia pomoci preto predstavujú prevádzkovú pomoc, ktorá oslobodzuje spoločnosť PCT od nákladov, ktoré by za bežných okolností musela niesť, a nemožno ich vyhlásiť za zlučiteľné. Vzhľadom na tento záver Komisia nepovažuje za potrebné ďalej skúmať ostatné podmienky článku 107 ods. 3 písm. c) týkajúce sa proporcionality a narúšania hospodárskej súťaže, aby sa dospelo k záveru, že opatrenia pomoci sú nezlučiteľné.

7.   VRÁTENIE POMOCI

Podľa ustálenej judikatúry sa pomoc, ktorú Komisia považuje za nezlučiteľnú so spoločným trhom, musí vrátiť s cieľom opätovne nastoliť predtým existujúcu situáciu (192). Keďže vyššie opísané opatrenia predstavujú neoprávnenú a nezlučiteľnú štátnu pomoc, Komisia by mala nariadiť vrátenie neoprávnene poskytnutej štátnej pomoci, ktorá je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ sa príjemca nemôže odvolať na oprávnené očakávanie alebo na všeobecnú zásadu práva EÚ (193).

Vyčíslenie

| (264) | Vyčíslenie pomoci poskytnuté gréckymi orgánmi a príjemcom bolo založené na hypotetických predpokladoch podnikateľského plánu spoločnosti PCT v roku 2009. Preto nemôže slúžiť ak základ pre presné vyčíslenie objemov pomoci. |
| --- | --- |

(264)

Vyčíslenie pomoci poskytnuté gréckymi orgánmi a príjemcom bolo založené na hypotetických predpokladoch podnikateľského plánu spoločnosti PCT v roku 2009. Preto nemôže slúžiť ak základ pre presné vyčíslenie objemov pomoci.

| (265) | Bez primeraných informácií zo strany gréckych orgánov sa v tomto rozhodnutí nestanovuje presná výška pomoci, ktorú spoločnosť získala v rámci každého jedného opatrenia. Komisia sa však domnieva, že členský štát by mal výšku nezlučiteľnej štátnej pomoci, ktorú by mala spoločnosť PCT vrátiť, stanoviť touto metodológiou: |
| --- | --- |

(265)

Bez primeraných informácií zo strany gréckych orgánov sa v tomto rozhodnutí nestanovuje presná výška pomoci, ktorú spoločnosť získala v rámci každého jedného opatrenia. Komisia sa však domnieva, že členský štát by mal výšku nezlučiteľnej štátnej pomoci, ktorú by mala spoločnosť PCT vrátiť, stanoviť touto metodológiou:

—   Oslobodenie od dane z príjmu z úrokov akumulovaných do dátumu začatia prevádzky móla III:

| (266) | Toto opatrenie predstavuje pomoc spoločnosti PCT, ktorá sa rovná dani z príjmu, ktorú by spoločnosť PCT za bežných okolností musela platiť zo vzniknutých úrokov do začatia prevádzky móla III a od ktorej bola spoločnosť PCT oslobodená na základe článku 2 ods. 1 zákona. |
| --- | --- |

(266)

Toto opatrenie predstavuje pomoc spoločnosti PCT, ktorá sa rovná dani z príjmu, ktorú by spoločnosť PCT za bežných okolností musela platiť zo vzniknutých úrokov do začatia prevádzky móla III a od ktorej bola spoločnosť PCT oslobodená na základe článku 2 ods. 1 zákona.

| (267) | Grécke orgány uviedli, že spoločnosť v praxi nemala z tohto ustanovenia prospech, pretože do svojho zdaniteľného príjmu zahrnula výšku akumulovaného úroku z peňažných vkladov (čo znamená, že tento príjem podliehal zdaneniu). Preto by mali poskytnúť dôkazy, že je to naozaj tak. |
| --- | --- |

(267)

Grécke orgány uviedli, že spoločnosť v praxi nemala z tohto ustanovenia prospech, pretože do svojho zdaniteľného príjmu zahrnula výšku akumulovaného úroku z peňažných vkladov (čo znamená, že tento príjem podliehal zdaneniu). Preto by mali poskytnúť dôkazy, že je to naozaj tak.

| (268) | Ak spoločnosť PCT toto ustanovenie využila, grécke orgány by mali v prvom rade poskytnúť tieto dátumy:






  — | dátum, odkedy bola spoločnosť PCT oslobodená od dane z príjmu z akumulovaných úrokov, |
| --- | --- | --- |

(268)

Ak spoločnosť PCT toto ustanovenie využila, grécke orgány by mali v prvom rade poskytnúť tieto dátumy:

—

dátum, odkedy bola spoločnosť PCT oslobodená od dane z príjmu z akumulovaných úrokov,

| — | dátum, kedy začala prevádzka móla III. |
| --- | --- |

—

dátum, kedy začala prevádzka móla III.

| (269) | Grécke orgány by mali vziať za základ každoročné príslušné vklady spoločnosti PCT v gréckych bankách (po dátume oslobodenia od dane z akumulovaných úrokov), príslušné úroky, ktoré sa každý rok odvodzovali, a uplatniť na ne sadzbu dane z príjmov uplatňovanú každý rok. |
| --- | --- |

(269)

Grécke orgány by mali vziať za základ každoročné príslušné vklady spoločnosti PCT v gréckych bankách (po dátume oslobodenia od dane z akumulovaných úrokov), príslušné úroky, ktoré sa každý rok odvodzovali, a uplatniť na ne sadzbu dane z príjmov uplatňovanú každý rok.

—   Právo na vrátenie preplatku DPH bez ohľadu na dátum dokončenia stavebných prác alebo ich častí

| (270) | Toto opatrenie predstavuje pomoc spoločnosti PCT, ktorá sa rovná úplnej sume vrátenej DPH, ktorú si smie spoločnosť PCT ponechať (na základe tohto ustanovenia), ak sa projekt nezačal päť rokov po realizácii súvisiaceho výdavku. |
| --- | --- |

(270)

Toto opatrenie predstavuje pomoc spoločnosti PCT, ktorá sa rovná úplnej sume vrátenej DPH, ktorú si smie spoločnosť PCT ponechať (na základe tohto ustanovenia), ak sa projekt nezačal päť rokov po realizácii súvisiaceho výdavku.

| (271) | Grécke orgány uviedli, že spoločnosť PCT uviedla investičný projekt do prevádzky do piatich rokov od začatia projektu, to znamená, že päťročné obdobie oslobodenia nevyústilo do konkrétnej sumy, ktorá by sa mala vrátiť. |
| --- | --- |

(271)

Grécke orgány uviedli, že spoločnosť PCT uviedla investičný projekt do prevádzky do piatich rokov od začatia projektu, to znamená, že päťročné obdobie oslobodenia nevyústilo do konkrétnej sumy, ktorá by sa mala vrátiť.

| (272) | Grécke orgány však nepredložili žiadny dôkaz o tom, že výstavba projektu sa dokončila a že projekt bol uvedený do prevádzky. Grécke orgány by preto mali poskytnúť dôkaz o dokončení výstavby projektu. Okrem toho by tiež mali poskytnúť zoznam faktúr týkajúcich sa tejto výstavby a dátumy, kedy boli spoločnosti PCT poskytnuté vrátenia DPH z týchto faktúr. |
| --- | --- |

(272)

Grécke orgány však nepredložili žiadny dôkaz o tom, že výstavba projektu sa dokončila a že projekt bol uvedený do prevádzky. Grécke orgány by preto mali poskytnúť dôkaz o dokončení výstavby projektu. Okrem toho by tiež mali poskytnúť zoznam faktúr týkajúcich sa tejto výstavby a dátumy, kedy boli spoločnosti PCT poskytnuté vrátenia DPH z týchto faktúr.

| (273) | V prípade, že výstavba projektu nie je dokončená, piate výročie od dátumu vrátenie DPH z každej faktúry týkajúcej sa tejto výstavby by bolo dátumom poskytnutia pomoci. Pomocou by v každom prípade bola výška vrátenej DPH. |
| --- | --- |

(273)

V prípade, že výstavba projektu nie je dokončená, piate výročie od dátumu vrátenie DPH z každej faktúry týkajúcej sa tejto výstavby by bolo dátumom poskytnutia pomoci. Pomocou by v každom prípade bola výška vrátenej DPH.

—   Širšie vymedzenie investičného majetku => priame právo na vrátenie 90 % preplatku DPH bez auditu

| (274) | Toto opatrenie predstavuje pomoc spoločnosti PCT, ktorá sa rovná akumulovaným úrokom z DPH vrátenej zo všetkých výdavkov iných ako výdavkov na hmotné majetky (týkajúcich sa investičného majetku) od okamihu, kedy bolo vrátenie spoločnosti PCT poskytnuté, až do okamihu, kedy by mala spoločnosť PCT na takéto vrátenie nárok, čiže o tri roky neskôr alebo do okamihu, kedy by bola spoločnosť PCT schopná kompenzovať svoju DPH na vstupe (týkajúcu sa týchto výdavkov) prostredníctvom DPH na výstupe. |
| --- | --- |

(274)

Toto opatrenie predstavuje pomoc spoločnosti PCT, ktorá sa rovná akumulovaným úrokom z DPH vrátenej zo všetkých výdavkov iných ako výdavkov na hmotné majetky (týkajúcich sa investičného majetku) od okamihu, kedy bolo vrátenie spoločnosti PCT poskytnuté, až do okamihu, kedy by mala spoločnosť PCT na takéto vrátenie nárok, čiže o tri roky neskôr alebo do okamihu, kedy by bola spoločnosť PCT schopná kompenzovať svoju DPH na vstupe (týkajúcu sa týchto výdavkov) prostredníctvom DPH na výstupe.

| (275) | Grécke orgány by mali rozlišovať medzi DPH týkajúcou sa hmotného majetku, ktorý spadá do rozsahu pojmu investičný majetok, a DPH na vstupe týkajúcou sa iných prác a služieb. Túto DPH na vstupe bude potom treba vypočítať. Na základe sumy, ktorá vyplynie z tohto výpočtu, budú musieť grécke orgány vypočítať úrok, ktorý by mal štát požadovať za peňažný preddavok pred uplynutím obdobia troch rokov, a do jeho výšky by sa mohlo spoločnosti PCT v každom prípade poskytnúť vrátenie. Tieto úroky sa musia vypočítať za obdobie od okamihu, kedy bolo vrátenie spoločnosti PCT poskytnuté, až do okamihu, kedy by mala spoločnosť PCT na takéto vrátenie nárok, čiže o tri roky neskôr. Ak sa dá dokázať, že by jej mohlo byť vrátenie poskytnuté pred uplynutím obdobia 3 rokov, príslušné úroky sa vypočítajú do okamihu, kedy by bola spoločnosť PCT schopná kompenzovať svoju DPH na vstupe (týkajúcu sa týchto výdavkov) prostredníctvom DPH na výstupe. |
| --- | --- |

(275)

Grécke orgány by mali rozlišovať medzi DPH týkajúcou sa hmotného majetku, ktorý spadá do rozsahu pojmu investičný majetok, a DPH na vstupe týkajúcou sa iných prác a služieb. Túto DPH na vstupe bude potom treba vypočítať. Na základe sumy, ktorá vyplynie z tohto výpočtu, budú musieť grécke orgány vypočítať úrok, ktorý by mal štát požadovať za peňažný preddavok pred uplynutím obdobia troch rokov, a do jeho výšky by sa mohlo spoločnosti PCT v každom prípade poskytnúť vrátenie. Tieto úroky sa musia vypočítať za obdobie od okamihu, kedy bolo vrátenie spoločnosti PCT poskytnuté, až do okamihu, kedy by mala spoločnosť PCT na takéto vrátenie nárok, čiže o tri roky neskôr. Ak sa dá dokázať, že by jej mohlo byť vrátenie poskytnuté pred uplynutím obdobia 3 rokov, príslušné úroky sa vypočítajú do okamihu, kedy by bola spoločnosť PCT schopná kompenzovať svoju DPH na vstupe (týkajúcu sa týchto výdavkov) prostredníctvom DPH na výstupe.

—   Právo na úroky z omeškania bez procedurálnych alebo časových požiadaviek v prípade, že štát nevráti DPH

| (276) | Toto opatrenie predstavuje pomoc spoločnosti PCT, ktorá sa rovná úrokom, ktoré môže spoločnosť PCT požadovať (na základe tohto ustanovenia) od gréckeho štátu po uplynutí 60 dní od okamihu, kedy podala príslušné daňové priznanie (na účely žiadosti o vrátenie DPH), kým iné spoločnosti v podobnej situácii by nemali nárok na úroky. |
| --- | --- |

(276)

Toto opatrenie predstavuje pomoc spoločnosti PCT, ktorá sa rovná úrokom, ktoré môže spoločnosť PCT požadovať (na základe tohto ustanovenia) od gréckeho štátu po uplynutí 60 dní od okamihu, kedy podala príslušné daňové priznanie (na účely žiadosti o vrátenie DPH), kým iné spoločnosti v podobnej situácii by nemali nárok na úroky.

| (277) | Spoločnosť PCT uviedla, že toto ustanovenie nevyužila. Ak to tak však nie je a štát takéto úroky skutočne zaplatil, grécke orgány by mali uviesť presnú sumu zaplatených úrokov spolu s dátumami, kedy sa tieto platby uskutočnili. Tieto dátumy by predstavovali dátumy poskytnutia pomoci a zodpovedajúce zaplatené úroky by boli výškami pomoci poskytnutými k týmto dátumom. |
| --- | --- |

(277)

Spoločnosť PCT uviedla, že toto ustanovenie nevyužila. Ak to tak však nie je a štát takéto úroky skutočne zaplatil, grécke orgány by mali uviesť presnú sumu zaplatených úrokov spolu s dátumami, kedy sa tieto platby uskutočnili. Tieto dátumy by predstavovali dátumy poskytnutia pomoci a zodpovedajúce zaplatené úroky by boli výškami pomoci poskytnutými k týmto dátumom.

—   Prevod straty do budúcich rokov bez časového obmedzenia

| (278) | Pomocou by v tomto prípade bola dodatočná daň z príjmov právnických osôb, ktorú by spoločnosť PCT musela platiť, keby sa nad rámec časového obmedzenia piatich rokov neuskutočnil žiadny prevod straty do budúcich rokov. Inými slovami, pomoc sa rovná rozdielu medzi daňou z príjmov, ktorú spoločnosť PCT skutočne zaplatila, a daňou z príjmov, ktorú by zaplatila bez možnosti prevádzať svoje straty do budúcich rokov dlhšie ako päť rokov po vzniku týchto strát. |
| --- | --- |

(278)

Pomocou by v tomto prípade bola dodatočná daň z príjmov právnických osôb, ktorú by spoločnosť PCT musela platiť, keby sa nad rámec časového obmedzenia piatich rokov neuskutočnil žiadny prevod straty do budúcich rokov. Inými slovami, pomoc sa rovná rozdielu medzi daňou z príjmov, ktorú spoločnosť PCT skutočne zaplatila, a daňou z príjmov, ktorú by zaplatila bez možnosti prevádzať svoje straty do budúcich rokov dlhšie ako päť rokov po vzniku týchto strát.

| (279) | Dátumom poskytnutia pomoci by v tomto prípade bol dátum, ku ktorému by bola splatná daň. Grécke orgány by mali predložiť údaje preukazujúce fiškálne straty, ktoré spoločnosť každý rok vykázala, a či sa previedli do budúcich rokov počas obdobia dlhšieho ako päť rokov. Ak áno, budú musieť vypočítať vplyv týchto strát na jej daňový základ a následne zodpovedajúcu daň, ktorú spoločnosť PCT nezaplatila v dôsledku prevodu do budúcich rokov. |
| --- | --- |

(279)

Dátumom poskytnutia pomoci by v tomto prípade bol dátum, ku ktorému by bola splatná daň. Grécke orgány by mali predložiť údaje preukazujúce fiškálne straty, ktoré spoločnosť každý rok vykázala, a či sa previedli do budúcich rokov počas obdobia dlhšieho ako päť rokov. Ak áno, budú musieť vypočítať vplyv týchto strát na jej daňový základ a následne zodpovedajúcu daň, ktorú spoločnosť PCT nezaplatila v dôsledku prevodu do budúcich rokov.

—   Výber z troch metód odpisovania

| (280) | Spoločnosť PCT uviedla, že použila pevne stanovenú lineárnu metódu. Grécke orgány by mali poskytnúť dôkaz, že sa použila len pevne stanovená lineárna metóda a neposkytla sa možnosť prejsť na iné metódy odpisovania. Ak sa použila iná metóda odpisovania, pomoc by predstavoval rozdiel medzi daňou z príjmov právnických osôb, ktorú by spoločnosť PCT musela platiť pri použití pevne stanovenej lineárnej metódy, a daňou z príjmov právnických osôb, ktorú by zaplatila pri použití ktorejkoľvek z dvoch ďalších metód. Dátumom poskytnutia pomoci by v tomto prípade bol dátum, ku ktorému by bola splatná dodatočná daň. |
| --- | --- |

(280)

Spoločnosť PCT uviedla, že použila pevne stanovenú lineárnu metódu. Grécke orgány by mali poskytnúť dôkaz, že sa použila len pevne stanovená lineárna metóda a neposkytla sa možnosť prejsť na iné metódy odpisovania. Ak sa použila iná metóda odpisovania, pomoc by predstavoval rozdiel medzi daňou z príjmov právnických osôb, ktorú by spoločnosť PCT musela platiť pri použití pevne stanovenej lineárnej metódy, a daňou z príjmov právnických osôb, ktorú by zaplatila pri použití ktorejkoľvek z dvoch ďalších metód. Dátumom poskytnutia pomoci by v tomto prípade bol dátum, ku ktorému by bola splatná dodatočná daň.

—   Oslobodenie od kolkových poplatkov pri zmluvách o pôžičke a akejkoľvek doplnkovej zmluve súvisiacej s financovaním prác

| (281) | Grécke orgány by mali uviesť, či spoločnosť PCT uzatvorila iné zmluvy o pôžičke, než sú uvádzané zmluvy so spoločnosťou Cosco. Pokiaľ ide o tieto zmluvy, pomoc poskytnutá spoločnosti PCT by sa rovnala zodpovedajúcim kolkovým daniam uplatniteľným na tieto pôžičky. Dátumami poskytnutia pomoci by boli dátumy, ku ktorým boli splatné tieto kolkové dane. |
| --- | --- |

(281)

Grécke orgány by mali uviesť, či spoločnosť PCT uzatvorila iné zmluvy o pôžičke, než sú uvádzané zmluvy so spoločnosťou Cosco. Pokiaľ ide o tieto zmluvy, pomoc poskytnutá spoločnosti PCT by sa rovnala zodpovedajúcim kolkovým daniam uplatniteľným na tieto pôžičky. Dátumami poskytnutia pomoci by boli dátumy, ku ktorým boli splatné tieto kolkové dane.

—   Oslobodenie veriteľov spoločnosti PCT od daní, kolkových poplatkov, príspevkov a akýchkoľvek práv v prospech štátu alebo tretích strán, ktoré by za bežných okolností museli platiť pri zmluvách o prevode povinností a práv vyplývajúcich zo zmlúv o pôžičkách so spoločnosťou PCT

| (282) | Toto opatrenie predstavuje pomoc veriteľom spoločnosti PCT, konkrétne spoločnosti Cosco, ktorá sa rovná výške kolkovej dane, ktorú by spoločnosti Cosco za bežných okolností musela zaplatiť pri uplatňovaní všeobecne uplatniteľných pravidiel v prípade prevodu pôžičky uzatvorenej so spoločnosťou PCT na tretiu stranu. |
| --- | --- |

(282)

Toto opatrenie predstavuje pomoc veriteľom spoločnosti PCT, konkrétne spoločnosti Cosco, ktorá sa rovná výške kolkovej dane, ktorú by spoločnosti Cosco za bežných okolností musela zaplatiť pri uplatňovaní všeobecne uplatniteľných pravidiel v prípade prevodu pôžičky uzatvorenej so spoločnosťou PCT na tretiu stranu.

| (283) | Podľa gréckych orgánov poskytla spoločnosť Cosco v roku 2009 spoločnosti PCT dve pôžičky, ktoré boli splatené v roku 2011. Na základe týchto skutočností nemá Komisia dôvod domnievať sa, že k takémuto prevodu došlo. |
| --- | --- |

(283)

Podľa gréckych orgánov poskytla spoločnosť Cosco v roku 2009 spoločnosti PCT dve pôžičky, ktoré boli splatené v roku 2011. Na základe týchto skutočností nemá Komisia dôvod domnievať sa, že k takémuto prevodu došlo.

| (284) | Grécke orgány by mali objasniť, či sa toto ustanovenie uplatnilo. Ak áno, budú musieť stanoviť kolkovú daň, ktorá by bola splatná pri takýchto právnych aktoch. |
| --- | --- |

(284)

Grécke orgány by mali objasniť, či sa toto ustanovenie uplatnilo. Ak áno, budú musieť stanoviť kolkovú daň, ktorá by bola splatná pri takýchto právnych aktoch.

—   Oslobodenie od kolkových poplatkov pri akejkoľvek kompenzácii, ktorú zaplatí spoločnosť PPA spoločnosti PCT na základe koncesnej zmluvy, ktoré je mimo rozsahu pôsobnosti zákona o DPH

| (285) | Týmto ustanovením sa spoločnosti PCT poskytuje výhoda, ktorá sa rovná kolkovej dani, ktorú by musela za takýchto okolností platiť a od ktorej je oslobodená. Grécke orgány by mali uviesť, či sa toto ustanovenie uplatnilo. Ak sa uplatnilo, budú musieť určiť objemy pomoci poskytnutej spoločnosti PCT a príslušné dátumy poskytnutia pomoci takým istým spôsobom, ako je to opísané pri vyššie uvedených opatreniach. |
| --- | --- |

(285)

Týmto ustanovením sa spoločnosti PCT poskytuje výhoda, ktorá sa rovná kolkovej dani, ktorú by musela za takýchto okolností platiť a od ktorej je oslobodená. Grécke orgány by mali uviesť, či sa toto ustanovenie uplatnilo. Ak sa uplatnilo, budú musieť určiť objemy pomoci poskytnutej spoločnosti PCT a príslušné dátumy poskytnutia pomoci takým istým spôsobom, ako je to opísané pri vyššie uvedených opatreniach.

—   Preferenčný režim pre zahraničné investície na žiadosť PCT

| (286) | Grécke orgány uviedli, že tento režim sa neuplatnil. Ako sa však uvádza v odôvodnení 220, spoločnosť PCT má právo požiadať o tento preferenčný režim a získať ho. |
| --- | --- |

(286)

Grécke orgány uviedli, že tento režim sa neuplatnil. Ako sa však uvádza v odôvodnení 220, spoločnosť PCT má právo požiadať o tento preferenčný režim a získať ho.

Časový plán opatrení

| (287) | Do dvoch mesiacov od oznámenia rozhodnutia Helénskej republike musí Grécko Komisiu informovať o plánovaných alebo prijatých opatreniach:






  i) | uviesť opatrenia, ktoré môžu skutočne spadať pod nariadenie de minimis a predložiť príslušnú dokumentáciu, ktorá to dokazuje; |
| --- | --- | --- |

(287)

Do dvoch mesiacov od oznámenia rozhodnutia Helénskej republike musí Grécko Komisiu informovať o plánovaných alebo prijatých opatreniach:

i)

uviesť opatrenia, ktoré môžu skutočne spadať pod nariadenie de minimis a predložiť príslušnú dokumentáciu, ktorá to dokazuje;

| ii) | uviesť opatrenia, ktoré boli vymožené, alebo prijaté plány vymáhania. |
| --- | --- |

ii)

uviesť opatrenia, ktoré boli vymožené, alebo prijaté plány vymáhania.

| (288) | Do štyroch mesiacov od oznámenia rozhodnutia Helénskej republike musí Grécko informovať Komisiu, že vymoženie bolo vykonané. |
| --- | --- |

(288)

Do štyroch mesiacov od oznámenia rozhodnutia Helénskej republike musí Grécko informovať Komisiu, že vymoženie bolo vykonané.

| (289) | To bude v zásade konečná lehota na vymoženie. |
| --- | --- |

(289)

To bude v zásade konečná lehota na vymoženie.

| (290) | V prípadoch, kde bola spoločnosti PCT poskytnutá výhoda nepresahujúca prahové hodnoty uvedené v nariadení Komisie (EÚ) č. 1407/2013 (194), sa takáto výhoda nepovažuje za štátnu pomoc, ak sa splnia všetky podmienky stanovené v tomto nariadení, a nepodlieha vymáhaniu. |
| --- | --- |

(290)

V prípadoch, kde bola spoločnosti PCT poskytnutá výhoda nepresahujúca prahové hodnoty uvedené v nariadení Komisie (EÚ) č. 1407/2013 (194), sa takáto výhoda nepovažuje za štátnu pomoc, ak sa splnia všetky podmienky stanovené v tomto nariadení, a nepodlieha vymáhaniu.

| (291) | Vymáhané sumy by sa mali zúročiť od dátumu, kedy boli poskytnuté spoločnosti PCT, až do ich skutočného vymoženia. Úroky sa majú vypočítať ako zložený úrok v súlade s kapitolou V nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 (195) a nariadenia Komisie (ES) č. 271/2008 (196), ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 794/2004. |
| --- | --- |

(291)

Vymáhané sumy by sa mali zúročiť od dátumu, kedy boli poskytnuté spoločnosti PCT, až do ich skutočného vymoženia. Úroky sa majú vypočítať ako zložený úrok v súlade s kapitolou V nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 (195) a nariadenia Komisie (ES) č. 271/2008 (196), ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 794/2004.

8.   ZÁVER

| (292) | Komisia dospela k záveru, že Grécko v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie neoprávnene zaviedlo tieto opatrenia:






  1. | oslobodenie od dane z príjmu z úrokov akumulovaných do dátumu začatia prevádzky móla III; |
| --- | --- | --- |

(292)

Komisia dospela k záveru, že Grécko v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie neoprávnene zaviedlo tieto opatrenia:

1.

oslobodenie od dane z príjmu z úrokov akumulovaných do dátumu začatia prevádzky móla III;

| 2. | právo na vrátenie preplatku DPH bez ohľadu na štádium dokončenia predmetu zmluvy; vymedzenie pojmu „investičný majetok“ na účely pravidiel DPH; právo na úroky z omeškania od prvého dňa nasledujúceho po 60. dni po podaní žiadosti o vrátenie DPH; |
| --- | --- |

2.

právo na vrátenie preplatku DPH bez ohľadu na štádium dokončenia predmetu zmluvy; vymedzenie pojmu „investičný majetok“ na účely pravidiel DPH; právo na úroky z omeškania od prvého dňa nasledujúceho po 60. dni po podaní žiadosti o vrátenie DPH;

| 3. | prevod strát do budúcich rokov bez akéhokoľvek časového obmedzenia; |
| --- | --- |

3.

prevod strát do budúcich rokov bez akéhokoľvek časového obmedzenia;

| 4. | výber spomedzi troch metód odpisovania v súvislosti s investičnými nákladmi na rekonštrukciu móla II a vybudovanie móla III; |
| --- | --- |

4.

výber spomedzi troch metód odpisovania v súvislosti s investičnými nákladmi na rekonštrukciu móla II a vybudovanie móla III;

| 5. | oslobodenie od kolkových poplatkov pri zmluvách o pôžičke a akejkoľvek doplnkovej zmluve súvisiacej s financovaním projektu; |
| --- | --- |

5.

oslobodenie od kolkových poplatkov pri zmluvách o pôžičke a akejkoľvek doplnkovej zmluve súvisiacej s financovaním projektu;

| 6. | oslobodenie od daní, kolkových poplatkov, príspevkov a akýchkoľvek práv v prospech štátu alebo tretích strán pri zmluvách medzi veriteľmi zmlúv o pôžičke, na základe ktorých sa postupujú povinnosti a práva z nich vyplývajúce; |
| --- | --- |

6.

oslobodenie od daní, kolkových poplatkov, príspevkov a akýchkoľvek práv v prospech štátu alebo tretích strán pri zmluvách medzi veriteľmi zmlúv o pôžičke, na základe ktorých sa postupujú povinnosti a práva z nich vyplývajúce;

| 7. | oslobodenie od kolkových poplatkov pri akejkoľvek kompenzácii, ktorú zaplatí spoločnosť PPA spoločnosti PCT na základe koncesnej zmluvy, ktoré je mimo rozsahu pôsobnosti zákona o DPH; |
| --- | --- |

7.

oslobodenie od kolkových poplatkov pri akejkoľvek kompenzácii, ktorú zaplatí spoločnosť PPA spoločnosti PCT na základe koncesnej zmluvy, ktoré je mimo rozsahu pôsobnosti zákona o DPH;

| 8. | ochrana na základe osobitného ochranného režimu zahraničných investícií. |
| --- | --- |

8.

ochrana na základe osobitného ochranného režimu zahraničných investícií.

| (293) | Grécke úrady neoslobodili spoločnosť PCT od uplatňovania pravidiel týkajúcich sa núteného vyvlastnenia, a preto neposkytli spoločnosti PCT v tejto súvislosti žiadnu pomoc. |
| --- | --- |

(293)

Grécke úrady neoslobodili spoločnosť PCT od uplatňovania pravidiel týkajúcich sa núteného vyvlastnenia, a preto neposkytli spoločnosti PCT v tejto súvislosti žiadnu pomoc.

| (294) | Všetky vyššie identifikované opatrenia pomoci sú nezlučiteľné so zmluvou a budú sa musieť vymôcť, |
| --- | --- |

(294)

Všetky vyššie identifikované opatrenia pomoci sú nezlučiteľné so zmluvou a budú sa musieť vymôcť,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Nasledujúce opatrenia štátnej pomoci v prospech spoločnosti Piraeus Container Terminal S.A. a jej veriteľa, spoločnosti Cosco, ktoré Grécko neoprávnene poskytlo v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, sú nezlučiteľné s vnútorným trhom:

| 1. | oslobodenie od dane z príjmu z úrokov akumulovaných do dátumu začatia prevádzky móla III; |
| --- | --- |

1.

oslobodenie od dane z príjmu z úrokov akumulovaných do dátumu začatia prevádzky móla III;

| 2. | právo na vrátenie preplatku DPH bez ohľadu na štádium dokončenia predmetu zmluvy; vymedzenie pojmu „investičný majetok“ na účely pravidiel DPH; právo na úroky z omeškania od prvého dňa nasledujúceho po 60. dni po podaní žiadosti o vrátenie DPH; |
| --- | --- |

2.

právo na vrátenie preplatku DPH bez ohľadu na štádium dokončenia predmetu zmluvy; vymedzenie pojmu „investičný majetok“ na účely pravidiel DPH; právo na úroky z omeškania od prvého dňa nasledujúceho po 60. dni po podaní žiadosti o vrátenie DPH;

| 3. | prevod strát do budúcich rokov bez akéhokoľvek časového obmedzenia; |
| --- | --- |

3.

prevod strát do budúcich rokov bez akéhokoľvek časového obmedzenia;

| 4. | výber spomedzi troch metód odpisovania v súvislosti s investičnými nákladmi na rekonštrukciu móla II a vybudovanie móla III; |
| --- | --- |

4.

výber spomedzi troch metód odpisovania v súvislosti s investičnými nákladmi na rekonštrukciu móla II a vybudovanie móla III;

| 5. | oslobodenie od kolkových poplatkov pri zmluvách o pôžičke a akejkoľvek doplnkovej zmluve súvisiacej s financovaním projektu; |
| --- | --- |

5.

oslobodenie od kolkových poplatkov pri zmluvách o pôžičke a akejkoľvek doplnkovej zmluve súvisiacej s financovaním projektu;

| 6. | oslobodenie od daní, kolkových poplatkov, príspevkov a akýchkoľvek práv v prospech štátu alebo tretích strán pri zmluvách medzi veriteľmi zmlúv o pôžičke, na základe ktorých sa postupujú povinnosti a práva z nich vyplývajúce; |
| --- | --- |

6.

oslobodenie od daní, kolkových poplatkov, príspevkov a akýchkoľvek práv v prospech štátu alebo tretích strán pri zmluvách medzi veriteľmi zmlúv o pôžičke, na základe ktorých sa postupujú povinnosti a práva z nich vyplývajúce;

| 7. | oslobodenie od kolkových poplatkov pri akejkoľvek kompenzácii, ktorú zaplatí spoločnosť PPA spoločnosti PCT na základe koncesnej zmluvy a na ktorú sa nevzťahuje zákon o DPH; |
| --- | --- |

7.

oslobodenie od kolkových poplatkov pri akejkoľvek kompenzácii, ktorú zaplatí spoločnosť PPA spoločnosti PCT na základe koncesnej zmluvy a na ktorú sa nevzťahuje zákon o DPH;

| 8. | ochrana na základe osobitného ochranného režimu zahraničných investícií. |
| --- | --- |

8.

ochrana na základe osobitného ochranného režimu zahraničných investícií.

Článok 2

Grécke orgány neposkytli štátnu pomoc oslobodením spoločnosti Piraeus Container Terminal S.A. od uplatňovania pravidiel týkajúcich sa núteného vyvlastnenia.

Článok 3

1.   Grécko vymôže od spoločnosti PCT a jej materskej spoločnosti Cosco poskytnutú nezlučiteľnú štátnu pomoc uvedenú v článku 1.

2.   Vymáhané sumy sa zúročia od dátumu, kedy boli poskytnuté príjemcovi, až do ich skutočného vymoženia.

3.   Úroky sa vypočítajú ako zložený úrok v súlade s kapitolou V nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 a nariadenia Komisie (ES) č. 271/2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 794/2004.

4.   S účinnosťou od dátumu prijatia tohto rozhodnutia Grécko zruší všetky ustanovenia, ktorými sa umožňuje pokračovanie uplatňovania opatrení uvedených v článku 1.

5.   S účinnosťou od dátumu prijatia tohto rozhodnutia Grécko zruší všetky neuhradené platby v rámci uplatňovania opatrení pomoci uvedených v článku 1.

Článok 4

1.   Vymoženie pomoci uvedenej v článku 1 bude bezodkladné a účinné.

2.   Grécko zabezpečí vykonanie tohto rozhodnutia do štyroch mesiacov od dátumu oznámenia tohto rozhodnutia.

Článok 5

1.   Do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia predloží Grécko tieto informácie:

| a) | celkovú sumu (istiny a úrokov), ktorú má vymôcť od spoločnosti PCT a jej materskej spoločnosti Cosco; |
| --- | --- |

a)

celkovú sumu (istiny a úrokov), ktorú má vymôcť od spoločnosti PCT a jej materskej spoločnosti Cosco;

| b) | podrobný opis už prijatých a plánovaných opatrení na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím; |
| --- | --- |

b)

podrobný opis už prijatých a plánovaných opatrení na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím;

| c) | dokumenty preukazujúce, že spoločnosti PCT a jej materskej spoločnosti Cosco bolo nariadené pomoc vrátiť. |
| --- | --- |

c)

dokumenty preukazujúce, že spoločnosti PCT a jej materskej spoločnosti Cosco bolo nariadené pomoc vrátiť.

2.   Grécko bude informovať Komisiu o pokroku dosiahnutom na základe vnútroštátnych opatrení prijatých na vykonanie tohto rozhodnutia až do úplného vrátenia pomoci uvedenej v článku 1. Na základe jednoduchej žiadosti Komisie bezodkladne predloží informácie o opatreniach, ktoré už prijalo a ktoré plánuje prijať na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím. Okrem toho oznámi podrobné informácie o sumách pomoci a úrokoch, ktoré už príjemca vrátil.

Článok 6

Toto rozhodnutie je určené Grécku.

V Bruseli 23. marca 2015

Za Komisiu

Margrethe VESTAGER

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1.

1

(2)  Zaevidovaný Komisiou 13. mája 2009.

2

(3)  Zaevidovaný Komisiou v ten istý deň.

3

(4)  Rozhodnutie Komisie C(2012) 4217 final z 11. júla 2012 vo veci SA. 28876 [C (12/C) (ex CP 202/09)] – Grécko – Kontajnerový terminál v prístave Piraeus & Cosco Pacific Limited (Ú. v. EÚ C 301, 5.10.2012, s. 55).

4

(5)  Pozri poznámku pod čiarou č. 4.

5

(6)  Pozri článok 1.1 koncesnej zmluvy týkajúci sa jej rozsahu a oddiel 3 o práve na používanie a využívanie.

6

(7)  Pozri článok 3.1.iii koncesnej zmluvy.

7

(8)  Uverejnené v úradnom vestníku. Odkaz 2008/S 20-026332 z 30. januára 2008, zmenený odkazom 2008/S 54-072476 z 18. marca 2008, predĺženie lehoty na predloženie ponúk do 19. mája 2008.

8

(9)  Pozri poznámku pod čiarou č. 4.

9

(10)  i) Oslobodenie od dane z príjmov právnických osôb na tovary, prácu a služby poskytované spoločnosti PTC mimo Grécka spoločnosťami alebo spoločnými podnikmi so sídlom mimo Grécka pod podmienkou, že je medzi Gréckom a krajinami registrácie uzatvorená dohoda o zamedzení dvojitého zdanenia. ii) Vrátenie DPH do 60 dní od obdobia podania príslušnej žiadosti a uplatnenie úrokovej sadzby uplatniteľnej na výpočet úrokov v prípade, že štát nevráti DPH do 60 dní od podania príslušnej žiadosti.

10

(11)  Článok 2 ods. 1 zákona.

11

(12)  Článok 2 ods. 3 a o 4 zákona.

12

(13)  Článok 2 ods. 5 zákona.

13

(14)  Článok 2 ods. 6 zákona.

14

(15)  Článok 2 ods. 8 zákona.

15

(16)  Článok 2 ods. 9 zákona.

16

(17)  Článok 2 ods. 10 zákona.

17

(18)  Článok 3 zákona.

18

(19)  Vec T-157/01, Danske Busvogmaend/Komisia, Zb. 2004, s. I-917.

19

(20)  i) Dlhodobá povaha zmlúv; ii) potreba veľmi významnej počiatočnej investície, čo v praxi znamená znížený alebo žiadny zisk v počiatočnom období; iii) potreba zabezpečiť externé financovanie; iv) neistá povaha finančnej návratnosti; v) všeobecný verejný záujem na vytvorení novej infraštruktúry; vi) silný a verejný záujem na úspešnom a ziskovom dokončení projektu.

20

(21)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 670/2012 z 11. júla 2012, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES, ktorým sa ustanovuje rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie (2007 – 2013), a nariadenie (ES) č. 680/2007, ktorým sa ustanovujú všeobecné pravidlá udeľovania finančnej pomoci Spoločenstva v oblasti transeurópskych dopravných a energetických sietí (Ú. v. EÚ L 204, 31.7.2012, s. 1), a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 z 23. októbra 2007 o službách vo verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave, ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 1191/69 a (EHS) č. 1107/70 (Ú. v. EÚ L 315, 3.12.2007, s. 1).

21

(22)  Osobitne uvádzajú, že v nariadení o službách vo verejnom záujme (ES) č. 1370/2007 sa uznáva, že ak je to odôvodnené potrebou zabezpečiť daňovú výhodu alebo úplnou amortizáciou kapitálu v súvislosti s výnimočnými investíciami do infraštruktúry, parku koľajových vozidiel alebo cestných vozidiel, môže mať zmluva o službách vo verejnom záujme dlhšie obdobie platnosti, než je bežne povolené.

22

(23)  Spojené veci C-106/09 P a C-107/09 P, Komisia (C-106/09 P) a Španielske kráľovstvo (C-107/09 P)/Government of Gibraltar a Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska, Zb. 2011, ECLI:EU:C:2011:732, body 90 – 92.

23

(24)  Odôvodnenie 115 rozhodnutia Komisie o začatí konania.

24

(25)  Vec C-88/03, Portugalsko/Komisia, Zb. 2006, s. I-7115, bod 81.

25

(26)  Vec C-143/99, Adria-Wien Pipeline, Zb. 2001, s. I-8384.

26

(27)  Vec C-169/08, Presidente del Consiglio del Ministri/Regione Sardegna, Zb. 2009, s. I-10821.

27

(28)  Vec T-210/02 RENV, British Aggregates Association/Európska komisia, Zb. 2012.

28

(29)  V tejto súvislosti pozri napríklad analýzu Všeobecného súdu vo veci T-210/02 RENV, British Aggregates Association/Európska komisia, Zb. 2012, body 83 – 91.

29

(30)  Spojené veci T-304/04 a T-316/04, Taliansko a WAM SpA/Komisia, Zb. 2006, s. II-64.

30

(31)  Veci COMP/M.5398 – HUTCHINSON/EVERGREEN, COMP/M.5450 – KUHNE/HGV/TIU/HAPAG-LLOYD, COMP/JV.55 – HUTCHINSON/RCPM/ECT, COMP/JV.56 – HUTCHINSON/ECT, COMP/M.3863 – TUI/CP SHIPS, COMP/M.5398 – HUTCHINSON/EVERGREEN, COMP/M.3576 – ECT/PONL/EUROMAX, COMP/M.3973 –CMA CGM/DELMAS, COMP/M.3829 MAERRSK/PONL, COMP/M.1674 – MAERSK/ECT, IV/M.831 – P&O/ROYAL NEDLLOYD.

31

(32)  Vec 409/V/2009, rozhodnutie z 23. januára 2009, s. 22.

32

(33)  Solúnsky prístav, prístav v Kostanci v Rumunsku, koperský prístav v Slovinsku a niekoľko prístavov v Taliansku (pozri poznámku pod čiarou č. 173 v rozhodnutí o začatí konania).

33

(34)  Rozhodnutie Komisie z 18. decembra 2009 vo veci C 21/09 (ex N 105/08, N 168/08 a N 169/08) – Grécko – Financovanie infraštruktúry a zariadenia z verejných zdrojov v prístave Pireus (Ú. v. EÚ C 402, 29.12.2012, s. 25).

34

(35)  Z dôvodu: vzdialenosti prístavu Pireus od týchto oblastí; neexistencie moderného železničného spojenia a služieb; dodatočných významných nákladov, ktoré by s tým boli spojené, a režimov hlavných hlbokomorských kontajnerových lodných trás, ktoré obsluhujú oblasť centrálneho Stredomoria prostredníctvom kontajnerových prístavných terminálov na Malte (napr. Maersk), v Tarante (napr. Evergreen), Benátkach (napr. MSC) a Gioia Tauro (napr. MSC).

35

(36)  Napríklad Koper poskytuje hĺbku mora približne 9 metrov v porovnaní s 15 – 19 metrami, ktoré poskytuje Pireus (v ktorom sa bežne vyžaduje výrazne viac než 12 metrov pre lode, ktoré sa odbavujú). Do kontajnerového prístavu Pireus každý týždeň prichádzajú lode s kapacitou 13 500 TEU, ktoré by nemohli byť odbavené v žiadnom z týchto prístavov.

36

(37)  Pre významné dodatočné náklady spojené s cestou potrebnou na uskutočnenie prekládkovej dopravy do ktoréhokoľvek z týchto ostatných prístavov by sa tieto prístavy stali veľmi neatraktívnymi pre tento typ dopravy.

37

(38)  Obojsmerná vzdialenosť prístavu Pireus od tejto lodnej trasy predstavuje pre bežné hlbokomorské plavidlo len približne 16 hodín plavebného času v porovnaní so 44 hodinami v prípade Solúnu, 120 hodinami v prípade Kopera a niekoľkými dňami v prípade Kostance (z dôvodu nevyhnutnosti plaviť sa cez Dardanely a Bospor a problémov spôsobených dopravnými zápchami, ku ktorým tam dochádza).

38

(39)  Podľa bodu 117 rozhodnutia Komisie: „Jediné prístavy EÚ, ktoré tvoria súčasť trhu východného Stredozemného mora, sú tie, ktoré sa nachádzajú pri Čiernom mori (napr. Kostanca v Rumunsku, Varna v Bulharsku). Vzhľadom na osobitnú situáciu úžiny spájajúcej Čierne more s Egejským morom však nie sú prístavy pri Čiernom mori hlavnými konkurentmi prístavu Pireus. Podobne, aj keď nemožno úplne vylúčiť, že iné prístavy EÚ, ako napríklad talianske a slovinské prístavy na Jadrane, môžu tiež konkurovať prístavu Pireus, hospodárska súťaž medzi nimi a prístavom Pireus je bezvýznamná“.

39

(40)  Body 114 a 115 rozhodnutia Komisie vo veci C-21/2009 uvedeného v poznámke pod čiarou č. 4.

40

(41)  i) Jeho poloha uprostred najväčšej mestskej oblasti Grécka s vyše 5 miliónmi obyvateľov, najväčšej priemyselno-obchodnej oblasti s najlepšími železničnými a cestnými spojeniami v krajine; ii) rozsiahly navádzací priestor, skladovacie zariadenia a veľký kotviaci priestor; iii) najväčšia hĺbka mora; iv) najmenšia vzdialenosť k osi Suez/Gibraltár; v) jeden z najkonkurencieschopnejších trhov s lodným palivom na svete; vi) rozsiahle zariadenia na opravu lodí a široký sortiment služieb vyžadovaných prevádzkovateľmi lodí.

41

(42)  Rozhodnutia Komisie vo veciach N 508/07 Ionia Odos (Iónska diaľnica), N 45/08 – Diaľnica Elefsina-Korinthos-Patras-Pirgos-Tsakona, N 566/07 Diaľnica Korinthos-Tripoli-Kalamata a vetva Lefktro-Sparti, N 565/07 diaľnica v strednom Grécku, N 633/07 Úsek Maliakos-Kleidi koncesnej zmluvy na diaľnicu Patras-Atény-Solún-Evzona, N 134/07 Koncesná zmluva na solúnsky podvodný tunel, N 462/99 Attiki Odos (Atická diaľnica), NN 143/97 Diaľničný most Rio Antirrio, NN 27/1996 Medzinárodné letisko Spata.

42

(43)  Rozhodnutie Komisie vo veci NN 27/96, Medzinárodne letisko v Spate.

43

(44)  Rozhodnutia Komisie vo veciach N 462/99, Attiki Odos (Atická diaľnica), a NN 143/97, diaľničný most Rio Antirrio.

44

(45)  Spojené veci T-427/04, Francúzsko/Komisia a T-17/05, France Telecom/Komisia, Zb. 2009, s. II-0435, body 264 – 266, C-474/09 P až C-476/09 P, Territorio Historico de Vizcaya, ECLI:EU:C:2011:522, bod 70.

45

(46)  Pozri odôvodnenie 221 rozhodnutia o začatí konania.

46

(47)  Na základe tej istej logiky Komisia tiež schválila program širokopásmovej infraštruktúry vo vidieckych oblastiach [SA. 32866 (11/N)], ktorého právnym základom bol zákon 3389/2005 týkajúci sa PPP, ktorý obsahuje fiškálne ustanovenia podobné ustanoveniam v zákone 3755/2009.

47

(48)  Pozri odôvodnenia 225 a 226 rozhodnutia o začatí konania.

48

(49)  V roku 2012 a) sa preprava na móle II v porovnaní s rokom 2011 zvýšila o 76,5 % (2,108 milióna TEU v roku 2012 v porovnaní s 1,188 milióna TEU v roku 2011); b) kapacita bola o 700 000 TEU vyššia oproti tomu, s čím sa počítalo v koncesnej zmluve; c) príjmy sa v porovnaní s rokom 2011 zvýšili o 43 % (zo 72,87 milióna EUR na 104,3 milióna EUR). V roku 2012 spoločnosti PCT, TRAINOSE a Hewlett Packard podpísali dohodu, na základe ktorej by spoločnosť Hewlett Packard distribuovala svoje výrobky cez Grécko do ostatných susedných krajín.

49

(50)  Predmetom povinnosti služobného tajomstva.

50

(51)  Rozhodnutia Komisie vo veciach C-39/2009 – Lotyšsko – Správa slobodného prístavu Ventspills (intenzita pomoci 50 %), SA 30742 Výstavba infraštruktúry pre trajektový terminál v Klaipede (intenzita pomoci 65 %), SA 34940 (2012/N) Prístav Augusta (intenzita pomoci 68,87 %), N 649/2001 Dotácia na prepravné zariadenia (intenzita pomoci 94 %), C-21/2009 Verejné financovanie infraštruktúry a vybavenia v prístave Pireus.

51

(52)  Pozri poznámku pod čiarou č. 34.

52

(53)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 670/2012.

53

(54)  Preto poukazujú na skutočnosť, že Čínska rozvojová banka, jeden z veriteľov spoločnosti PCT, čakala na prijatie ratifikačného zákona, aby podpísala pôžičku pre spoločnosť PCT. Ďalej poukazujú na e-mail:, ktorý spoločnosť [...] poslala v januári 2009 spoločnosti PCT a v ktorom vyjadrovala svoje obavy v súvislosti s financovaním predmetnej koncesnej zmluvy. Podľa tohto e-mailu sa v koncesnej zmluve neposkytovala ochrana proti všeobecnej alebo diskriminačnej zmene v zákone a argumentujú, že sa to týkalo fiškálneho rámca koncesnej zmluvy.

54

(55)  Poskytnuté odhady boli založené na štúdii vypracovanej spoločnosťou PricewaterhouseCoopers Business Solutions S.A. Tieto odhady spočívali v porovnaní predpokladov podnikateľského plánu spoločnosti Cosco v čase zverejnenia ratifikačného zákona (marec 2009) a všeobecne uplatňovaných ustanovení. Od výsledku tohto porovnania odpočítali sumu zodpovedajúcu dodatočnému financovaniu, ktoré by spoločnosť PCT potrebovala bez prijatia fiškálnych opatrení. Suma, ktorá vyplynula z týchto výpočtov, sa nakoniec vypočítala v diskontovaných hodnotách (s použitím ročnej diskontnej sadzby 9,0 %, t. j. diskontnej sadzby použitej spoločnosťou PPA pri diskontovaní minimálnych garantovaných koncesných poplatkov, ktoré ponúkla PCT počas výberového konania, ale aj ročnej diskontnej sadzby 4,47 % z marca 2009, t. j. referenčnej sadzby stanovenej v oznámení Komisie). Nakoniec treba povedať, že tieto výpočty nezahrňujú opatrenia v článkoch 2.3, 2.5, 2.9, 2.10 a 3 zákona.

55

(56)  V prípade najhoršieho scenára.

56

(57)  Napríklad vec C-143/99, Adria-Wien Pipeline GmbH a Wieterdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH/Finanzlandesdirektion für Kärnten, Zb. 2001, s. I-8365, bod 41; vec T-335/08, BNP Paribas a Banca Nazionale del Lavoro SpA (BNL)/Komisia, Zb. 2010, s. II-3323, bod 204, a veci T-425/04, T-444/04, T-450/04 a T-456/04, Francúzsko, France Télécom, Bouyges SA, Bouyges Télécom SA a AFORS Télécom/Komisia, Zb. 2010, s. II-2009, bod 216.

57

(58)  Rozhodnutie Komisie vo veci SA.21918 – Francúzsko – Regulované poplatky za elektrickú energiu vo Francúzsku (Ú. v. EÚ C 398, 22.12.2012, s. 10), rozhodnutie Komisie 98/353/ES zo 16. septembra 1997 o štátnej pomoci pre spoločnosť Gemeinnützige Abfallverwertung GmbH (Ú. v. ES L 159, 3.6.1998, s. 58), rozhodnutie Komisie K(2007) 134 z 24. januára 2007 vo veci štátnej pomoci NN 67/05 – Litva – Zníženie sadzby dane zo zisku pre UAB „Bite GSM“, rozhodnutie Komisie 2003/227/ES z 2. augusta 2002 o rozličných opatreniach a štátnej pomoci, ktorú Španielsko investovalo do „Terra Mítica SA“, tematického zábavného parku neďaleko Benidormu (Alicante) (Ú. v. EÚ L 91, 8.4.2003, s. 23), rozhodnutie Komisie zo 14. apríla 2010 vo veci štátnej pomoci NN 30/09 – Írsko – Kapitálové príspevky pre hotel Ritz-Carlton, Powerscourt, Co. Wicklow, rozhodnutie Komisie 2003/590/ES z 5. marca 2003 o štátnej pomoci, ktorú Spojené kráľovstvo plánuje poskytnúť spoločnosti CDC Group plc (Ú. v. EÚ L 199, 7.8.2003, s. 28), rozhodnutie Komisie 2009/476/ES z 28. januára 2009 o štátnej pomoci v podobe vytvorenia kompenzačného fondu v rámci organizácie trhu s elektrickou energiou, ktorú poskytlo Luxembursko [C43/02 (ex NN 75/01)] (Ú. v. EÚ L 159, 20.6.2009, s. 11), rozhodnutie Komisie 98/212/ES zo 16. apríla 1997 o štátnej pomoci poskytnutej Talianskom spoločnosti Enirisorse SpA (Ú. v. ES L 80, 18.3.1998, s. 32), rozhodnutie Komisie z 1. marca 2007 vo veci štátnej pomoci NN4/07 – „Delitissue Sp. z o.o.“ pod číslom dokumentu K(2007) 769.

58

(59)  Podľa výpočtov spoločnosti PTC bol vplyv prijatia fiškálnych ustanovení na skutočnú vnútornú mieru návratnosti („IRR“) zohľadnený vo vzorovom podnikateľskom pláne spoločnosti PCT z marca 2009 odhadnutý na [...] bázických bodov (t. j. [...] %), čo odráža nárast v tejto IRR vypočítanej bez predmetných fiškálnych ustanovení približne [...] % (t. j. z [...] % na [...] %).

59

(60)  Spojené veci C-180/98 až C-184/98, Pavlov a i., Zb. 2000, s. I-6451.

60

(61)  Veci 118/85, Komisia/Taliansko, Zb. 1987, s. 2599, bod 7, C-35/96, Komisia/Taliansko, Zb. 1998, s. I-3851, bod 36, spojené veci C-180/98 až C-184/98, Zb. 2000, s. I-6451.

61

(62)  Rozhodnutia Komisie v nasledujúcich veciach týkajúcich sa štátnej pomoci: N 44/10 – Verejné financovanie prístavnej infraštruktúry v Krievu Sala (Ú. v. EÚ C 215, 21.7.2011, s. 21), body 60 – 68; C 39/2009 – Verejné financovanie prístavnej infraštruktúry v prístave Ventspils (Ú. v. EÚ C 62, 20.3.2010, s. 7), body 53 – 58, N 60/06 – Prístav Rotterdam (Ú. v. EÚ C 196, 24.8.2007, s. 1), body 42 – 52; N 520/03 Flámske prístavy (Ú. v. EÚ C 176, 16.7.2005, s. 12), body 34 – 54.

62

(63)  Pozri okrem iného rozsudok z 24. októbra 2002, vec C-82/01 P, Aéroport de Paris, Zb. 2002, s. I-9297, ako aj rozsudok z 24. marca 2011 v spojených veciach T-455/08, Flughafen Leipzig-Halle GmbH a Mitteldeutsche Flughafen AG c/Komisia, a vec T-443/08, Freistaat Sachsen a Land Sachsen-Anhalt/Komisia, Zb. 2011, s. II-1311.

63

(64)  Vec C-39/94, SFEI a i., Zb. 1996, s. I-3547, bod 60; vec C-342/96, Španielsko/Komisia, Zb. 1999, s. I-2459, bod 41.

64

(65)  Vec C-173/73, Taliansko/Komisia, Zb. 1974, s. 709, bod 13.

65

(66)  Veci C-143/99, Adria-Wien Pipeline, Zb. 2001, s. I-8365, bod 38; C-387/92, Banco Exterior de España, Zb. 1994, s. I-877, bod 13, a vec C-200/97, Ecotrade, Zb. 1998, s. I-7907, bod 34.

66

(67)  Vec C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze a i., Zb. 2006, s. I-289, bod 132.

67

(68)  Vec C-280/00, Altmark Trans, Zb. 2003, s. I-7747.

68

(69)  Vec C-39/94, SFEI a i. Zb. 1996, s. I-3547, body 60 – 61.

69

(70)  Pozri spojené veci C-71/09 P, C-73/09 P a C-76/09 P, Comitato „Venezia vuole vivere“, Hotel Cipriani Srl a Società Italiana per il gas SpA (Italgas)/Komisia, Zb. 2011, s. I-4727, body 92 a 94 až 96, a uznesenie predsedu Všeobecného súdu vo veci T-172/14 R, Stahlwerk Bous/Komisia, body 59 a 60.

70

(71)  Článok 2 ods. 9 zákona.

71

(72)  Veci C-143/99, Adria-Wien Pipeline, Zb. 2001, s. I-8365, bod 41; C-308/01, GIL Insurance a i., Zb. 2004, s. I-4777, bod 68; C-172/03, Heiser, Zb. 2005, s. I-1627, bod 40.

72

(73)  Pozri veci C-143/99, Adria-Wien, bod 41, vec C-308/01, GIL Insurance, Zb. 2004, s. I-4777, bod 68, C-172/03, Heiser, Zb. 2005, s. I-1627, bod 40, C-88/03, Portugalsko/Komisia, Zb. 2006, s. I-7115, bod 54, T-233/04, Holandsko/Komisia, bod 86.

73

(74)  Pozri napríklad vec C-279/08 P, Komisia/Holandsko (oxidy dusíka), Zb. 2011, s. I-7671, bod 62.

74

(75)  Spojené veci C-106/09 P a C-107/09 P, Komisia a Španielsko/Government of Gibraltar a Spojené kráľovstvo, Zb. 2011, s. I-11113.

75

(76)  Pozri spojené veci T-92/00 a T-103/00, Territorio Histórico de Álava – Diputación Foral de Álava, Ramondín, SA a Ramondín Cápsulas/Komisia, Zb. 2002, s. II-1385, bod 51.

76

(77)  Pozri vec C-279/08 P, Komisia/Holandské kráľovstvo, Zb. 2011, s. I-7671, bod 50.

77

(78)  Veci C-75/97, Belgicko/Komisia, Zb. 1999, s. I 3671, bod 32; vec C-143/99, Adria-Wien Pipeline a Wieterdorfer & Peggauer Zementwerke, Zb. 2011, s. I-8365, bod 48; vec C- 409/00, Španielsko/Komisia, Zb. 2003, s. I 1487, bod 48.

78

(79)  Spojené veci T-92/00 a T-103/00, Ramondin SA a Ramondín Cápsulas SA/Komisia, Zb. 2002, s. II-1385, bod 39: týmto rozsudkom súd rozhodol, že uplatnenie daňového opatrenia len na investície prevyšujúce určitý prah znamenalo, že opatrenie bolo de facto vyhradené pre podniky disponujúce značnými finančnými prostriedkami.

79

de facto

(80)  Pozri napríklad spojené veci C-78/08 až C-80/08, Paint Graphos a i., Zb. 2011, s. I-7611, bod 69.

80

Paint Graphos a i.

(81)  Pozri spojené veci C-78/08 až C-80/08, Paint Graphos a i., Zb. 2011, s. I-7611, body 69 a 70; vec C-88/03, Portugalsko/Komisia, Zb. 2006, s. I-7115, bod 81; vec C-279/08 P, Komisia/Holandsko (oxidy dusíka), Zb. 2011, s. I-7671; vec C-487/06 P, British Aggregates/Komisia, Zb. 2008, s. I-10515.

81

(82)  Pozri, okrem iného, veci C-279/08 P, Komisia/Holandské kráľovstvo, Zb. 2011, s. I-7671, bod 75, C-487/06 P, British Aggregates/Komisia, Zb. 2008, s. I-10505, bod 92; C-241/94, Franccúzsko/Komisia, Zb. 1996, s. I-4551, bod 21; C-342/96, Španielsko/Komisia, Zb. 1999, s. I-2459, bod 23; C-75/97, Belgicko/Komisia, bod 25.

82

(83)  Pozri v tejto súvislosti spojené veci T-92/00 a T-103/00, Ramondin SA a Ramondín Cápsulas SA/Komisia, Zb. 2002, s. II-1385, bod 62.

83

(84)  Alebo najneskôr do 31. októbra 2015.

84

(85)  Článok 2 ods. 1 zákona 3755/2009.

85

(86)  Článok 99 ods. 1 písm. a) prvá zarážka v kombinácii s článkom 12 ods. 1, článkom 105 ods. 1 písm. b) a článkom 109 ods. 1 gréckeho zákonníka o dani z príjmu; vo finančnom roku 2010 predstavovala táto daň z príjmov právnických osôb 25 %, vo finančnom roku 2011 24 %, vo finančnom roku 2012 20 %, vo finančnom roku 2013 22 %, vo finančnom roku 2014 a neskôr 26 %.

86

(87)  Vtedy sa uplatňuje zrážková daň podľa článku 99 ods. 1 písm. a) gréckeho zákonníka o dani z príjmu.

87

(88)  Podľa gréckych orgánov sa pojmom „vzniknutý úrok“ označuje účtovná metóda používaná na výpočet akumulácie úrokov, pričom úrok sa akumuluje v závislosti od dátumov peňažných tokov a príslušných súm. Inými slovami, „vzniknutý úrok“ je úrok z určitej sumy za určité časové obdobie (bez ohľadu na to, či je daný úrok dlhovaný alebo splatný). Podľa gréckych orgánov spoločnosť PCT bežne počíta s tým, že takýto úrok vyberie vo forme peňažných vkladov u úverových inštitúcií.

88

(89)  Oslobodenie od dane zo vzniknutých úrokov sa bude uplatňovať počas obdobia, ktoré sa môže zmeniť v závislosti od skoršieho alebo neskoršieho dokončenia prác, ktoré však má pevne stanovené ukončenie. Podľa článku 12 koncesnej zmluvy by sa mala prevádzka móla III začať 48 mesiacov od dátumu začiatku výstavby a v každom prípade nie neskôr ako 31. októbra 2015.

89

(90)  V prípade, že sa neuplatňuje žiadna dohoda o zamedzení dvojitého zdanenia.

90

(91)  Pozri odôvodnenia 95 až 97.

91

(92)  T. j. článok 103 ods. 1 písm. m).

92

(93)  Vec C-241/94, Francúzsko/Komisia (Kimberly Clark), Zb. 1996, s. I-4451. Pozri tiež odôvodnenie 21 fiškálneho oznámenia.

93

(94)  Článok 2 ods. 2 a 3 zákona 3755/2009.

94

(95)  Článok 30 ods. 1 zákona o DPH.

95

(96)  Článok 32 ods. 3 zákona o DPH.

96

(97)  Pretože existuje trojročný limit na prevod preplatku DPH.

97

(98)  Článok 33 ods. 4 zákona o DPH.

98

(99)  Pretože toto rozhodnutie platilo v čase prijatia ratifikačného zákona.

99

(100)  Vrátane prípadu, keď ide o investičný majetok.

100

(101)  Článok 2 ods. 7 ministerského rozhodnutia 1073/2004.

101

(102)  Článok 33 ods. 3 zákona o DPH. Toto päťročné obmedzenie sa nevzťahuje na spoločnosti poskytujúce verejné služby.

102

(103)  Článok 38 ods. 2 zákona 1473/1984.

103

(104)  Rozsudky 1948/1992, 3035/1992, 1274/2002, 1207/2012, 1501/2012 Conseil d'Etat, ako aj 222/2009, 223/2009 a 2141/2009 aténskeho správneho súdu a 4793/2013 solúnskeho správneho súdu. Tento výklad bol založený na článku 21 vykonávacieho nariadenia 26-6/10-7/1944 (zákonník konaní štátneho súdu), podľa ktorého „z právneho hľadiska bežný úrok a úrok z omeškaných platieb... začína od okamihu oznámenia právneho úkonu štátu“.

104

(105)  Podľa zákonníka fiškálneho právneho postupu môže zdaniteľná osoba podať odvolanie do 20 dní odo dňa, kedy bola informovaná o úkone.

105

(106)  Podľa vymedzenia uvedeného v článku 33 ods. 4 zákona o DPH.

106

(107)  Vec C-110/94, Intercommunale voor Zeewaterontzilting (INZO), Zb. 1997, s. I 870.

107

(108)  Bod 15 rozsudku vo veci C-110/94.

108

(109)  Pozri článok 29 ods. 3 zákona 3389/2005 zmeneného článkom 18 ods. 2 zákona 4013/2011.

109

(110)  Tiež to v sebe zahrnuje právnu istotu, že ku všetkým výdavkom spoločnosti PCT sa bude pristupovať rovnako, hoci pri uplatňovaní všeobecne uplatniteľných pravidiel by to tak nebolo.

110

(111)  List je z 31. októbra 2008 a grécke orgány ho predložili v priebehu konania pred začatím formálneho zisťovania ako prílohu 2 podania z 1. februára 2011. Komisia ho zaevidovala 8. februára 2011 pod číslom 2011/013591.

111

(112)  Konkrétne požadovali vrátenie 90 % preplatku DPH do 1 mesiaca od dátumu žiadosti a zvyšných 10 % do jedného roka. Vrátenie v podstate zodpovedá vráteniu vzťahujúcemu sa na investičné majetky.

112

(113)  Veci T-68/03, Olympic Airways/Komisia, Zb. 2007, s. II-2911, bod 361, C-25/07, Alicja Sosnowska/Dyrektor Izby Skarbowej, Zb. 2008, s. I-5129.

113

(114)  Povinnosť vrátiť DPH vzniká v okamihu zaplatenia DPH na vstupe a právo odpočítať DPH „...sa uplatňuje okamžite... hoci členské štáty majú určitú slobodu pri stanovovaní podmienok vrátenia nadmerného odpočtu DPH, tieto podmienky nemôžu spochybňovať zásadu neutrality daňového systému DPH tým, že zdaniteľná osoba bude podľa nich povinná v celom rozsahu alebo sčasti znášať DPH, ...“, čo znamená, že vrátenie sa uskutoční v primeranej lehote. Vec C-25/07, Alicjia Sosnowska, Zb. 2008, s. I-5129, body 15 – 16.

114

(115)  Článok 105 ods. 11 v spojení s článkom 4 ods. 3 gréckeho zákonníka o dani z príjmov.

115

(116)  Vec T-55/99, Confederación Española de Transporte de Mercancías (CETM)/Komisia, Zb. 2000, s. II-03207, bod 53.

116

(117)  Pri pevne stanovenej lineárnej metóde sa odpisy počítajú na základe fixnej sadzby z počiatočnej obstarávacej ceny alebo upravenej obstarávacej ceny plus ceny vylepšení alebo prídavných dielov.

117

(118)  V čase prijatia posudzovaného ustanovenia bola v článku 31.1. písm. f) gréckeho zákonníka o dani z príjmov stanovená výnimka z tohto pravidla týkajúca sa odpisovania nových strojných zariadení a mechanických a technických zariadení priemyselných, banských, ťažobných podnikov a zmiešaných podnikov tohto druhu. V týchto prípadoch mohli tieto spoločnosti uplatniť aj metódu degresívneho odpisu. Toto ustanovenie bolo zmenené a teraz sa v ňom stanovuje pre všetky prípady len všeobecná pevne stanovená lineárna metóda.

118

(119)  Prezidentský dekrét 299/2003 týkajúci sa „vymedzenia najvyšších a najnižších odpisových sadzieb“. V tomto dekréte sa stanovuje rozpätie od najvyššej po najnižšiu odpisovú sadzbu podľa kategórie hmotného majetku. Zdaniteľné spoločnosti si môžu vybrať ktorúkoľvek odpisovú sadzbu v rámci tohto rozpätia. Keď si spoločnosť vyberie odpisovú sadzbu v rámci tohto rozpätia, je povinná dokončiť odpisovanie s uplatnením tej istej sadzby na všetky aktíva tej istej kategórie, ktoré spoločnosťou nadobudla počas toho istého fiškálneho obdobia. Na aktíva tej istej kategórie nadobudnuté v iných fiškálnych obdobiach sú spoločnosti oprávnené uplatniť rôznu odpisovú sadzbu, ale v každom prípade je povinné dokončiť proces odpisovania s uplatnením počiatočnej odpisovej sadzby na všetky aktíva tej istej kategórie nadobudnuté v tom istom fiškálnom období.

119

(120)  Tento druh „rezerv“ nepredstavuje pre spoločnosť reálne aktíva, ale odpisy hmotného majetku, ktorý sa vráti štátu alebo tretím stranám.

120

(121)  Článok 31.1. písm. g) gréckeho zákonníka o dani z príjmov.

121

(122)  YA 100/2005 (YA 1003821/10037/B0012, Ú. v. B 80, 2005): Náklady odpočítateľné od hrubých príjmov spoločností na základe administratívnych riešení a judikatúry.

122

(123)  Článok 31.1. písm. l) gréckeho zákonníka o dani z príjmov.

123

(124)  Článok 105 písm. 12 gréckeho zákonníka o dani z príjmov zmenený zákonom 4013/2011. Táto metóda je metóda na vybudovanie parkovacích miest stanovená v odseku 5 článku 97 zákona 1892/1990.

124

(125)  Metóda stanovená zákonom 1914/1990 pre projekty typu vybudovanie-prevádzka-prevod (BOT – Build-Operate-Transfer). Podľa článku 9 ods. 8 zákona 2052/1992 sa pri prácach, ktoré sú sčasti alebo úplne financované tretími stranami, odpisovanie stavebných nákladov a úrokov z pôžičiek a úverov počas obdobia výstavby, ktoré sa považujú za stavebné náklady, uskutočňuje podľa tej istej metódy.

125

(126)  Metóda odpisovania pre letiskové stavebné spoločnosti stanovená v článku 26 ods. 8 zákona 2093/1992.

126

(127)  Napr. hodnota aktív, ziskovosť, podnikateľský plán.

127

(128)  Pozri odôvodnenie 165 rozhodnutia o začatí konania.

128

(129)  Je ešte väčšia ako miera slobodného výberu stanovená napríklad pre PPP (toto nemá vplyv na stanovisko, ktoré môže Komisia zaujať k ustanoveniam týkajúcim sa PPP).

129

(130)  Posudzovaným ustanovením sa pomohlo odstrániť medzeru vo všeobecnom gréckom daňovom systéme, pokiaľ ide o odpisovanie aktív používaných pri prevádzkovaní kontajnerového prístavného terminálu, ako sú tie, ktoré bude používať spoločnosť PCT na účely koncesnej zmluvy. V článku 34 zákona 2937/2001 sa stanovujú konkrétne odpisové sadzby, ktoré majú spoločnosť PPA a solúnsky prístav používať pri uplatňovaní lineárnej metódy odpisovania pri konkrétnych prístavných aktívach, ktoré používajú. Grécke orgány argumentujú, že tieto sadzby nemožno uplatniť na spoločnosť PCT. Keby sa spoločnosť PCT rozhodla uplatniť lineárnu metódu a bolo jej umožnené použiť tieto odpisové sadzby, obdobie odpisovania by podľa gréckych orgánov presiahlo obdobie platnosti koncesie. Na druhej strane, ak by bola spoločnosť PCT povinná uplatniť lineárnu metódu s odlišnými odpisovými sadzbami, než sú tie, ktoré sa uplatňujú pre spoločnosť PPA a solúnsky prístav, bola by v porovnaní s týmito prevádzkovateľmi znevýhodnená (odôvodnenie 166 rozhodnutia o začatí konania).

130

(131)  Pozri vec Portugalsko/Komisia, bod 81, v poznámke pod čiarou č. 80.

131

(132)  Pozri v tejto súvislosti posúdenie Komisie v odôvodneniach 98 až 100 vyššie.

132

(133)  Prezidentský dekrét z 28. júla 1931 (Ú. v. A 239, 1931), zmenený najmä zákonom 2873/2000.

133

(134)  Zavedenie DPH sa však nedotklo kolkových daní uvaľovaných na zmluvy o pôžičkách.

134

(135)  Na základe ustálenej judikatúry podlieha pôžička uzatvorená mimo Grécka prostredníctvom súkromného právneho úkonu kolkovým daniam v Grécku, ak sa pôžička realizuje v Grécku. K „realizácii v Grécku“ dochádza v prípade, ak zahraničný veriteľ dlžníkovi, ktorý sa nachádza v Grécku, odovzdá sumu pôžičky v Grécku. K „odovzdaniu sumy pôžičky v Grécku“ dôjde, keď veriteľ reálne vloží sumu pôžičky na účet dlžníka v gréckej banke (stanovisko 964/1955 Právnej rady Grécka, Súd prvého stupňa v Solúne 2123/1963, Daňový súd prvého stupňa 2163/1967, Správny súd prvého stupňa 6043/2001, Rada štátu 2996/1991 a 984/1992). V rozsudku 3639/2013 Conseil d'Etat sa ďalej rozhodlo, že „...zmluva o pôžičke uzatvorená prostredníctvom súkromného právneho úkonu v zahraničí podlieha kolkovej dani, pokiaľ sa v nej stanovujú povinnosti, ktoré sa majú splniť v Grécku, a pokiaľ dlžníkovi z danej zmluvy vyplýva povinnosť previesť v Grécku na základe jeho príkazu zahraničnej banke dohodnutú sumu pôžičky, ktorá bola uložená veriteľom v zahraničí na meno [veriteľa]“.

135

(136)  Vo výške 2,4 %.

136

(137)  Opäť vo výške 2,4 %.

137

(138)  Posúdenie Komisie v tejto veci nemá vplyv na pozíciu, ktorú môže zaujať k výnimkám mimo tohto konania.

138

(139)  Ako je opísané v poznámke pod čiarou č. 134.

139

(140)  Grécke orgány a spoločnosť PCT odkazujú na dve pôžičky vo výške 54,8 milióna EUR a [...] miliónov EUR, ktoré spoločnosť PCT uzatvorila so svojou materskou spoločnosťou Cosco, aby mohla začať svoju investíciu v prístave Pireus.

140

(141)  Rozhodnutie 617/2006 týkajúce sa výkladu článku 8 zákona o kolkovej dani.

141

(142)  Článok 8 zákona o kolkovej dani. Pre súvisiacu judikatúru pozri poznámku pod čiarou č. 134 vyššie.

142

(143)  V súlade s článkom 3.1 koncesnej zmluvy.

143

(144)  Výkladový obežník 1027/1990.

144

(145)  Pozri poznámku pod čiarou č. 134.

145

(146)  Opäť vo výške 2,4 %.

146

(147)  Článok 3 ministerského obežníka 44/1987: Vykonávanie ustanovení týkajúcich sa vyberania kolkových poplatkov pri rôznych zmluvách a úkonoch.

147

(148)  Na základe článku 57 ods. 1 písm. b) zákona 1642/1986 sú transakcie, ktoré na základe článku 2 toho istého zákona podliehajú DPH, ako aj ich doplnkové zmluvy, oslobodené od kolkovej dane. Na základe článku 2 gréckeho zákona o DPH (zákon 2859/2000 nahradzujúci zákon 1642/1986, ktorým sa do gréckeho právneho poriadku zaviedla DPH) sa DPH uplatňuje na dodávky tovarov a služieb, kde sa takéto dodávky uskutočňujú za odplatu. Podľa prevládajúceho výkladu týchto ustanovení nespadá platba kompenzácie do rozsahu významu poskytovania služieb za odplatu, a preto nespadá do rozsahu uplatňovania DPH, ale namiesto toho podlieha kolkovej dani.

148

(149)  Podľa článku 2 zákona 2688/1999 v spojení s článkom 362 zákona 1559/1950. Stanovisko Komisie zaujaté v tomto rozhodnutí nemá vplyv na žiadne stanovisko, ktoré môže v súvislosti s týmto ustanovením zaujať v budúcnosti.

149

(150)  Pozri odôvodnenia 188 a 203 rozhodnutia o začatí konania.

150

(151)  Tento osobitný režim možno upraviť len v prípade, že s tým bude spoločnosť, ktorej je udelený, súhlasiť.

151

(152)  Článok 8 a 11 legislatívneho dekrétu.

152

(153)  Môže sa počítať aj s úpravou v prípade zníženia bežne uplatniteľných obmedzení.

153

(154)  S týmto opatrením sa nepočíta v rámci prezidentského dekrétu, ale grécke orgány ho uviedli v zozname opatrení, ktoré boli poskytnuté v minulosti prostredníctvom tohto osobitného režimu.

154

(155)  Podľa článku 9 ods. 2 prezidentského dekrétu sa týmto zvýšením myslí presiahnutie polovice sumy zodpovedajúcej celkovým aktívam týchto spoločností alebo 1 milióna amerických dolárov.

155

(156)  Pokiaľ cieľom rekvizície nie je pokrytie potrieb ozbrojených síl v časoch vojny a len tak dlho, pokiaľ konflikt trvá, a s poskytnutím spravodlivej kompenzácie.

156

(157)  V dekréte sa stanovujú aj iné výsady/podmienky pre spoločnosti, na ktoré sa vzťahuje: i) osobitné podmienky pre povolenie repatriácie pôžičiek alebo základného imania (až do 10 % dovážaného kapitálu ročne); kumulatívne poukazovanie ziskov (až do 12 %, bez daní, na dovážaný nerepatriovaný kapitál ročne); a poukazovanie úroku (do 10 % ročne) a povolenie na prevod cudzej meny z Grécka, ktorá je potrebná na platby nájmu týkajúceho sa strojových zariadení alebo iných foriem kapitálu prenajatého zo zahraničia, ii) nábor cudzích štátnych príslušníkov ako technických a administratívnych pracovníkov a povolenie vývozu výšky ich odplaty v cudzej mene; a povolenie viesť účtovníctvo spoločnosti s položkami v cudzej mene.

157

(158)  Pozri odôvodnenie 213 rozhodnutia o začatí konania.

158

(159)  Posúdenie Komisie v tejto veci nemá vplyv na žiadny krok, ktorý môže podniknúť v súvislosti s týmto prezidentským dekrétom.

159

(160)  V článku 3 ods. 2 dekrétu sa orientačne uvádzajú niektoré výsady a oslobodenia, ktoré možno udeliť jeho uplatňovaním. V článku 5 ods. 3 legislatívneho dekrétu 4256/1962, ktorým sa vykladá dekrét z roku 1953, sa stanovuje, že správne orgány môžu plne podľa vlastného uváženia riešiť akúkoľvek inú otázku, ktorá súvisí s investíciou, a to akýmkoľvek spôsobom, aký považujú za vhodný na splnenie účelu prezidentského dekrétu, ktorým je pritiahnutie zahraničného kapitálu, pokiaľ tieto otázky nie sú v rozpore s jeho ustanoveniami. Preto možno konštatovať, že správne orgány môžu plne podľa vlastného uváženia stanoviť nové podmienky, ako aj „nástroje“, ktoré môžu takéto investície pre spoločnosti viac zatraktívniť.

160

(161)  Pozri odôvodnenia 209 až 216 rozhodnutia o začatí konania.

161

(162)  Pozri odôvodnenia 92 až 97 tohto rozhodnutia.

162

(163)  Vec C-487/06 P, British Aggregates, Zb. 2008, s. I-10515, bod 92.

163

(164)  Toto rozhodnutie nemá vplyv na stanovisko, ktoré môže Komisia prijať v súvislosti s týmto legislatívnym dekrétom.

164

(165)  Pozri odôvodnenia 21 a 22 oznámenia Komisie k štátnej pomoci.

165

(166)  Oznámenie Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci na opatrenia týkajúce sa priameho zdaňovania podnikov (Ú. v. ES C 384, 10.12.1998, s. 3).

166

(167)  Pozri odôvodnenia 24 a 27 fiškálneho oznámenia Komisie.

167

(168)  Pozri napríklad rozsudok všeobecného súdu vo veci T-445/05, Assogestioni et Fineco Asset Management/Komisia, bod 145, a citovanú judikatúru.

168

(169)  Pozri rozhodnutie Komisie vo veci NN 27/96, Medzinárodne letisko v Spate.

169

(170)  Pozri rozhodnutia Komisie vo veciach N 508/07 Ionia Odos (Iónska diaľnica), N 45/08 – Diaľnica Elefsina-Korinthos-Patras-Pirgos-Tsakona, N 566/07 Diaľnica Korinthos-Tripoli-Kalamata a vetva Lefktro-Sparti, N 565/07 Diaľnica v strednom Grécku, N 633/07 Úsek Maliakos-Kleidi koncesnej zmluvy na diaľnicu Patras-Atény-Solún-Evzona, N 134/2007 Koncesná zmluva na solúnsky podvodný tunel.

170

(171)  Spojené veci T-427/04, Francúzsko/Komisia a T-17/05, France Telecom/Komisia, Zb. 2009, s. II-0435, body 264 – 266, C-474/09 P až C-476/09 P, Territorio Histórico de Vizcaya – Diputación Foral de Vizcaya, Territorio Histórico de Álava – Diputación Foral de Álava a Territorio Histórico de Guipúzcoa – Diputación Foral de Guipúzcoa/Európska komisia, Zb. 2011, s. I-113, bod 70.

171

(172)  SA. 32866 (11/N) – Grécko – Rozvoj širokopásmových sietí v Gréckych vidieckych oblastiach.

172

(173)  Pozri rozhodnutie Komisie vo veci N 134/07 Koncesná zmluva na solúnsky podvodný tunel.

173

(174)  Pozri rozhodnutie C(2013) 9253 final – Štátna pomoc SA.36894 týkajúca sa opätovného nastavenia projektu Ionia Odos S.A.; rozhodnutie C(2013) 9275 final – Štátna pomoc SA.36877 týkajúca sa opätovného nastavenia projektu Aegean Motorway S.A.; rozhodnutie C(2013) 9253 final – Štátna pomoc SA.36878 týkajúca sa projektu Olympia Odos S.A.; a rozhodnutie C(2013) 9274 final – Štátna pomoc SA. 36893 týkajúca sa projektu Central Motorway (E65).

174

(175)  Komisia v každom prípade ďalej usudzuje, že oslobodenia od dane v prospech spoločnosti PCT boli zavedené až v zákone, ktorým sa ratifikovala koncesná zmluva, a nie v samotnej koncesnej zmluve, pretože spoločnosť PPA nemá právomoc udeliť oslobodenia od dane. Na rozdiel od vecí, na ktoré sa odvolávajú grécke orgány a spoločnosť PCT, mal koncesionár v tejto veci realizovať výlučne investičný projekt bez akéhokoľvek druhu štátnej alebo verejnej podpory.

175

(176)  Vec 730/79, Philip Morris, Zb. 1980, s. 267, bod 11, spojené veci T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 až 607/97, T-1/98, T-3/98 až T-6/98 a T-23/98, Alzetta Mauro a i./Komisia, Zb. 2000, s. II-2325, bod 80.

176

(177)  Spojené veci T-298/97, T-312/97 atď., Alzetta, Zb. 2000, s. II-2325, body 141 až 147, vec C-280/00, Altmark Trans, Zb. 2003, s. I-7747.

177

(178)  Pozri rozhodnutie Komisie z 18. decembra 2009 vo veci C-21/09 (ex N 105/08, N 168/08 a N 169/08) – Grécko – Financovanie infraštruktúry a zariadenia z verejných zdrojov v prístave Pireus (Ú. v. EÚ C 402, 29.12.2012, s. 25), body 90 a 91.

178

(179)  Pozri spojené veci T-298/97, T-312/097 atď., Alzetta, Zb. 2000, s. II-2325, bod 95 a vec 730/97, Philip Morris, Zb. 1980, s. 267, body 9 až 12.

179

(180)  Pozri okrem iného spojené veci Alzetta, bod 95.

180

(181)  Pozri vec C-372/97, Taliansko/Komisia, Zb. 2004, s. I-3679, bod 67 a v nej uvádzanú judikatúru.

181

(182)  Usmernenia pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 (Ú. v. EÚ C 54, 4.3.2006, s. 13).

182

(183)  Pozri článok 8 zákona 3755/2009, ktorým sa určuje začiatok platnosti tohto zákona.

183

(184)  Pozri kapitolu 5 RAG na roky 2007 – 2013 a rozhodnutie Komisie z 13. februára 2008 vo veci C 7/08 (ex N 655/07) – Nemecko – Záručná schéma spolkovej krajiny Sasko pre úvery na prevádzkový kapitál.

184

(185)  Pozri rozhodnutie Komisie z 31. augusta 2006 vo veci N 408/06 – Grécko – Národná regionálna mapa štátnej pomoci na roky 2007 – 2013 (Ú. v. EÚ C 286, 23.11.2006, s. 5).

185

(186)  Napríklad na investície na obnovu, náklady na dopravu alebo náklady na pracovnú silu.

186

(187)  Pozri poznámku pod čiarou č. 184.

187

(188)  KOM(2009) 279/4, bod 46.

188

(189)  KOM(2009) 8.

189

(190)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1315/2013 z 11. decembra 2013 o usmerneniach Únie pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete a o zrušení rozhodnutia č. 661/2010/EÚ (Ú. v. EÚ L 348, 20.12.2013, s. 1).

190

(191)  Hospodársku životaschopnosť a ziskovosť investičného projektu už okrem toho potvrdila skutočnosť, že investície spoločnosti PCT do prístavu Pireus už prinášajú veľmi pozitívne finančné výsledky.

191

(192)  Pozri napríklad vec C-348/93, Komisia/Taliansko, Zb. 1995 s I-00673, bod 26 a v nej uvádzanú judikatúru.

192

(193)  Pozri napríklad spojené veci T-239/04 a T-323/04, Taliansko a Brandt Italia SpA/Komisia, Zb. 2007 s II-3265, body 153 – 154, a v nich uvádzanú judikatúru.

193

(194)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1407/2013 z 18. decembra 2013 o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na pomoc de minimis (Ú. v. EÚ L 352, 24.12.2013, s. 1).

194

de minimis

(195)  Nariadenie Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999, ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1).

195

(196)  Nariadenie Komisie (ES) č. 271/2008 z 30. januára 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 794/2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. EÚ L 82, 25.3.2008, s. 1).

196

---