# Službeni list L 282/2015

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 282 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Svezak 58.28. listopada 2015. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 282

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Svezak 58.28. listopada 2015.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEĐUNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Priopćenje o stupanju na snagu Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju te Švicarske Konfederacije kojim se Švicarska konfederacija pridružuje programu Obzor 2020. – Okvirnom programu za istraživanja i inovacije te programu za istraživanja i osposobljavanje Europske zajednice za atomsku energiju kojim se nadopunjuje program Obzor 2020. te kojim se uređuje sudjelovanje Švicarske Konfederacije u aktivnostima ITER-a koje provodi Fuzija za energiju | 1 |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1930 оd 28. srpnja 2015. o dopuni Uredbe (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo u pogledu kriterija za utvrđivanje razine financijskih ispravaka i za primjenu paušalnih financijskih ispravaka te o izmjeni Uredbe Komisije (EZ) br. 665/2008 | 2 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1931 оd 23. listopada 2015. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Huile d'olive de Nice (ZOI)) | 9 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1932 оd 26. listopada 2015. o obustavi podnošenja zahtjeva za uvozne dozvole u okviru carinske kvote koja je Uredbom (EZ) br. 1918/2006 otvorena za maslinovo ulje podrijetlom iz Tunisa do kraja kvotne godine 2015. | 10 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2015/1933 оd 27. listopada 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1881/2006 u pogledu najvećih dopuštenih količina policikličkih aromatskih ugljikovodika u vlaknima kakaa, čipsu od banane, dodacima prehrani, sušenom začinskom bilju i sušenim začinima (
  1
  ) | 11 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1934 оd 27. listopada 2015. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog željeznog ili čeličnog pribora za cijevi podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 | 14 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1935 оd 27. listopada 2015. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća | 32 |
| | | ODLUKE |
| | * | Delegirana odluka Komisije (EU) 2015/1936 оd 8. srpnja 2015. o primjenjivim sustavima ocjenjivanja i provjere stalnosti svojstava ventilacijskih kanala i cijevi za prozračivanje u skladu s Uredbom (EU) br. 305/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  ) | 34 |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2015/1937 оd 21. listopada 2015. o osnivanju neovisnog savjetodavnog Europskog fiskalnog odbora | 37 |
| | | SMJERNICE |
| | * | Smjernica (EU) 2015/1938 Europske središnje banke od 27. kolovoza 2015. o izmjeni Smjernice (EU) 2015/510 Europske središnje banke o provedbi okvira monetarne politike Eurosustava (ESB/2015/27) | 41 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

*

Priopćenje o stupanju na snagu Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju te Švicarske Konfederacije kojim se Švicarska konfederacija pridružuje programu Obzor 2020. – Okvirnom programu za istraživanja i inovacije te programu za istraživanja i osposobljavanje Europske zajednice za atomsku energiju kojim se nadopunjuje program Obzor 2020. te kojim se uređuje sudjelovanje Švicarske Konfederacije u aktivnostima ITER-a koje provodi Fuzija za energiju

1

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1930 оd 28. srpnja 2015. o dopuni Uredbe (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo u pogledu kriterija za utvrđivanje razine financijskih ispravaka i za primjenu paušalnih financijskih ispravaka te o izmjeni Uredbe Komisije (EZ) br. 665/2008

2

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1931 оd 23. listopada 2015. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Huile d'olive de Nice (ZOI))

9

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1932 оd 26. listopada 2015. o obustavi podnošenja zahtjeva za uvozne dozvole u okviru carinske kvote koja je Uredbom (EZ) br. 1918/2006 otvorena za maslinovo ulje podrijetlom iz Tunisa do kraja kvotne godine 2015.

10

*

Uredba Komisije (EU) 2015/1933 оd 27. listopada 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1881/2006 u pogledu najvećih dopuštenih količina policikličkih aromatskih ugljikovodika u vlaknima kakaa, čipsu od banane, dodacima prehrani, sušenom začinskom bilju i sušenim začinima (
  1
  )

1

11

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1934 оd 27. listopada 2015. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog željeznog ili čeličnog pribora za cijevi podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009

14

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1935 оd 27. listopada 2015. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

32

ODLUKE

*

Delegirana odluka Komisije (EU) 2015/1936 оd 8. srpnja 2015. o primjenjivim sustavima ocjenjivanja i provjere stalnosti svojstava ventilacijskih kanala i cijevi za prozračivanje u skladu s Uredbom (EU) br. 305/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  )

1

34

*

Odluka Komisije (EU) 2015/1937 оd 21. listopada 2015. o osnivanju neovisnog savjetodavnog Europskog fiskalnog odbora

37

SMJERNICE

*

Smjernica (EU) 2015/1938 Europske središnje banke od 27. kolovoza 2015. o izmjeni Smjernice (EU) 2015/510 Europske središnje banke o provedbi okvira monetarne politike Eurosustava (ESB/2015/27)

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

| 28.10.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 282/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 282/1

---

Priopćenje o stupanju na snagu Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju te Švicarske Konfederacije kojim se Švicarska konfederacija pridružuje programu Obzor 2020. – Okvirnom programu za istraživanja i inovacije te programu za istraživanja i osposobljavanje Europske zajednice za atomsku energiju kojim se nadopunjuje program Obzor 2020. te kojim se uređuje sudjelovanje Švicarske Konfederacije u aktivnostima ITER-a koje provodi Fuzija za energiju

Sporazum o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju te Švicarske Konfederacije kojim se Švicarska Konfederacija pridružuje programu Obzor 2020. – Okvirnom programu za istraživanja i inovacije te programu za istraživanja i osposobljavanje Europske zajednice za atomsku energiju kojim se nadopunjuje program Obzor 2020. te kojim se uređuje sudjelovanje Švicarske Konfederacije u aktivnostima ITER-a koje provodi Fuzija za energiju (1), potpisan 5. prosinca 2014., stupio je na snagu 8. listopada 2015. u skladu s njegovim člankom 15. 1.

---

(1)  SL L 370, 30.12.2014., str. 3.

---

UREDBE

| 28.10.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 282/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 282/2

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1930

оd 28. srpnja 2015.

o dopuni Uredbe (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo u pogledu kriterija za utvrđivanje razine financijskih ispravaka i za primjenu paušalnih financijskih ispravaka te o izmjeni Uredbe Komisije (EZ) br. 665/2008

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EZ) br. 2328/2003, (EZ) br. 861/2006, (EZ) br. 1198/2006 i (EZ) br. 791/2007 te Uredbe (EU) br. 1255/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 105. stavak 4.,

budući da:

| (1) | Države članice ne bi smjele ugroziti ostvarivanje ciljeva zajedničke ribarstvene politike (ZRP) kršenjem pravila ZRP-a. U skladu s člankom 41. stavcima 1. i 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (2), financijska pomoć Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo (EFPR) uvjetovana je poštovanjem pravila ZRP-a od strane država članica, a ako države članice ne poštuju pravila ZRP-a, plaćanja se mogu prekinuti ili suspendirati ili je moguće primijeniti mjeru financijskog ispravka financijske pomoći Unije u okviru ZRP-a. |
| --- | --- |

(1)

Države članice ne bi smjele ugroziti ostvarivanje ciljeva zajedničke ribarstvene politike (ZRP) kršenjem pravila ZRP-a. U skladu s člankom 41. stavcima 1. i 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (2), financijska pomoć Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo (EFPR) uvjetovana je poštovanjem pravila ZRP-a od strane država članica, a ako države članice ne poštuju pravila ZRP-a, plaćanja se mogu prekinuti ili suspendirati ili je moguće primijeniti mjeru financijskog ispravka financijske pomoći Unije u okviru ZRP-a.

| (2) | Člankom 22. stavkom 7., člankom 85. te člankom 144. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3) utvrđuju se slučajevi i uvjeti pod kojima Komisija primjenjuje ili može primijeniti financijske ispravke. Nadalje, u skladu s člankom 144. stavkom 7. te Uredbe, pravilima koja vrijede za pojedine fondove za EFPR mogu se utvrditi posebne osnove za financijske ispravke koje proizlaze iz neusklađenosti s primjenjivim pravilima u okviru zajedničke ribarstvene politike. |
| --- | --- |

(2)

Člankom 22. stavkom 7., člankom 85. te člankom 144. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3) utvrđuju se slučajevi i uvjeti pod kojima Komisija primjenjuje ili može primijeniti financijske ispravke. Nadalje, u skladu s člankom 144. stavkom 7. te Uredbe, pravilima koja vrijede za pojedine fondove za EFPR mogu se utvrditi posebne osnove za financijske ispravke koje proizlaze iz neusklađenosti s primjenjivim pravilima u okviru zajedničke ribarstvene politike.

| (3) | U skladu s člankom 105. Uredbe (EU) br. 508/2014, kako bi zaštitila financijske interese Unije i njenih poreznih obveznika, Komisija može primijeniti financijske ispravke ukidanjem cjelokupnog ili dijela doprinosa Unije za operativni program, u jednom od dva slučaja: (a) ako država članica nije ispravila rashode sadržane u ovjerenoj izjavi o rashodima na koje su utjecali slučajevi u kojima korisnik nije poštovao obveze iz članka 10. stavka 2. Uredbe (EU) br. 508/2014. ili (b) ako su na rashode sadržane u ovjerenoj izjavi o rashodima utjecali slučajevi ozbiljne neusklađenosti s pravilima ZRP-a što je za posljedicu imalo suspenziju plaćanja iz članka 101. te Uredbe, a ako dotična država članica još uvijek ne pokazuje da je poduzela potrebne korektivne mjere kako bi u budućnosti osigurala usklađenost s primjenjivim pravilima ZRP-a i njihovu provedbu. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s člankom 105. Uredbe (EU) br. 508/2014, kako bi zaštitila financijske interese Unije i njenih poreznih obveznika, Komisija može primijeniti financijske ispravke ukidanjem cjelokupnog ili dijela doprinosa Unije za operativni program, u jednom od dva slučaja: (a) ako država članica nije ispravila rashode sadržane u ovjerenoj izjavi o rashodima na koje su utjecali slučajevi u kojima korisnik nije poštovao obveze iz članka 10. stavka 2. Uredbe (EU) br. 508/2014. ili (b) ako su na rashode sadržane u ovjerenoj izjavi o rashodima utjecali slučajevi ozbiljne neusklađenosti s pravilima ZRP-a što je za posljedicu imalo suspenziju plaćanja iz članka 101. te Uredbe, a ako dotična država članica još uvijek ne pokazuje da je poduzela potrebne korektivne mjere kako bi u budućnosti osigurala usklađenost s primjenjivim pravilima ZRP-a i njihovu provedbu.

| (4) | Ako nije moguće precizno utvrditi iznos rashoda povezanog s neusklađenošću s pravilima ZRP-a od strane države članice, Komisija u skladu s člankom 105. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 508/2014 primjenjuje paušalni financijski ispravak. |
| --- | --- |

(4)

Ako nije moguće precizno utvrditi iznos rashoda povezanog s neusklađenošću s pravilima ZRP-a od strane države članice, Komisija u skladu s člankom 105. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 508/2014 primjenjuje paušalni financijski ispravak.

| (5) | Člankom 105. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 508/2014 Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata kojima se određuju kriteriji za utvrđivanje razine financijskih ispravaka koji će se primjenjivati i kriterija za primjenu paušalnih ispravaka. U članak 105. stavak 1. Uredbe (EU) br. 508/2014 uključen je popis slučajeva u kojima Komisija može uvesti financijske ispravke na cjelokupni operativni program ili na njegov dio. U slučajevima obuhvaćenima u članku 105. stavku 1. točki (a) kvantifikacija financijskog učinka neusklađenosti države članice korisnice temelji se na sporazumu o financiranju između države članice korisnice i nacionalnih tijela nadležnih za provedbu programa EFPR-a. Slijedom toga, primjena paušala za financijske ispravke može se odnositi samo na slučajeve navedene u članku 105. stavku 1. točki (b) Uredbe (EU) br. 508/2014. |
| --- | --- |

(5)

Člankom 105. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 508/2014 Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata kojima se određuju kriteriji za utvrđivanje razine financijskih ispravaka koji će se primjenjivati i kriterija za primjenu paušalnih ispravaka. U članak 105. stavak 1. Uredbe (EU) br. 508/2014 uključen je popis slučajeva u kojima Komisija može uvesti financijske ispravke na cjelokupni operativni program ili na njegov dio. U slučajevima obuhvaćenima u članku 105. stavku 1. točki (a) kvantifikacija financijskog učinka neusklađenosti države članice korisnice temelji se na sporazumu o financiranju između države članice korisnice i nacionalnih tijela nadležnih za provedbu programa EFPR-a. Slijedom toga, primjena paušala za financijske ispravke može se odnositi samo na slučajeve navedene u članku 105. stavku 1. točki (b) Uredbe (EU) br. 508/2014.

| (6) | Kako bi se osigurala transparentnost i proporcionalnost paušalnih financijskih ispravaka te pravna sigurnost i jednako postupanje prema državama članicama koje provode programe EFPR-a, potrebno je odrediti kriterije za utvrđivanje razine financijskih ispravaka koje Komisija treba primijeniti te kriterije za primjenu paušalnih financijskih ispravaka. |
| --- | --- |

(6)

Kako bi se osigurala transparentnost i proporcionalnost paušalnih financijskih ispravaka te pravna sigurnost i jednako postupanje prema državama članicama koje provode programe EFPR-a, potrebno je odrediti kriterije za utvrđivanje razine financijskih ispravaka koje Komisija treba primijeniti te kriterije za primjenu paušalnih financijskih ispravaka.

| (7) | Razina financijskih ispravaka o kojima odlučuje Komisija ako države članice ne djeluju u skladu s pravilima ZRP-a mora biti proporcionalna s prirodom, težinom, trajanjem i ponavljanjem ozbiljne neusklađenosti s pravilima ZRP-a. |
| --- | --- |

(7)

Razina financijskih ispravaka o kojima odlučuje Komisija ako države članice ne djeluju u skladu s pravilima ZRP-a mora biti proporcionalna s prirodom, težinom, trajanjem i ponavljanjem ozbiljne neusklađenosti s pravilima ZRP-a.

| (8) | Primjereno je odrediti razine paušalnih financijskih ispravaka Komisije na temelju stopa postojećih financijskih ispravaka za određene tipove neusklađenosti u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova. Kako bi načelo proporcionalnosti bilo primijenjeno na odgovarajući način, primjereno je osigurati mehanizam koji omogućuje dovoljno postupnu primjenu. |
| --- | --- |

(8)

Primjereno je odrediti razine paušalnih financijskih ispravaka Komisije na temelju stopa postojećih financijskih ispravaka za određene tipove neusklađenosti u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova. Kako bi načelo proporcionalnosti bilo primijenjeno na odgovarajući način, primjereno je osigurati mehanizam koji omogućuje dovoljno postupnu primjenu.

| (9) | U području prikupljanja, upravljanja i korištenja podataka, odredbama o paušalnim financijskim ispravcima utvrđenima u toj Uredbi trebalo bi zamijeniti odredbe utvrđene u članku 6. Uredbe Komisije (EZ) br. 665/2008 (4). Shodno tome, taj bi članak trebalo izbrisati. |
| --- | --- |

(9)

U području prikupljanja, upravljanja i korištenja podataka, odredbama o paušalnim financijskim ispravcima utvrđenima u toj Uredbi trebalo bi zamijeniti odredbe utvrđene u članku 6. Uredbe Komisije (EZ) br. 665/2008 (4). Shodno tome, taj bi članak trebalo izbrisati.

| (10) | Ova Uredba ne bi trebala utjecati na nastavak ili izmjenu pomoći koje je odobrila Komisija na temelju Uredbe Vijeća (EZ) br. 861/2006 (5). |
| --- | --- |

(10)

Ova Uredba ne bi trebala utjecati na nastavak ili izmjenu pomoći koje je odobrila Komisija na temelju Uredbe Vijeća (EZ) br. 861/2006 (5).

| (11) | U članku 8. Uredbe Vijeća (EZ) br. 199/2008 (6) navodi se da smanjenje financijske pomoći Unije ne bi trebalo prelaziti 25 % ukupnog godišnjeg troška nacionalnog programa. Shodno tome, u području prikupljanja, upravljanja i korištenja podataka najviši paušalni financijski ispravci utvrđeni u ovoj Uredbi trebali bi se primjenjivati tek nakon stavljanja izvan snage članka 8. navedene Uredbe. |
| --- | --- |

(11)

U članku 8. Uredbe Vijeća (EZ) br. 199/2008 (6) navodi se da smanjenje financijske pomoći Unije ne bi trebalo prelaziti 25 % ukupnog godišnjeg troška nacionalnog programa. Shodno tome, u području prikupljanja, upravljanja i korištenja podataka najviši paušalni financijski ispravci utvrđeni u ovoj Uredbi trebali bi se primjenjivati tek nakon stavljanja izvan snage članka 8. navedene Uredbe.

| (12) | S obzirom na važnost osiguravanja usklađenog i jednakog postupanja prema državama članicama diljem Unije od samog početka programskog razdoblja, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(12)

S obzirom na važnost osiguravanja usklađenog i jednakog postupanja prema državama članicama diljem Unije od samog početka programskog razdoblja, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Predmet

Ovom se Uredbom utvrđuju kriteriji za utvrđivanje razina financijskih ispravaka i kriterija primjene paušalnih ispravaka kao što je navedeno u članku 105. Uredbe (EU) br. 508/2014.

Članak 2.

Kriteriji za utvrđivanje razine financijskih ispravaka

Razina financijskog ispravka u slučajevima neusklađenosti s pravilima ZRP-a navedenima u članku 105. stavku 1. Uredbe (EU) br. 508/2014 utvrđuje se u skladu sa sljedećim kriterijima:

| (a) | veličina moguće štete učinjene morskim biološkim resursima zbog neusklađenosti s pravilima ZRP-a; |
| --- | --- |

(a)

veličina moguće štete učinjene morskim biološkim resursima zbog neusklađenosti s pravilima ZRP-a;

| (b) | učestalost neusklađenosti s pravilima ZRP-a; |
| --- | --- |

(b)

učestalost neusklađenosti s pravilima ZRP-a;

| (c) | trajanje neusklađenosti s pravilima ZRP-a; |
| --- | --- |

(c)

trajanje neusklađenosti s pravilima ZRP-a;

| (d) | korektivne mjere koje je poduzela država članica. |
| --- | --- |

(d)

korektivne mjere koje je poduzela država članica.

Članak 3.

Kriteriji za primjenu paušalnih ispravaka

1.   Paušalni financijski ispravci navedeni u članku 105. stavku 3. Uredbe (EU) br. 508/2014 su 2 %, 5 %, 10 %, 25 %, 50 % ili 100 % doprinosa Unije za njezine relevantne prioritete ili za relevantne dijelove tih prioriteta, u okviru operativnog programa države članice.

2.   U Prilogu je utvrđen raspon primjene paušalnih ispravaka za pojedinačne slučajeve neusklađenosti s pravilima ZRP-a.

3.   Ako u vezi s istim prioritetom Unije Komisija utvrdi više slučajeva neusklađenosti s pravilima ZRP-a u istom provedbenom aktu, u skladu s člankom 102. Uredbe (EU) br. 508/2014 paušalni ispravci ne zbrajaju se, ali se utvrđuju financijski ispravci u najvećem rasponu primjenjivom na te slučajeve.

4.   Ako nakon provedbe financijskog ispravka Komisije za određeni slučaj neusklađenosti s pravilima ZRP-a država članica na koju se on odnosi ne poduzme odgovarajuću korektivnu protumjeru, paušalni ispravak može se prenijeti na višu razinu u rasponu primjenjivom za taj slučaj neusklađenosti s pravilima ZRP-a.

5.   Uz te slučajeve za koje je to u Prilogu posebno utvrđeno paušalni ispravak od 100 % doprinosa Unije za relevantne prioritete Unije ili za relevantni dio tih prioriteta, u okviru operativnog programa države članice može se primijeniti ako je:

| (a) | neusklađenost s pravilima ZRP-a u toj mjeri ključna, česta ili raširena da predstavlja potpuni neuspjeh sustava na koji se odnosi te ugrožava zakonitost djelovanja države članice ili pravilnost financiranja zajedničke ribarstvene politike; ili |
| --- | --- |

(a)

neusklađenost s pravilima ZRP-a u toj mjeri ključna, česta ili raširena da predstavlja potpuni neuspjeh sustava na koji se odnosi te ugrožava zakonitost djelovanja države članice ili pravilnost financiranja zajedničke ribarstvene politike; ili

| (b) | dokazan namjerni nemar države članice u pogledu ispravljanja neusklađenosti s pravilima ZRP-a. |
| --- | --- |

(b)

dokazan namjerni nemar države članice u pogledu ispravljanja neusklađenosti s pravilima ZRP-a.

Članak 4.

Prijelazne odredbe

Ova Uredba ne utječe na nastavak ili izmjenu, uključujući djelomično ili potpuno ukidanje, pomoći koju je odobrila Komisija u skladu s Uredbom (EZ) br. 861/2006.

Članak 5.

Izmjene Uredbe (EZ) br. 665/2008

U Uredbi (EZ) br. 665/2008 članak 6. briše se.

Članak 6.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Međutim, u pogledu slučajeva neusklađenosti u području prikupljanja, upravljanja i korištenja podataka uključenih u kategoriju 4. iz Priloga, članak 3. stavak 5. ove Uredbe primjenjuje se od datuma stavljanja izvan snage članka 8. Uredbe (EZ) br. 199/2008.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 28. srpnja 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 149, 20.5.2014., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (SL L 354, 28.12.2013., str. 22.).

2

(3)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

3

(4)  Uredba Komisije (EZ) br. 665/2008 od 14. srpnja 2008. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 199/2008 o uspostavi okvira Zajednice za prikupljanje, upravljanje i korištenje podataka u sektoru ribarstva i podršci za znanstveno savjetovanje vezano za zajedničku ribarstvenu politiku (SL L 186, 15.7.2008., str. 3.).

4

(5)  Uredba Vijeća (EZ) br. 861/2006 od 22. svibnja 2006. o uspostavi financijskih mjera Zajednice za provedbu zajedničke ribarstvene politike i u području prava mora (SL L 160, 14.6.2006., str. 1.).

5

(6)  Uredba Vijeća (EZ) br. 199/2008 od 25. veljače 2008. o uspostavi okvira Zajednice za prikupljanje, upravljanje i korištenje podataka u sektoru ribarstva i podršci za znanstveno savjetovanje vezano uz zajedničku ribarstvenu politiku (SL L 60, 5.3.2008., str. 1.).

6

---

PRILOG

| Slučajevi neusklađenosti (1) | Raspon paušalnih ispravaka |
| --- | --- |
| Kategorija 1.: Neispunjenje obveze pridonošenja ciljevima zajedničke ribarstvene politike kako su utvrđeni člankom 2. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013, a ključni su za očuvanje morskih bioloških resursa |
| 1.1. | Neispunjenje obveze osiguranja pridržavanja ribolovnih mogućnosti dodijeljenih državi članici u skladu s člancima 16. i 17. Uredbe (EU) br. 1380/2013 | 25–100 % |
| 1.2. | Neispunjenje zahtjeva utvrđenih različitim mjerama očuvanja navedenima u članku 7. Uredbe (EU) br. 1380/2013 | 10–100 % |
| Kategorija 2.: Neispunjenje međunarodnih obveza očuvanja resursa |
| 2.1. | Neispunjenje obveza koje proizlaze iz članka 28. Uredbe (EU) br. 1380/2013 | 10–100 % |
| Kategorija 3.: Neispunjenje obveze osiguravanja ravnoteže između ribarske flote i prirodnih resursa |
| 3.1. | Neispunjenje obveze dostave izvješća o ravnoteži između ribolovnih kapaciteta flote i ribolovnih mogućnosti u skladu sa svim zahtjevima iz članka 22. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013 | 2–25 % |
| 3.2. | Neprovedba akcijskog plana u skladu s člankom 22. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013, ako je takav plan uključen u godišnje izvješće | 5–25 % |
| 3.3. | Neispunjenje obveze osiguravanja, u skladu s člankom 22. stavcima 5. i 6. Uredbe (EU) br. 1380/2013, da se u slučaju povlačenja ribolovnih kapaciteta uz potporu javnih sredstava prethodno povuku povlastice i ovlaštenja za ribolov te da se kapaciteti ne nadomjeste | 10–50 % |
| 3.4. | Neispunjenje obveze osiguravanja da ribolovni kapacitet ni u kojem trenutku ne prelazi gornje granice iz članka 22. stavka 7. i Priloga II. Uredbi (EU) br. 1380/2013 | 10–50 % |
| 3.5. | Neprovođenje sustava ulaza/izlaza u skladu sa zahtjevima iz članka 23. Uredbe (EU) br. 1380/2013 | 10–25 % |
| 3.6. | Neispunjenje obveze vođenja registra ribarske flote u skladu s člankom 24. Uredbe (EU) br. 1380/2013 i Uredbom Komisije (EZ) br. 26/2004 (2) | 10–50 % |
| Kategorija 4.: Neprovođenje okvira Zajednice za prikupljanje, upravljanje i korištenje podataka u skladu s člankom 25. Uredbe (EU) br. 1380/2013, pobliže definiranog u Uredbi (EZ) br. 199/2008, što za posljedicu ima nedostatak informacija o prirodnim resursima |
| 4.1. | Neispunjenje obveze prikupljanja i vođenja bioloških, ekoloških, tehničkih i društveno-gospodarskih podataka neophodnih za upravljanje ribarstvom, kako je utvrđeno člancima 4., 13. i 17. Uredbe (EZ) br. 199/2008 | 2–25 % |
| 4.2. | Neispunjenje obveze dostave godišnjeg izvješća o provedbi nacionalnih programa za prikupljanje podataka te obveze njegova stavljanja na raspolaganje javnosti, kako je utvrđeno u članku 7. Uredbe (EZ) br. 199/2008 | 2–10 % |
| 4.3. | Neispunjenje obveze osiguravanja nacionalnog usklađenja aktivnosti prikupljanja i vođenja znanstvenih podataka za potrebe upravljanja ribarstvom u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 199/2008 | 2–5 % |
| 4.4. | Neispunjenje obveze usklađivanja aktivnosti prikupljanja podataka s drugim državama članicama u istoj regiji u skladu s člankom 5. Uredbe (EZ) br. 199/2008 | 2–25 % |
| 4.5. | Neispunjenje obveze pravodobne dostave podataka krajnjim korisnicima u skladu s člancima 18. do 20. Uredbe (EZ) br. 199/2008 | 2–25 % |
| Kategorija 5.: Neispunjenje obveze uspostave djelotvornog sustava kontrole i izvršenja |
| 5.1. | Nepoštovanje općih načela kontrole i izvršenja u skladu s glavom II. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009 (3) | 10–50 % |
| 5.2. | Neispunjenje obveze osiguravanja poštovanja općih uvjeta pristupa vodama i resursima u skladu s glavom III. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 | 10–50 % |
| 5.3. | Neispunjenje obveze kontrole stavljanja na tržište proizvoda ribarstva i akvakulture kako bi se osigurala djelotvorna sljedivost tih proizvoda, u skladu s odredbama glave V. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 | 10–50 % |
| 5.4. | Neispunjenje obveze provedbe djelotvornog nadzora i inspekcija i osiguravanja sustavnih i primjerenih mjera izvršenja u pogledu svih povreda pravila ZRP-a, u skladu s glavama VI., VII. i VIII. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 | 10–50 % |
| 5.5. | Neispunjenje obveze uspostave i provedbe nacionalnih akcijskih programa kontrole u skladu s člankom 46. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 i, kada je to potrebno, provođenja posebnih programa kontrole i inspekcije koje određuje Komisija u skladu s glavom IX. navedene Uredbe | 10–50 % |
| 5.6. | Neispunjenje obveze suradnje s Komisijom radi olakšavanja provedbe zadataka službenih osoba Komisije tijekom provedbe nezavisnih inspekcijskih pregleda i revizija na terenu u skladu s glavom X. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 | 2–50 % |
| 5.7. | Neprovođenje mjera koje je Komisija donijela radi osiguravanja usklađenosti država članica s ciljevima ZRP-a, kao što su akcijski planovi te druge mjere u skladu s glavom XI. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 | 10–50 % |
| 5.8. | Neispunjenje zahtjeva u pogledu analize, provjere i razmjene podataka i informacija te pristupa njima, u skladu s glavom XII. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 | 2–25 % |
| 5.9. | Neispunjenje obveze kontrole provedbe učinkovitog programa certificiranja ulova koji je predviđen i poglavljem III. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1005/2008 (4) | 10–50 % |
| 5.10. | Neispunjenje obveze reagiranja na navodni ili prijavljeni nezakoniti, neprijavljeni i neregulirani (NNN) ribolov u skladu s člankom 26. stavkom 3. te člancima 39. i 40. Uredbe (EZ) br. 1005/2008. | 5 – 50 % |
| Kategorija 6.: Neispunjenje obveze uspostave i primjene funkcionalnog sustava djelotvornih, razmjernih i odvraćajućih kazni |
| 6.1. | U slučaju prekršaja, neispunjenje obveze obavješćivanja države članice zastave, države članice čiji je državljanin počinitelj prekršaja te bilo koje druge države članice koja je zainteresirana za praćenje mjera poduzetih radi osiguravanja sukladnosti s pravilima u skladu s člankom 89. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 | 2–10 % |
| 6.2. | Nepoduzimanje hitnih mjera u skladu s člankom 91. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 kako bi se zapovjednike ribarskih plovila ili druge pravne ili fizičke osobe koje su zatečene u počinjenju teškog prekršaja spriječilo da nastave s činjenjem prekršaja | 10–50 % |
| 6.3. | Neispunjenje obveze definiranja kriterija za utvrđivanje teških prekršaja pravila ZRP-a u skladu s člankom 42. Uredbe (EZ) br. 1005/2008 | 10–50 % |
| 6.4. | Neispunjenje obveze osiguravanja sustavne primjene učinkovitih sankcija u slučaju kršenja pravila ZRP-a koje su dovoljno visoke i razmjerne težini prekršaja tako da imaju učinak odvraćanja te počinitelje barem učinkovito liše ekonomske koristi koja proizlazi iz prekršaja, u skladu s glavom VIII. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 | 10–50 % |
| 6.5. | Neispunjenje obveze primjene sustava kaznenih bodova za teške prekršaje za ovlaštenike povlastica za ribolov te zapovjednike u skladu s člankom 92. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 | 10–50 % |
| 6.6. | Neispunjenje obveze uspostave i primjerenog vođenja nacionalnog registra prekršaja u skladu s člankom 93. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 | 10–50 % |

Slučajevi neusklađenosti (1)

Raspon paušalnih ispravaka

Kategorija 1.: Neispunjenje obveze pridonošenja ciljevima zajedničke ribarstvene politike kako su utvrđeni člankom 2. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013, a ključni su za očuvanje morskih bioloških resursa

1.1.

Neispunjenje obveze osiguranja pridržavanja ribolovnih mogućnosti dodijeljenih državi članici u skladu s člancima 16. i 17. Uredbe (EU) br. 1380/2013

25–100 %

1.2.

Neispunjenje zahtjeva utvrđenih različitim mjerama očuvanja navedenima u članku 7. Uredbe (EU) br. 1380/2013

10–100 %

Kategorija 2.: Neispunjenje međunarodnih obveza očuvanja resursa

2.1.

Neispunjenje obveza koje proizlaze iz članka 28. Uredbe (EU) br. 1380/2013

10–100 %

Kategorija 3.: Neispunjenje obveze osiguravanja ravnoteže između ribarske flote i prirodnih resursa

3.1.

Neispunjenje obveze dostave izvješća o ravnoteži između ribolovnih kapaciteta flote i ribolovnih mogućnosti u skladu sa svim zahtjevima iz članka 22. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013

2–25 %

3.2.

Neprovedba akcijskog plana u skladu s člankom 22. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013, ako je takav plan uključen u godišnje izvješće

5–25 %

3.3.

Neispunjenje obveze osiguravanja, u skladu s člankom 22. stavcima 5. i 6. Uredbe (EU) br. 1380/2013, da se u slučaju povlačenja ribolovnih kapaciteta uz potporu javnih sredstava prethodno povuku povlastice i ovlaštenja za ribolov te da se kapaciteti ne nadomjeste

10–50 %

3.4.

Neispunjenje obveze osiguravanja da ribolovni kapacitet ni u kojem trenutku ne prelazi gornje granice iz članka 22. stavka 7. i Priloga II. Uredbi (EU) br. 1380/2013

10–50 %

3.5.

Neprovođenje sustava ulaza/izlaza u skladu sa zahtjevima iz članka 23. Uredbe (EU) br. 1380/2013

10–25 %

3.6.

Neispunjenje obveze vođenja registra ribarske flote u skladu s člankom 24. Uredbe (EU) br. 1380/2013 i Uredbom Komisije (EZ) br. 26/2004 (2)

10–50 %

Kategorija 4.: Neprovođenje okvira Zajednice za prikupljanje, upravljanje i korištenje podataka u skladu s člankom 25. Uredbe (EU) br. 1380/2013, pobliže definiranog u Uredbi (EZ) br. 199/2008, što za posljedicu ima nedostatak informacija o prirodnim resursima

4.1.

Neispunjenje obveze prikupljanja i vođenja bioloških, ekoloških, tehničkih i društveno-gospodarskih podataka neophodnih za upravljanje ribarstvom, kako je utvrđeno člancima 4., 13. i 17. Uredbe (EZ) br. 199/2008

2–25 %

4.2.

Neispunjenje obveze dostave godišnjeg izvješća o provedbi nacionalnih programa za prikupljanje podataka te obveze njegova stavljanja na raspolaganje javnosti, kako je utvrđeno u članku 7. Uredbe (EZ) br. 199/2008

2–10 %

4.3.

Neispunjenje obveze osiguravanja nacionalnog usklađenja aktivnosti prikupljanja i vođenja znanstvenih podataka za potrebe upravljanja ribarstvom u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 199/2008

2–5 %

4.4.

Neispunjenje obveze usklađivanja aktivnosti prikupljanja podataka s drugim državama članicama u istoj regiji u skladu s člankom 5. Uredbe (EZ) br. 199/2008

2–25 %

4.5.

Neispunjenje obveze pravodobne dostave podataka krajnjim korisnicima u skladu s člancima 18. do 20. Uredbe (EZ) br. 199/2008

2–25 %

Kategorija 5.: Neispunjenje obveze uspostave djelotvornog sustava kontrole i izvršenja

5.1.

Nepoštovanje općih načela kontrole i izvršenja u skladu s glavom II. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009 (3)

10–50 %

5.2.

Neispunjenje obveze osiguravanja poštovanja općih uvjeta pristupa vodama i resursima u skladu s glavom III. Uredbe (EZ) br. 1224/2009

10–50 %

5.3.

Neispunjenje obveze kontrole stavljanja na tržište proizvoda ribarstva i akvakulture kako bi se osigurala djelotvorna sljedivost tih proizvoda, u skladu s odredbama glave V. Uredbe (EZ) br. 1224/2009

10–50 %

5.4.

Neispunjenje obveze provedbe djelotvornog nadzora i inspekcija i osiguravanja sustavnih i primjerenih mjera izvršenja u pogledu svih povreda pravila ZRP-a, u skladu s glavama VI., VII. i VIII. Uredbe (EZ) br. 1224/2009

10–50 %

5.5.

Neispunjenje obveze uspostave i provedbe nacionalnih akcijskih programa kontrole u skladu s člankom 46. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 i, kada je to potrebno, provođenja posebnih programa kontrole i inspekcije koje određuje Komisija u skladu s glavom IX. navedene Uredbe

10–50 %

5.6.

Neispunjenje obveze suradnje s Komisijom radi olakšavanja provedbe zadataka službenih osoba Komisije tijekom provedbe nezavisnih inspekcijskih pregleda i revizija na terenu u skladu s glavom X. Uredbe (EZ) br. 1224/2009

2–50 %

5.7.

Neprovođenje mjera koje je Komisija donijela radi osiguravanja usklađenosti država članica s ciljevima ZRP-a, kao što su akcijski planovi te druge mjere u skladu s glavom XI. Uredbe (EZ) br. 1224/2009

10–50 %

5.8.

Neispunjenje zahtjeva u pogledu analize, provjere i razmjene podataka i informacija te pristupa njima, u skladu s glavom XII. Uredbe (EZ) br. 1224/2009

2–25 %

5.9.

Neispunjenje obveze kontrole provedbe učinkovitog programa certificiranja ulova koji je predviđen i poglavljem III. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1005/2008 (4)

10–50 %

5.10.

Neispunjenje obveze reagiranja na navodni ili prijavljeni nezakoniti, neprijavljeni i neregulirani (NNN) ribolov u skladu s člankom 26. stavkom 3. te člancima 39. i 40. Uredbe (EZ) br. 1005/2008.

5 – 50 %

Kategorija 6.: Neispunjenje obveze uspostave i primjene funkcionalnog sustava djelotvornih, razmjernih i odvraćajućih kazni

6.1.

U slučaju prekršaja, neispunjenje obveze obavješćivanja države članice zastave, države članice čiji je državljanin počinitelj prekršaja te bilo koje druge države članice koja je zainteresirana za praćenje mjera poduzetih radi osiguravanja sukladnosti s pravilima u skladu s člankom 89. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1224/2009

2–10 %

6.2.

Nepoduzimanje hitnih mjera u skladu s člankom 91. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 kako bi se zapovjednike ribarskih plovila ili druge pravne ili fizičke osobe koje su zatečene u počinjenju teškog prekršaja spriječilo da nastave s činjenjem prekršaja

10–50 %

6.3.

Neispunjenje obveze definiranja kriterija za utvrđivanje teških prekršaja pravila ZRP-a u skladu s člankom 42. Uredbe (EZ) br. 1005/2008

10–50 %

6.4.

Neispunjenje obveze osiguravanja sustavne primjene učinkovitih sankcija u slučaju kršenja pravila ZRP-a koje su dovoljno visoke i razmjerne težini prekršaja tako da imaju učinak odvraćanja te počinitelje barem učinkovito liše ekonomske koristi koja proizlazi iz prekršaja, u skladu s glavom VIII. Uredbe (EZ) br. 1224/2009

10–50 %

6.5.

Neispunjenje obveze primjene sustava kaznenih bodova za teške prekršaje za ovlaštenike povlastica za ribolov te zapovjednike u skladu s člankom 92. Uredbe (EZ) br. 1224/2009

10–50 %

6.6.

Neispunjenje obveze uspostave i primjerenog vođenja nacionalnog registra prekršaja u skladu s člankom 93. Uredbe (EZ) br. 1224/2009

10–50 %

---

(1)  Kako je definirano u skladu s člankom 102. Uredbe (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EZ) br. 2328/2003, (EZ) br. 861/2006, (EZ) br. 1198/2006, (EZ) br. 791/2007 i Uredbe (EU) br. 1255/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 149, 20.5.2014., str. 1.).

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 26/2004 od 30. prosinca 2003. o registru ribarske flote Zajednice (SL L 5, 9.1.2004., str. 25.).

(3)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike, o izmjeni uredbi (EZ) br. 847/96, (EZ) br. 2371/2002, (EZ) br. 811/2004, (EZ) br. 768/2005, (EZ) br. 2115/2005, (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006, (EZ) br. 509/2007, (EZ) br. 676/2007, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 1300/2008, (EZ) br. 1342/2008 i o stavljanju izvan snage uredbi (EEZ) br. 2847/93, (EZ) br. 1627/94 i (EZ) br. 1966/2006 (SL L 343, 22.12.2009., str. 1.).

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1005/2008 od 29. rujna 2008. o uspostavi sustava Zajednice za sprečavanje, suzbijanje i zaustavljanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, o izmjeni uredaba (EEZ) br. 2847/93, (EZ) br. 1936/2001 i (EZ) br. 601/2004 i o stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 1093/94 i (EZ) br. 1447/1999 (SL L 286, 29.10.2008., str. 1.).

---

| 28.10.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 282/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 282/9

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1931

оd 23. listopada 2015.

o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Huile d'olive de Nice (ZOI))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Francuske za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku izvornosti „Huile d'olive de Nice”, registriranu u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 2400/96 (2) kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EZ) br. 417/2006 (3). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Francuske za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku izvornosti „Huile d'olive de Nice”, registriranu u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 2400/96 (2) kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EZ) br. 417/2006 (3).

| (2) | Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) te Uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije
   (4). |
| --- | --- |

(2)

Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) te Uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije
   (4).

| (3) | Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti, |
| --- | --- |

(3)

Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Odobrava se izmjena specifikacije objavljena u Službenom listu Europske unije povezana s nazivom „Huile d'olive de Nice” (ZOI).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 23. listopada 2015.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 2400/96 od 17. prosinca 1996. o upisu određenih naziva u „Registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla”, kako je predviđeno u Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2081/92 o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 327, 18.12.1996., str. 11.).

2

(3)  Uredba Komisije (EZ) br. 417/2006 od 10. ožujka 2006. o dopuni Priloga Uredbi (EZ) br. 2400/96 o upisu određenih naziva u Registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Pimiento Asado del Bierzo (ZOZP), Fico bianco del Cilento (ZOI), Melannurca Campana (ZOZP), Montes de Granada (ZOI), Huile d'olive de Nice (ZOI), Aceite de la Rioja (ZOI), Antequera (ZOI)) (SL L 72, 11.3.2006., str. 8.).

3

(4)  SL C 204, 20.6.2015., str. 24.

4

---

| 28.10.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 282/10 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 282/10

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1932

оd 26. listopada 2015.

o obustavi podnošenja zahtjeva za uvozne dozvole u okviru carinske kvote koja je Uredbom (EZ) br. 1918/2006 otvorena za maslinovo ulje podrijetlom iz Tunisa do kraja kvotne godine 2015.

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1), a posebno njezin članak 188. stavke 1. i 3.,

budući da:

| (1) | Uredbom Komisije (EZ) br. 1918/2006 (2) otvorena je godišnja carinska kvota za uvoz djevičanskog maslinova ulja obuhvaćenog oznakama KN 1509 10 10 i KN 1509 10 90 koje je u cijelosti dobiveno u Tunisu i izravno iz te zemlje prevezeno u Uniju. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Komisije (EZ) br. 1918/2006 (2) otvorena je godišnja carinska kvota za uvoz djevičanskog maslinova ulja obuhvaćenog oznakama KN 1509 10 10 i KN 1509 10 90 koje je u cijelosti dobiveno u Tunisu i izravno iz te zemlje prevezeno u Uniju.

| (2) | Količine obuhvaćene zahtjevima za uvozne dozvole podnesenima od 1. siječnja 2015. do 4. kolovoza 2015. premašuju godišnju količinu od 56 700 tona iz članka 2. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1918/2006. Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 2015/1371 (3) utvrđen je koeficijent dodjele koji se primjenjuje na količine za koje je podnesen zahtjev 3. i 4. kolovoza 2015. te je obustavljeno podnošenje novih zahtjeva za mjesec kolovoz 2015. Podnošenje novih zahtjeva trebalo bi obustaviti do kraja kvotne godine u tijeku. |
| --- | --- |

(2)

Količine obuhvaćene zahtjevima za uvozne dozvole podnesenima od 1. siječnja 2015. do 4. kolovoza 2015. premašuju godišnju količinu od 56 700 tona iz članka 2. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1918/2006. Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 2015/1371 (3) utvrđen je koeficijent dodjele koji se primjenjuje na količine za koje je podnesen zahtjev 3. i 4. kolovoza 2015. te je obustavljeno podnošenje novih zahtjeva za mjesec kolovoz 2015. Podnošenje novih zahtjeva trebalo bi obustaviti do kraja kvotne godine u tijeku.

| (3) | Kako bi se osigurala učinkovitost mjere, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(3)

Kako bi se osigurala učinkovitost mjere, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Podnošenje novih zahtjeva za uvozne dozvole u okviru kvote u skladu s člankom 2. stavkom 1. Uredbe (EZ) 1918/2006 obustavlja se od 28. listopada 2015. do kraja kvotne godine u tijeku.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 26. listopada 2015.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 1918/2006 od 20. prosinca 2006. o otvaranju i upravljanju carinskom kvotom za maslinovo ulje podrijetlom iz Tunisa (SL L 365, 21.12.2006., str. 84.).

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1371 оd 7. kolovoza 2015. o utvrđivanju koeficijenta dodjele koji se primjenjuje na količine obuhvaćene zahtjevima za uvozne dozvole podnesenima od 3. do 4. kolovoza 2015. u okviru carinske kvote koja je Uredbom (EZ) br. 1918/2006 otvorena za maslinovo ulje podrijetlom iz Tunisa i o obustavi podnošenja zahtjeva za takve dozvole za mjesec kolovoz 2015. (SL L 211, 8.8.2015., str. 32.).

3

---

| 28.10.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 282/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 282/11

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1933

оd 27. listopada 2015.

o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1881/2006 u pogledu najvećih dopuštenih količina policikličkih aromatskih ugljikovodika u vlaknima kakaa, čipsu od banane, dodacima prehrani, sušenom začinskom bilju i sušenim začinima

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EEZ) br. 315/93 od 8. veljače 1993. o utvrđivanju postupaka Zajednice za kontrolu kontaminanata u hrani (1), a posebno njezin članak 2. stavak 3.,

budući da:

| (1) | Uredbom Komisije (EZ) br. 1881/2006 (2) utvrđuju se najveće dopuštene količine određenih kontaminanata u hrani. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Komisije (EZ) br. 1881/2006 (2) utvrđuju se najveće dopuštene količine određenih kontaminanata u hrani.

| (2) | U skladu s navedenom Uredbom najveće dopuštene količine policikličkih aromatskih ugljikovodika (PAH-ovi) moraju biti sigurne i na najnižoj razini koja je razumno ostvariva na temelju dobre proizvođačke prakse, prakse sušenja i poljoprivredne/ribarstvene prakse. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s navedenom Uredbom najveće dopuštene količine policikličkih aromatskih ugljikovodika (PAH-ovi) moraju biti sigurne i na najnižoj razini koja je razumno ostvariva na temelju dobre proizvođačke prakse, prakse sušenja i poljoprivredne/ribarstvene prakse.

| (3) | Vlakna kakaa specifičan su proizvod od kakaa proizveden iz ljuske zrna kakaa koji sadržava veće količine PAH-ova od proizvoda od kakaa proizvedenih od zdrobljenih zrna kakaa. Vlakna kakaa i od njih dobiveni proizvodi jesu poluproizvodi u prehrambenom lancu i upotrebljavaju se kao sastojak u pripremi niskokalorične hrane bogate vlaknima. Primjereno je utvrditi posebne razine PAH-ova za vlakna kakaa i proizvode dobivene od njih. Budući da ti proizvodi imaju nizak sadržaj masti, primjereno je utvrditi najveće dopuštene količine na temelju mokre težine. |
| --- | --- |

(3)

Vlakna kakaa specifičan su proizvod od kakaa proizveden iz ljuske zrna kakaa koji sadržava veće količine PAH-ova od proizvoda od kakaa proizvedenih od zdrobljenih zrna kakaa. Vlakna kakaa i od njih dobiveni proizvodi jesu poluproizvodi u prehrambenom lancu i upotrebljavaju se kao sastojak u pripremi niskokalorične hrane bogate vlaknima. Primjereno je utvrditi posebne razine PAH-ova za vlakna kakaa i proizvode dobivene od njih. Budući da ti proizvodi imaju nizak sadržaj masti, primjereno je utvrditi najveće dopuštene količine na temelju mokre težine.

| (4) | Čips od banane upotrebljava se u žitaricama za doručak i slasticama te se jede kao grickalica. U čipsu od banane nedavno su utvrđene visoke razine PAH-ova. Ti nalazi povezani su s prženjem čipsa od banane u kokosovu ulju. Stoga je primjereno utvrditi najveće dopuštene količine PAH-ova za čips od banane. Kao prvi korak, zbog nedovoljno podataka o pojavi, te najveće dopuštene količine odgovaraju najvećim dopuštenim količinama za kokosovo ulje namijenjeno za izravnu prehranu ljudi ili za upotrebu kao sastojak hrane. Najveće dopuštene količine trebalo bi preispitati u roku od dvije godine, uzimajući u obzir dostupne podatke o pojavi. |
| --- | --- |

(4)

Čips od banane upotrebljava se u žitaricama za doručak i slasticama te se jede kao grickalica. U čipsu od banane nedavno su utvrđene visoke razine PAH-ova. Ti nalazi povezani su s prženjem čipsa od banane u kokosovu ulju. Stoga je primjereno utvrditi najveće dopuštene količine PAH-ova za čips od banane. Kao prvi korak, zbog nedovoljno podataka o pojavi, te najveće dopuštene količine odgovaraju najvećim dopuštenim količinama za kokosovo ulje namijenjeno za izravnu prehranu ljudi ili za upotrebu kao sastojak hrane. Najveće dopuštene količine trebalo bi preispitati u roku od dvije godine, uzimajući u obzir dostupne podatke o pojavi.

| (5) | Visoke razine PAH-ova utvrđene su u određenim dodacima prehrani koji sadržavaju botaničke sastojke ili su od njih dobiveni. Prisutnost visokih razina u tim dodacima prehrani povezana je s lošim praksama sušenja koje se primjenjuju na te botaničke sastojke. Te visoke razine mogu se izbjeći primjenom dobrih praksi. Stoga je u tim proizvodima primjereno utvrditi najveće dopuštene količine za PAH-ove koje su ostvarive primjenom dobrih praksi sušenja i kojima se osigurava visoka razina zaštite zdravlja ljudi. |
| --- | --- |

(5)

Visoke razine PAH-ova utvrđene su u određenim dodacima prehrani koji sadržavaju botaničke sastojke ili su od njih dobiveni. Prisutnost visokih razina u tim dodacima prehrani povezana je s lošim praksama sušenja koje se primjenjuju na te botaničke sastojke. Te visoke razine mogu se izbjeći primjenom dobrih praksi. Stoga je u tim proizvodima primjereno utvrditi najveće dopuštene količine za PAH-ove koje su ostvarive primjenom dobrih praksi sušenja i kojima se osigurava visoka razina zaštite zdravlja ljudi.

| (6) | Osim toga, utvrđeno je da dodaci prehrani koji sadržavaju propolis, matičnu mliječ i spirulinu, ili su od njih dobiveni, u određenim slučajevima sadržavaju visoke razine PAH-ova koje su povezane s primjenom loših praksi. S obzirom na to da se niže razine mogu postići primjenom dobrih praksi, primjereno je utvrditi najveće dopuštene količine za PAH-ove u tim proizvodima. |
| --- | --- |

(6)

Osim toga, utvrđeno je da dodaci prehrani koji sadržavaju propolis, matičnu mliječ i spirulinu, ili su od njih dobiveni, u određenim slučajevima sadržavaju visoke razine PAH-ova koje su povezane s primjenom loših praksi. S obzirom na to da se niže razine mogu postići primjenom dobrih praksi, primjereno je utvrditi najveće dopuštene količine za PAH-ove u tim proizvodima.

| (7) | Visoke razine PAH-ova utvrđene su i u sušenom začinskom bilju i sušenim začinima koji se također povezuju s primjenom loše prakse sušenja. Stoga je primjereno utvrditi najveće dopuštene količine za PAH-ove u sušenom začinskom bilju i sušenim začinima. Tradicionalno dimljenje i metode prerade koji se primjenjuju na dimljenu papriku i kardamom imaju za posljedicu visoke razine PAH-ova. S obzirom na to da je potrošnja tih začina niska te kako bi se omogućilo da ti dimljeni proizvodi ostanu na tržištu, primjereno je izuzeti te začine od najvećih dopuštenih količina. |
| --- | --- |

(7)

Visoke razine PAH-ova utvrđene su i u sušenom začinskom bilju i sušenim začinima koji se također povezuju s primjenom loše prakse sušenja. Stoga je primjereno utvrditi najveće dopuštene količine za PAH-ove u sušenom začinskom bilju i sušenim začinima. Tradicionalno dimljenje i metode prerade koji se primjenjuju na dimljenu papriku i kardamom imaju za posljedicu visoke razine PAH-ova. S obzirom na to da je potrošnja tih začina niska te kako bi se omogućilo da ti dimljeni proizvodi ostanu na tržištu, primjereno je izuzeti te začine od najvećih dopuštenih količina.

| (8) | Trebalo bi osigurati razuman rok kako bi se državama članicama i subjektima u poslovanju s hranom omogućila prilagodba novim zahtjevima iz ove Uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Trebalo bi osigurati razuman rok kako bi se državama članicama i subjektima u poslovanju s hranom omogućila prilagodba novim zahtjevima iz ove Uredbe.

| (9) | Uredbu (EZ) br. 1881/2006 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(9)

Uredbu (EZ) br. 1881/2006 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (10) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(10)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog Uredbi (EZ) br. 1881/2006 mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Hrana iz Priloga ovoj Uredbi, uz iznimku hrane navedene u točki 6.1.11., koja je zakonito stavljena na tržište prije 1. travnja 2016. može ostati na tržištu nakon tog datuma do isteka najkraćeg roka trajanja ili roka uporabe.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 1. travnja 2016., uz iznimku hrane navedene u točki 6.1.11., za koju se najveća dopuštena količina primjenjuje od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 27. listopada 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 37, 13.2.1993., str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 1881/2006 od 19. prosinca 2006. o utvrđivanju najvećih dopuštenih količina određenih kontaminanata u hrani (SL L 364, 20.12.2006., str. 5.).

2

---

PRILOG

Odjeljak 6.: „Policiklički aromatski ugljikovodici” Priloga Uredbi (EZ) br. 1881/2006 mijenja se kako slijedi:

| 1. | Točka 6.1.2. zamjenjuje se sljedećom:








  „6.1.2. | Zrna kakaa i od njih dobiveni proizvodi, osim proizvoda iz točke 6.1.11. | 5,0 μg/kg masti od 1.4.2013. | 35,0 μg/kg masti od 1.4.2013. do 31.3.2015.
  30,0 μg/kg masti od 1.4.2015.” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Točka 6.1.2. zamjenjuje se sljedećom:

„6.1.2.

Zrna kakaa i od njih dobiveni proizvodi, osim proizvoda iz točke 6.1.11.

5,0 μg/kg masti od 1.4.2013.

35,0 μg/kg masti od 1.4.2013. do 31.3.2015.

30,0 μg/kg masti od 1.4.2015.”

| 2. | Dodaju se sljedeće točke 6.1.11., 6.1.12., 6.1.13., 6.1.14. i 6.1.15.:








  „6.1.11. | Vlakna kakaa i od njih dobiveni proizvodi namijenjeni za upotrebu kao sastojak hrane | 3,0 | 15,0 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 6.1.12. | Čips od banane | 2,0 | 20,0 |
| 6.1.13. | Dodaci prehrani koji sadržavaju botaničke sastojke i njihove pripravke (39) (1)
   (2)

  Dodaci prehrani koji sadržavaju propolis, matičnu mliječ, spirulinu ili njihove pripravke (39) | 10,0 | 50,0 |
| 6.1.14. | Sušeno začinsko bilje | 10,0 | 50,0 |
| 6.1.15. | Sušeni začini, osim kardamona i sušenog Capsicum spp. | 10,0 | 50,0 |

2.

Dodaju se sljedeće točke 6.1.11., 6.1.12., 6.1.13., 6.1.14. i 6.1.15.:

„6.1.11.

Vlakna kakaa i od njih dobiveni proizvodi namijenjeni za upotrebu kao sastojak hrane

3,0

15,0

6.1.12.

Čips od banane

2,0

20,0

6.1.13.

Dodaci prehrani koji sadržavaju botaničke sastojke i njihove pripravke (39) (1)
   (2)

Dodaci prehrani koji sadržavaju propolis, matičnu mliječ, spirulinu ili njihove pripravke (39)

10,0

50,0

6.1.14.

Sušeno začinsko bilje

10,0

50,0

6.1.15.

Sušeni začini, osim kardamona i sušenog Capsicum spp.

10,0

50,0

---

(1)  Botanički pripravci su pripravci dobiveni od botaničkih tvari (npr. čitave biljke, dijelovi biljaka, razlomljene ili posječene biljke) raznim postupcima (npr. prešanje, tiještenje, ekstrakcija, frakcioniranje, destilacija, koncentriranje, sušenje i fermentacija). Ovom definicijom obuhvaćene su usitnjene biljke ili biljke u prahu, dijelovi biljaka, alge, gljive, lišajevi, tinkture, ekstrakti, eterična ulja (osim biljnih ulja iz točke 6.1.1.), istisnuti sokovi i prerađeni eksudati.

(2)  Najveća dopuštena količina ne primjenjuje se na dodatke prehrani koji sadržavaju biljna ulja. Biljna ulja koja se upotrebljavaju kao sastojak u dodacima prehrani trebala bi biti u skladu s najvećom dopuštenom količinom iz točke 6.1.1.”

---

| 28.10.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 282/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 282/14

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1934

оd 27. listopada 2015.

o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog željeznog ili čeličnog pribora za cijevi podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,

budući da:

1.   POSTUPAK

1.1.   Mjere na snazi

| (1) | Antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz određenog pribora za cijevi („TPF” ili „dotični proizvod”) podrijetlom iz Narodne Republike Kine („dotična zemlja” ili „Kina”) i Tajlanda izvorno su uvedene Uredbom Vijeća (EZ) br. 584/96 (2) („početne mjere”) i posljednji put proširene Uredbom Vijeća (EZ) br. 803/2009 (3) („mjere na snazi”). |
| --- | --- |

(1)

Antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz određenog pribora za cijevi („TPF” ili „dotični proizvod”) podrijetlom iz Narodne Republike Kine („dotična zemlja” ili „Kina”) i Tajlanda izvorno su uvedene Uredbom Vijeća (EZ) br. 584/96 (2) („početne mjere”) i posljednji put proširene Uredbom Vijeća (EZ) br. 803/2009 (3) („mjere na snazi”).

| (2) | U skladu s člankom 13. stavkom 3. Osnovne uredbe početne mjere proširene su uredbama Vijeća (EZ) br. 964/2003 (4), (EZ) br. 2052/2004 (5), (EZ) br. 2053/2004 (6) i (EZ) br. 655/2006 (7) na uvoz poslan iz Tajvana, Indonezije, Šri Lanke i Filipina, bez obzira na to ima li ili nema deklarirano podrijetlo iz Tajvana, Indonezije, Šri Lanke odnosno Filipina. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 13. stavkom 3. Osnovne uredbe početne mjere proširene su uredbama Vijeća (EZ) br. 964/2003 (4), (EZ) br. 2052/2004 (5), (EZ) br. 2053/2004 (6) i (EZ) br. 655/2006 (7) na uvoz poslan iz Tajvana, Indonezije, Šri Lanke i Filipina, bez obzira na to ima li ili nema deklarirano podrijetlo iz Tajvana, Indonezije, Šri Lanke odnosno Filipina.

| (3) | Antidampinške pristojbe na snazi iznose 58,6 % za sva društva. |
| --- | --- |

(3)

Antidampinške pristojbe na snazi iznose 58,6 % za sva društva.

1.2.   Mjere na snazi u odnosu na ostale treće zemlje

| (4) | Antidampinške mjere trenutačno su na snazi za uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz Rusije i Turske (8) te za uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz Republike Koreje i Malezije (9). Mjere za Tajland istekle su 4. rujna 2014. (10) |
| --- | --- |

(4)

Antidampinške mjere trenutačno su na snazi za uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz Rusije i Turske (8) te za uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz Republike Koreje i Malezije (9). Mjere za Tajland istekle su 4. rujna 2014. (10)

1.3.   Pokretanje revizije nakon isteka mjera

| (5) | Europska komisija („Komisija”) objavila je 14. prosinca 2013. obavijest o skorom isteku (11) antidampinških mjera za uvoz određenog željeznog ili čeličnog pribora za cijevi podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajlanda te pribora poslanog iz Tajvana, Indonezije, Šri Lanke i Filipina, bez obzira na to ima li ili nema deklarirano podrijetlo iz Tajvana, Indonezije, Šri Lanke odnosno Filipina. |
| --- | --- |

(5)

Europska komisija („Komisija”) objavila je 14. prosinca 2013. obavijest o skorom isteku (11) antidampinških mjera za uvoz određenog željeznog ili čeličnog pribora za cijevi podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajlanda te pribora poslanog iz Tajvana, Indonezije, Šri Lanke i Filipina, bez obzira na to ima li ili nema deklarirano podrijetlo iz Tajvana, Indonezije, Šri Lanke odnosno Filipina.

| (6) | Komisija je 2. lipnja 2014. zaprimila zahtjev za pokretanje revizije nakon isteka mjera na snazi u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 2. lipnja 2014. zaprimila zahtjev za pokretanje revizije nakon isteka mjera na snazi u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.

| (7) | Zahtjev je podnio Odbor za obranu industrije čeličnih spojnica za tupo zavarivanje iz Europske unije („podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača koji predstavljaju više od 50 % ukupne proizvodnje u Uniji. Zahtjev se temeljio na pretpostavci da bi istek mjera vjerojatno doveo do nastavka dampinga i štete industriji Unije. |
| --- | --- |

(7)

Zahtjev je podnio Odbor za obranu industrije čeličnih spojnica za tupo zavarivanje iz Europske unije („podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača koji predstavljaju više od 50 % ukupne proizvodnje u Uniji. Zahtjev se temeljio na pretpostavci da bi istek mjera vjerojatno doveo do nastavka dampinga i štete industriji Unije.

| (8) | Komisija je 3. rujna 2014. pokrenula reviziju nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe. Obavijest o pokretanju postupka objavila je u Službenom listu Europske unije
   (12). |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 3. rujna 2014. pokrenula reviziju nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe. Obavijest o pokretanju postupka objavila je u Službenom listu Europske unije
   (12).

1.4.   Zainteresirane strane

| (9) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je posebno obavijestila podnositelja zahtjeva, ostale poznate proizvođače, korisnike i uvoznike iz Unije, proizvođače izvoznike iz dotične zemlje te kineska nadležna tijela o pokretanju revizije nakon isteka mjera i pozvala ih na suradnju. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je posebno obavijestila podnositelja zahtjeva, ostale poznate proizvođače, korisnike i uvoznike iz Unije, proizvođače izvoznike iz dotične zemlje te kineska nadležna tijela o pokretanju revizije nakon isteka mjera i pozvala ih na suradnju.

| (10) | Sve zainteresirane strane imale su priliku dostaviti svoje primjedbe na pokretanje revizije i zatražiti saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanja u trgovinskim postupcima. |
| --- | --- |

(10)

Sve zainteresirane strane imale su priliku dostaviti svoje primjedbe na pokretanje revizije i zatražiti saslušanje Komisije i/ili službenika za saslušanja u trgovinskim postupcima.

1.4.1.   Odabir uzoraka

| (11) | U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(11)

U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.

(a)   Odabir uzorka proizvođača iz Unije

| (12) | U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da je privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije i pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe. Uzorak je odabran na temelju obujma proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije u Uniji istodobno osiguravajući zemljopisnu rasprostranjenost i sastojao se od triju društava/skupina društava s proizvodnim pogonima u Austriji, Francuskoj, Njemačkoj i Italiji. Nijedna primjedba nije zaprimljena te su stoga privremeno odabrane zemlje zadržane u konačnom uzorku. |
| --- | --- |

(12)

U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da je privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije i pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe. Uzorak je odabran na temelju obujma proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije u Uniji istodobno osiguravajući zemljopisnu rasprostranjenost i sastojao se od triju društava/skupina društava s proizvodnim pogonima u Austriji, Francuskoj, Njemačkoj i Italiji. Nijedna primjedba nije zaprimljena te su stoga privremeno odabrane zemlje zadržane u konačnom uzorku.

| (13) | Naknadno jedan od proizvođača iz Unije u uzorku nije mogao dostaviti puni odgovor na upitnik i stoga je zamijenjen drugim proizvođačem iz Unije. Konačni uzorak sastojao se od triju društava/skupina društava koja predstavljaju 57 % proizvodnje Unije i 58 % prodaje industrije Unije na tržištu Unije i imaju proizvodne pogone u četirima različitim državama članicama (Austriji, Francuskoj, Njemačkoj i Italiji). Zainteresirane strane obaviještene su u skladu s tim. Izmijenjeni uzorak smatrao se reprezentativnim u pogledu industrije Unije. |
| --- | --- |

(13)

Naknadno jedan od proizvođača iz Unije u uzorku nije mogao dostaviti puni odgovor na upitnik i stoga je zamijenjen drugim proizvođačem iz Unije. Konačni uzorak sastojao se od triju društava/skupina društava koja predstavljaju 57 % proizvodnje Unije i 58 % prodaje industrije Unije na tržištu Unije i imaju proizvodne pogone u četirima različitim državama članicama (Austriji, Francuskoj, Njemačkoj i Italiji). Zainteresirane strane obaviještene su u skladu s tim. Izmijenjeni uzorak smatrao se reprezentativnim u pogledu industrije Unije.

(b)   Odabir uzorka uvoznika

| (14) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka. Od dvanaest uvoznika koji su dostavili podatke samo je šest uvozilo dotični proizvod iz Kine. Od tih šest društava uzorak je odabran na temelju obujma uvoza dotičnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije istodobno osiguravajući zemljopisnu rasprostranjenost i sastojao se od triju uvoznika s poslovnim nastanom u Njemačkoj, Grčkoj i Italiji. |
| --- | --- |

(14)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka. Od dvanaest uvoznika koji su dostavili podatke samo je šest uvozilo dotični proizvod iz Kine. Od tih šest društava uzorak je odabran na temelju obujma uvoza dotičnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije istodobno osiguravajući zemljopisnu rasprostranjenost i sastojao se od triju uvoznika s poslovnim nastanom u Njemačkoj, Grčkoj i Italiji.

| (15) | Svi uvoznici koji su se javili obaviješteni su o predloženom uzorku. Primjedbe nisu dostavljene. Uzorak je predstavljao 15 % ukupnog uvoza dotičnog proizvoda. |
| --- | --- |

(15)

Svi uvoznici koji su se javili obaviješteni su o predloženom uzorku. Primjedbe nisu dostavljene. Uzorak je predstavljao 15 % ukupnog uvoza dotičnog proizvoda.

(c)   Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz Kine

| (16) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika iz Kine zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka. Osim toga Komisija je zatražila od Misije Narodne Republike Kine pri Europskoj uniji da utvrdi ostale proizvođače izvoznike, ako ih ima, koji bi bili zainteresirani za suradnju u ispitnom postupku, i/ili stupi u kontakt s njima. |
| --- | --- |

(16)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika iz Kine zatražila da dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka. Osim toga Komisija je zatražila od Misije Narodne Republike Kine pri Europskoj uniji da utvrdi ostale proizvođače izvoznike, ako ih ima, koji bi bili zainteresirani za suradnju u ispitnom postupku, i/ili stupi u kontakt s njima.

| (17) | Prvotno se javio samo jedan kineski proizvođač izvoznik koji je dostavio podatke zatražene u obrascu za odabir uzorka. Stoga odabir uzorka nije bio potreban. Kasnije je, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 20., taj proizvođač izvoznik prestao surađivati. |
| --- | --- |

(17)

Prvotno se javio samo jedan kineski proizvođač izvoznik koji je dostavio podatke zatražene u obrascu za odabir uzorka. Stoga odabir uzorka nije bio potreban. Kasnije je, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 20., taj proizvođač izvoznik prestao surađivati.

1.4.2.   Odgovori na upitnik

| (18) | Komisija je upitnike poslala svim proizvođačima iz Unije u uzorku i uvoznicima iz Unije u uzorku te prethodno navedenom kineskom proizvođaču izvozniku. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je upitnike poslala svim proizvođačima iz Unije u uzorku i uvoznicima iz Unije u uzorku te prethodno navedenom kineskom proizvođaču izvozniku.

| (19) | Odgovori na upitnik zaprimljeni su od triju proizvođača/skupine proizvođača iz Unije i triju nepovezanih uvoznika u uzorku. |
| --- | --- |

(19)

Odgovori na upitnik zaprimljeni su od triju proizvođača/skupine proizvođača iz Unije i triju nepovezanih uvoznika u uzorku.

| (20) | Kineski proizvođač izvoznik nije dostavio odgovor na upitnik. |
| --- | --- |

(20)

Kineski proizvođač izvoznik nije dostavio odgovor na upitnik.

1.4.3.   Posjeti radi provjere

| (21) | Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete te za utvrđivanje bi li uvođenje mjera bilo protivno interesima Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih društava:






  (a) | proizvođači iz Unije:






  — | Erne Fittings GmbH i povezano društvo Siekmann Fittings GmbH, Schlins Austrija, |
| --- | --- | --- | --- |

(21)

Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete te za utvrđivanje bi li uvođenje mjera bilo protivno interesima Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih društava:

(a)

proizvođači iz Unije:

—

Erne Fittings GmbH i povezano društvo Siekmann Fittings GmbH, Schlins Austrija,

| — | Vallourec Fittings S.A., Maubeuge, Francuska, |
| --- | --- |

—

Vallourec Fittings S.A., Maubeuge, Francuska,

| — | Virgilio Cena & Figli S.P.A., Brescia, Italija; |
| --- | --- |

—

Virgilio Cena & Figli S.P.A., Brescia, Italija;

| (b) | uvoznici:






  — | Biagini Piero & C., Altedo di Malalbergo, Italija, |
| --- | --- | --- |

(b)

uvoznici:

—

Biagini Piero & C., Altedo di Malalbergo, Italija,

| — | General Commercial & Industrial S.A., Atena, Grčka, |
| --- | --- |

—

General Commercial & Industrial S.A., Atena, Grčka,

| — | Manfred Geldbach Flansch und Fitting GmbH, Gelsenkirchen, Njemačka. |
| --- | --- |

—

Manfred Geldbach Flansch und Fitting GmbH, Gelsenkirchen, Njemačka.

1.5.   Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

| (22) | Ispitnim postupkom o vjerojatnosti ponavljanja dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. srpnja 2013. do 30. lipnja 2014. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). |
| --- | --- |

(22)

Ispitnim postupkom o vjerojatnosti ponavljanja dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. srpnja 2013. do 30. lipnja 2014. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”).

| (23) | Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2011. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”). |
| --- | --- |

(23)

Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2011. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”).

1.6.   Objava

| (24) | Komisija je svim zainteresiranim stranama objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala zadržati antidampinške mjere na snazi i pozvala sve zainteresirane strane da dostave primjedbe. Primjedbe nisu dostavljene. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je svim zainteresiranim stranama objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala zadržati antidampinške mjere na snazi i pozvala sve zainteresirane strane da dostave primjedbe. Primjedbe nisu dostavljene.

2.   DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

2.1.   Dotični proizvod

| (25) | Proizvod obuhvaćen revizijom isti je kao proizvod iz revizije nakon isteka mjera zaključene u kolovozu 2009. (13), tj. pribor za cijevi (osim lijevanih spojnica, prirubnica i navojnica) od željeza ili čelika (osim nehrđajućeg čelika) s najvećim vanjskim promjerom ne većim od 609,6 mm, za tupo zavarivanje i druge namjene, podrijetlom iz Kine, trenutačno obuhvaćen oznakama KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 i ex 7307 99 80. |
| --- | --- |

(25)

Proizvod obuhvaćen revizijom isti je kao proizvod iz revizije nakon isteka mjera zaključene u kolovozu 2009. (13), tj. pribor za cijevi (osim lijevanih spojnica, prirubnica i navojnica) od željeza ili čelika (osim nehrđajućeg čelika) s najvećim vanjskim promjerom ne većim od 609,6 mm, za tupo zavarivanje i druge namjene, podrijetlom iz Kine, trenutačno obuhvaćen oznakama KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 i ex 7307 99 80.

2.2.   Istovjetni proizvod

| (26) | Ispitnim postupkom pokazalo se da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička i kemijska svojstva te iste osnovne namjene:






  — | dotični proizvod, |
| --- | --- | --- |

(26)

Ispitnim postupkom pokazalo se da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička i kemijska svojstva te iste osnovne namjene:

—

dotični proizvod,

| — | proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Saudijske Arabije, koja je služila kao analogna zemlja, i |
| --- | --- |

—

proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Saudijske Arabije, koja je služila kao analogna zemlja, i

| — | proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije. |
| --- | --- |

—

proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

| (27) | Komisija je zaključila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(27)

Komisija je zaključila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.

3.   VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA

3.1.   Uvodne napomene

| (28) | U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe ispitano je postoji li damping i je li vjerojatno da bi istek postojećih mjera doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga. |
| --- | --- |

(28)

U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe ispitano je postoji li damping i je li vjerojatno da bi istek postojećih mjera doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga.

| (29) | Kako je navedeno u uvodnim izjavama 18. i 19., iako je upitnik poslan kineskom proizvođaču izvozniku koji se javio tijekom odabira uzorka, taj proizvođač izvoznik kasnije nije dostavio odgovor na upitnik. Posljedično, u trenutačnom ispitnom postupku nije surađivao nijedan kineski proizvođač izvoznik te su se stoga morali upotrijebiti raspoloživi podaci u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(29)

Kako je navedeno u uvodnim izjavama 18. i 19., iako je upitnik poslan kineskom proizvođaču izvozniku koji se javio tijekom odabira uzorka, taj proizvođač izvoznik kasnije nije dostavio odgovor na upitnik. Posljedično, u trenutačnom ispitnom postupku nije surađivao nijedan kineski proizvođač izvoznik te su se stoga morali upotrijebiti raspoloživi podaci u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe.

| (30) | U tom su pogledu kineska nadležna tijela i prethodno navedeni kineski proizvođač izvoznik koji se javio tijekom odabira uzorka propisno obaviješteni da će Komisija nedostavljanje odgovora na upitnik smatrati nesuradnjom i da bi stoga Komisija mogla za nalaze u pogledu Kine primijeniti članak 18. Osnovne uredbe. Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 20., Komisija nije zaprimila nikakav odgovor na upitnik. |
| --- | --- |

(30)

U tom su pogledu kineska nadležna tijela i prethodno navedeni kineski proizvođač izvoznik koji se javio tijekom odabira uzorka propisno obaviješteni da će Komisija nedostavljanje odgovora na upitnik smatrati nesuradnjom i da bi stoga Komisija mogla za nalaze u pogledu Kine primijeniti članak 18. Osnovne uredbe. Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 20., Komisija nije zaprimila nikakav odgovor na upitnik.

| (31) | Na temelju toga i u skladu s člankom 18. stavkom 1. Osnovne uredbe nalazi u pogledu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga utvrđeni u nastavku temeljili su se na raspoloživim podacima, a posebno na podacima iz zahtjeva za reviziju nakon isteka mjera i na raspoloživim statističkim podacima Eurostata, provjereni s obzirom na statističke podatke o uvozu koji su prikupljeni u skladu s člankom 14. stavkom 6. Osnovne uredbe („baza podataka iz članka 14. stavka 6.”) i podatke prikupljene tijekom provjera nepovezanih uvoznika na licu mjesta. Analizirana je i Kineska statistička baza podataka o izvozu. Međutim, analizom se pokazalo da su njezini podaci o obujmu uvoza uvelike premašili obujam zabilježen u drugim raspoloživim izvorima, a posebno bazi podataka iz članka 14. stavka 6. Slično tome, njezine iskazane prosječne cijene uglavnom su bile više od prosječnih cijena iz drugih izvora, uključujući prosječnu cijenu koju su iskazali nepovezani uvoznici koji surađuju. Stoga, dok među podacima koje su iskazali svi ostali izvori postoje tek neznatne razlike, utvrđeno je da su se podaci iskazani u kineskoj bazi podataka znatno razlikovali od podataka iskazanih u svim ostalim izvorima koje je Komisija analizirala. Stoga su se u tom slučaju podaci iskazani u Kineskoj statističkoj bazi podataka o izvozu smatrali nepouzdanima. |
| --- | --- |

(31)

Na temelju toga i u skladu s člankom 18. stavkom 1. Osnovne uredbe nalazi u pogledu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga utvrđeni u nastavku temeljili su se na raspoloživim podacima, a posebno na podacima iz zahtjeva za reviziju nakon isteka mjera i na raspoloživim statističkim podacima Eurostata, provjereni s obzirom na statističke podatke o uvozu koji su prikupljeni u skladu s člankom 14. stavkom 6. Osnovne uredbe („baza podataka iz članka 14. stavka 6.”) i podatke prikupljene tijekom provjera nepovezanih uvoznika na licu mjesta. Analizirana je i Kineska statistička baza podataka o izvozu. Međutim, analizom se pokazalo da su njezini podaci o obujmu uvoza uvelike premašili obujam zabilježen u drugim raspoloživim izvorima, a posebno bazi podataka iz članka 14. stavka 6. Slično tome, njezine iskazane prosječne cijene uglavnom su bile više od prosječnih cijena iz drugih izvora, uključujući prosječnu cijenu koju su iskazali nepovezani uvoznici koji surađuju. Stoga, dok među podacima koje su iskazali svi ostali izvori postoje tek neznatne razlike, utvrđeno je da su se podaci iskazani u kineskoj bazi podataka znatno razlikovali od podataka iskazanih u svim ostalim izvorima koje je Komisija analizirala. Stoga su se u tom slučaju podaci iskazani u Kineskoj statističkoj bazi podataka o izvozu smatrali nepouzdanima.

3.2.   Damping uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije

(a)   Analogna zemlja

| (32) | U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe uobičajena vrijednost određuje se na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u nekoj trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva. Stoga je bilo potrebno odabrati treću zemlju tržišnoga gospodarstva („analogna zemlja”). |
| --- | --- |

(32)

U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe uobičajena vrijednost određuje se na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u nekoj trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva. Stoga je bilo potrebno odabrati treću zemlju tržišnoga gospodarstva („analogna zemlja”).

| (33) | U početnom ispitnom postupku Tajland je odabran kao analogna zemlja. Tijekom prethodne revizije nakon isteka mjera Sjedinjene Američke Države upotrijebljene su kao analogna zemlja jer tajlandski proizvođači nisu surađivali. |
| --- | --- |

(33)

U početnom ispitnom postupku Tajland je odabran kao analogna zemlja. Tijekom prethodne revizije nakon isteka mjera Sjedinjene Američke Države upotrijebljene su kao analogna zemlja jer tajlandski proizvođači nisu surađivali.

| (34) | Za potrebe trenutačnog ispitnog postupka Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka zainteresirane strane obavijestila da je Republiku Koreju predvidjela kao moguću analognu zemlju jer Republika Koreja, za razliku od Sjedinjenih Američkih Država, nije uspostavila mjere za zaštitu trgovine i jer je korejski proizvođač izvoznik surađivao u reviziji nakon isteka mjera na snazi za uvoz dotičnog proizvoda iz Malezije i Republike Koreje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 4. Komisija je strane pozvala da iznesu primjedbe u pogledu primjerenosti tog izbora, ali nijedna strana nije dostavila primjedbe. |
| --- | --- |

(34)

Za potrebe trenutačnog ispitnog postupka Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka zainteresirane strane obavijestila da je Republiku Koreju predvidjela kao moguću analognu zemlju jer Republika Koreja, za razliku od Sjedinjenih Američkih Država, nije uspostavila mjere za zaštitu trgovine i jer je korejski proizvođač izvoznik surađivao u reviziji nakon isteka mjera na snazi za uvoz dotičnog proizvoda iz Malezije i Republike Koreje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 4. Komisija je strane pozvala da iznesu primjedbe u pogledu primjerenosti tog izbora, ali nijedna strana nije dostavila primjedbe.

| (35) | Komisija je zatražila informacije o proizvođačima dotičnog proizvoda u drugim potencijalnim analognim zemljama, odnosno Bosni i Hercegovini, Indiji, Izraelu, Japanu, Saudijskoj Arabiji, Tajvanu i Tajlandu, te pozvala sve poznate proizvođače dotičnog proizvoda u tim zemljama, uključujući proizvođača u Republici Koreji, da dostave potrebne podatke. Surađivao je samo jedan proizvođač iz Saudijske Arabije i dostavio odgovor na upitnik. |
| --- | --- |

(35)

Komisija je zatražila informacije o proizvođačima dotičnog proizvoda u drugim potencijalnim analognim zemljama, odnosno Bosni i Hercegovini, Indiji, Izraelu, Japanu, Saudijskoj Arabiji, Tajvanu i Tajlandu, te pozvala sve poznate proizvođače dotičnog proizvoda u tim zemljama, uključujući proizvođača u Republici Koreji, da dostave potrebne podatke. Surađivao je samo jedan proizvođač iz Saudijske Arabije i dostavio odgovor na upitnik.

| (36) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 26., ispitnim postupkom utvrđeno je da dotični proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu u Saudijskoj Arabiji ima ista osnovna fizička i kemijska svojstva te istu namjenu kao i proizvod koji kineski proizvođači izvoznici proizvode i izvoze u Uniju. |
| --- | --- |

(36)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 26., ispitnim postupkom utvrđeno je da dotični proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu u Saudijskoj Arabiji ima ista osnovna fizička i kemijska svojstva te istu namjenu kao i proizvod koji kineski proizvođači izvoznici proizvode i izvoze u Uniju.

| (37) | Ispitnim postupku nisu utvrđena narušavanja na domaćem tržištu Saudijske Arabije. Iako je postojao samo jedan proizvođač, nisu uspostavljene mjere za zaštitu trgovine te se domaći proizvođač natjecao s uvozom iz Kine, Južne Koreje, Tajlanda i Japana. Na temelju toga zaključeno je da je razina tržišnog natjecanja na tržištu Saudijske Arabije zadovoljavajuća. |
| --- | --- |

(37)

Ispitnim postupku nisu utvrđena narušavanja na domaćem tržištu Saudijske Arabije. Iako je postojao samo jedan proizvođač, nisu uspostavljene mjere za zaštitu trgovine te se domaći proizvođač natjecao s uvozom iz Kine, Južne Koreje, Tajlanda i Japana. Na temelju toga zaključeno je da je razina tržišnog natjecanja na tržištu Saudijske Arabije zadovoljavajuća.

| (38) | U ispitnom postupku utvrđeno je i da su količine proizvedene i prodane na domaćem tržištu Saudijske Arabije reprezentativne u usporedbi s ukupnim izvozom iz Kine u Uniju prema podacima Eurostata. |
| --- | --- |

(38)

U ispitnom postupku utvrđeno je i da su količine proizvedene i prodane na domaćem tržištu Saudijske Arabije reprezentativne u usporedbi s ukupnim izvozom iz Kine u Uniju prema podacima Eurostata.

| (39) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 45., ispitnim postupkom utvrđeno je da je domaća prodaja dotičnog proizvoda proizvođača iz Saudijske Arabije u prosjeku bilježila gubitke. Unatoč tome, utvrđeno je da je prosječni trošak proizvodnje u istom rasponu kao trošak industrije Unije te se revidirani financijski izvještaji sastavljaju na osnovi pretpostavke trajnosti poslovanja. Na temelju toga smatralo se da će društvo u doglednoj budućnosti ostati održivo. |
| --- | --- |

(39)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 45., ispitnim postupkom utvrđeno je da je domaća prodaja dotičnog proizvoda proizvođača iz Saudijske Arabije u prosjeku bilježila gubitke. Unatoč tome, utvrđeno je da je prosječni trošak proizvodnje u istom rasponu kao trošak industrije Unije te se revidirani financijski izvještaji sastavljaju na osnovi pretpostavke trajnosti poslovanja. Na temelju toga smatralo se da će društvo u doglednoj budućnosti ostati održivo.

| (40) | S obzirom na navedeno Saudijska Arabija smatrala se primjerenom analognom zemljom u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(40)

S obzirom na navedeno Saudijska Arabija smatrala se primjerenom analognom zemljom u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe.

(b)   Uobičajena vrijednost

| (41) | Podaci prikupljeni od proizvođača iz Saudijske Arabije koji surađuje upotrijebljeni su kao temelj za određivanje uobičajene vrijednosti primjenjive na proizvođače izvoznike iz Kine. |
| --- | --- |

(41)

Podaci prikupljeni od proizvođača iz Saudijske Arabije koji surađuje upotrijebljeni su kao temelj za određivanje uobičajene vrijednosti primjenjive na proizvođače izvoznike iz Kine.

| (42) | U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je najprije ispitala je li ukupan obujam domaće prodaje proizvođača iz Saudijske Arabije koji surađuje bio reprezentativan tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(42)

U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je najprije ispitala je li ukupan obujam domaće prodaje proizvođača iz Saudijske Arabije koji surađuje bio reprezentativan tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

| (43) | Smatralo se da je domaća prodaja reprezentativna ako je ukupan obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima na domaćem tržištu predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje dotičnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Ukupan obujam izvozne prodaje utvrđen je na temelju statističkih podataka Eurostata, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 31. Na temelju toga domaća prodaja u Saudijskoj Arabiji smatrala se reprezentativnom. |
| --- | --- |

(43)

Smatralo se da je domaća prodaja reprezentativna ako je ukupan obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima na domaćem tržištu predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje dotičnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Ukupan obujam izvozne prodaje utvrđen je na temelju statističkih podataka Eurostata, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 31. Na temelju toga domaća prodaja u Saudijskoj Arabiji smatrala se reprezentativnom.

| (44) | Komisija je, nadalje, ispitala može li se za domaću prodaju istovjetnog proizvoda smatrati da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(44)

Komisija je, nadalje, ispitala može li se za domaću prodaju istovjetnog proizvoda smatrati da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe.

| (45) | Ispitnim postupkom utvrđeno je da je tijekom produljenog razdoblja ponderirana prosječna cijena domaće prodaje bila niža od ponderiranog prosječnog troška proizvodnje. Stoga se nije moglo smatrati da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine. Slijedom toga, uobičajena vrijednost izračunana je na temelju troška proizvodnje kojem je dodan razuman iznos troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(45)

Ispitnim postupkom utvrđeno je da je tijekom produljenog razdoblja ponderirana prosječna cijena domaće prodaje bila niža od ponderiranog prosječnog troška proizvodnje. Stoga se nije moglo smatrati da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine. Slijedom toga, uobičajena vrijednost izračunana je na temelju troška proizvodnje kojem je dodan razuman iznos troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. Osnovne uredbe.

| (46) | U skladu s uvodom članka 2. stavka 6. Osnovne uredbe troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi utvrđeni su na temelju podataka proizvođača iz analogne zemlje koji surađuje. Budući da nije bilo podataka o stvarnoj dobiti proizvođača izvoznika, upotrijebljen je razumni iznos dobiti u skladu s člankom 2. stavkom 6. točkom (c) Osnovne uredbe. Dobit od 5 % smatrala se razumnom u metaloprerađivačkoj industriji. Dampinška marža iznosila je 136 %. |
| --- | --- |

(46)

U skladu s uvodom članka 2. stavka 6. Osnovne uredbe troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi utvrđeni su na temelju podataka proizvođača iz analogne zemlje koji surađuje. Budući da nije bilo podataka o stvarnoj dobiti proizvođača izvoznika, upotrijebljen je razumni iznos dobiti u skladu s člankom 2. stavkom 6. točkom (c) Osnovne uredbe. Dobit od 5 % smatrala se razumnom u metaloprerađivačkoj industriji. Dampinška marža iznosila je 136 %.

(c)   Izvozna cijena

| (47) | Izvozna cijena temeljila se na raspoloživim podacima u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, tj. na statističkim podacima Eurostata koji su unakrsno provjereni s informacijama koje je podnositelj zahtjeva dostavio u zahtjevu, bazom podataka iz članka 14. stavka 6. i podacima koji su dobiveni od nepovezanih uvoznika koji surađuju. |
| --- | --- |

(47)

Izvozna cijena temeljila se na raspoloživim podacima u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, tj. na statističkim podacima Eurostata koji su unakrsno provjereni s informacijama koje je podnositelj zahtjeva dostavio u zahtjevu, bazom podataka iz članka 14. stavka 6. i podacima koji su dobiveni od nepovezanih uvoznika koji surađuju.

(d)   Usporedba

| (48) | Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu na temelju cijena franko tvornica. U slučajevima u kojima je to bilo opravdano kako bi se osigurala primjerena usporedba izvozna cijena i uobičajena vrijednost prilagođene su tako što su u obzir uzete razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Prilagodbe su izvršene za troškove prijevoza (prekooceanski prijevoz), troškove osiguranja i naknade za carinjenje na temelju provjerenih informacija koje su dostavili nepovezani uvoznici. |
| --- | --- |

(48)

Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu na temelju cijena franko tvornica. U slučajevima u kojima je to bilo opravdano kako bi se osigurala primjerena usporedba izvozna cijena i uobičajena vrijednost prilagođene su tako što su u obzir uzete razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Prilagodbe su izvršene za troškove prijevoza (prekooceanski prijevoz), troškove osiguranja i naknade za carinjenje na temelju provjerenih informacija koje su dostavili nepovezani uvoznici.

(e)   Dampinška marža

| (49) | Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom, kako je prethodno utvrđena, u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe. Budući da kineski proizvođači izvoznici nisu surađivali, nisu se mogle utvrditi vrste proizvoda koji su se izvozili iz Kine. Stoga nije bila moguća usporedba prema vrsti proizvoda. |
| --- | --- |

(49)

Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom, kako je prethodno utvrđena, u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe. Budući da kineski proizvođači izvoznici nisu surađivali, nisu se mogle utvrditi vrste proizvoda koji su se izvozili iz Kine. Stoga nije bila moguća usporedba prema vrsti proizvoda.

| (50) | Na temelju toga ponderirana prosječna dampinška marža, izražena kao postotak cijene CIF (troškovi, osiguranje, vozarina) na granici Unije, neocarinjeno, iznosila je više od 136 %. |
| --- | --- |

(50)

Na temelju toga ponderirana prosječna dampinška marža, izražena kao postotak cijene CIF (troškovi, osiguranje, vozarina) na granici Unije, neocarinjeno, iznosila je više od 136 %.

3.3.   Razvoj uvoza u slučaju ukidanja mjera

(a)   Uvodna napomena

| (51) | Slijedom nalaza o dampingu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije Komisija je ispitala vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju izostanka mjera. Analizirani su sljedeći elementi: proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Kini, kretanje kineskog izvoza u ostalim trećim zemljama i privlačnost tržišta Unije. |
| --- | --- |

(51)

Slijedom nalaza o dampingu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije Komisija je ispitala vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju izostanka mjera. Analizirani su sljedeći elementi: proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Kini, kretanje kineskog izvoza u ostalim trećim zemljama i privlačnost tržišta Unije.

(b)   Proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Kini

| (52) | Kineska proizvodnja, proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet utvrđenu su na temelju procjena koje je dostavio podnositelj zahtjeva. Na temelju toga ukupan obujam proizvodnje u Kini procijenjen je na 435 000 tona, a ukupan proizvodni kapacitet na 612 000 tona. Stoga je ukupan rezervni kapacitet u Kini procijenjen na 177 000 tona, što je bilo gotovo tri puta više od potrošnje u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 53. do 56., velik dio tog rezervnog kapaciteta vjerojatno će se preusmjeriti u Uniju. |
| --- | --- |

(52)

Kineska proizvodnja, proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet utvrđenu su na temelju procjena koje je dostavio podnositelj zahtjeva. Na temelju toga ukupan obujam proizvodnje u Kini procijenjen je na 435 000 tona, a ukupan proizvodni kapacitet na 612 000 tona. Stoga je ukupan rezervni kapacitet u Kini procijenjen na 177 000 tona, što je bilo gotovo tri puta više od potrošnje u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 53. do 56., velik dio tog rezervnog kapaciteta vjerojatno će se preusmjeriti u Uniju.

(c)   Kretanje kineskog izvoza u ostalim trećim zemljama

| (53) | Budući da nisu postojali nikakvi javno dostupni podaci i da kineski proizvođači izvoznici nisu surađivali, razina prosječnih kineskih izvoznih cijena na tržištima ostalih trećih zemalja nije se mogla utvrditi. Međutim, kineski proizvođači izvoznici bili su uključeni u nepoštene trgovačke prakse na tržištu SAD-a na kojem su antidampinške mjere za dotični proizvod na snazi od 1992. Na temelju toga te uzimajući u obzir prethodne i trenutačne dampinške prakse na tržištu Unije nema razloga vjerovati da će kineski izvoznici u bliskoj budućnosti promijeniti svoje ponašanje u pogledu izvoznih cijena. |
| --- | --- |

(53)

Budući da nisu postojali nikakvi javno dostupni podaci i da kineski proizvođači izvoznici nisu surađivali, razina prosječnih kineskih izvoznih cijena na tržištima ostalih trećih zemalja nije se mogla utvrditi. Međutim, kineski proizvođači izvoznici bili su uključeni u nepoštene trgovačke prakse na tržištu SAD-a na kojem su antidampinške mjere za dotični proizvod na snazi od 1992. Na temelju toga te uzimajući u obzir prethodne i trenutačne dampinške prakse na tržištu Unije nema razloga vjerovati da će kineski izvoznici u bliskoj budućnosti promijeniti svoje ponašanje u pogledu izvoznih cijena.

(d)   Privlačnost tržišta Unije

| (54) | Čak i uz pristojbe kineski proizvođači izvoznici povećali su svoj obujam izvoza i tržišni udjel u Uniji, što upućuje na stalnu zainteresiranost kineskih proizvođača izvoznika za tržište Unije. To potvrđuju i prethodne prakse izbjegavanja mjera pretovarom dotičnog proizvoda preko Tajvana, Indonezije, Šri Lanke i Filipina (vidjeti uvodnu izjavu 2.). |
| --- | --- |

(54)

Čak i uz pristojbe kineski proizvođači izvoznici povećali su svoj obujam izvoza i tržišni udjel u Uniji, što upućuje na stalnu zainteresiranost kineskih proizvođača izvoznika za tržište Unije. To potvrđuju i prethodne prakse izbjegavanja mjera pretovarom dotičnog proizvoda preko Tajvana, Indonezije, Šri Lanke i Filipina (vidjeti uvodnu izjavu 2.).

| (55) | Čak i ako se uzme u obzir da bi se domaća potrošnja u Kini i ostalim trećim zemljama mogla povećati, visoka razina viška kapaciteta proizvodnje u Kini koja je daleko viša od ukupne potrošnje u Uniji upućuje na to da će kineski proizvođači izvoznici i dalje imati znatne količine raspoložive za izvoz na tržište Unije ako se dopusti istek mjera. Budući da SAD, još jedno veliko tržište dotičnog proizvoda, ima uspostavljene visoke antidampinške mjere u pogledu uvoza dotičnog proizvoda iz Kine, vjerojatno je da će se velike količine tog rezervnog kapaciteta preusmjeriti u Uniju ako se dopusti istek mjera. |
| --- | --- |

(55)

Čak i ako se uzme u obzir da bi se domaća potrošnja u Kini i ostalim trećim zemljama mogla povećati, visoka razina viška kapaciteta proizvodnje u Kini koja je daleko viša od ukupne potrošnje u Uniji upućuje na to da će kineski proizvođači izvoznici i dalje imati znatne količine raspoložive za izvoz na tržište Unije ako se dopusti istek mjera. Budući da SAD, još jedno veliko tržište dotičnog proizvoda, ima uspostavljene visoke antidampinške mjere u pogledu uvoza dotičnog proizvoda iz Kine, vjerojatno je da će se velike količine tog rezervnog kapaciteta preusmjeriti u Uniju ako se dopusti istek mjera.

| (56) | Uzimajući u obzir prethodne i sadašnje dampinške prakse kineskih proizvođača izvoznika, kako je objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 50., i činjenicu da se na dotični proizvod iz Kine antidampinške mjere primjenjuju pri uvozu na tržište Unije, smatra se da će tržište Unije ostati privlačno za kineske proizvođače izvoznike. |
| --- | --- |

(56)

Uzimajući u obzir prethodne i sadašnje dampinške prakse kineskih proizvođača izvoznika, kako je objašnjeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 50., i činjenicu da se na dotični proizvod iz Kine antidampinške mjere primjenjuju pri uvozu na tržište Unije, smatra se da će tržište Unije ostati privlačno za kineske proizvođače izvoznike.

3.4.   Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga

| (57) | Ispitnim je postupkom utvrđeno je da je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije roba uvezena iz Kine nastavila ulaziti na tržište Unije po znatno niskim dampinškim cijenama. S obzirom na znatan rezervni kapacitet koji je raspoloživ u Kini (gotovo tri puta veći od potrošnje u Uniji), kretanje izvoza na tržištu SAD-a i privlačnost tržišta Unije Komisija je zaključila da postoji vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju uklanjanja mjera. |
| --- | --- |

(57)

Ispitnim je postupkom utvrđeno je da je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije roba uvezena iz Kine nastavila ulaziti na tržište Unije po znatno niskim dampinškim cijenama. S obzirom na znatan rezervni kapacitet koji je raspoloživ u Kini (gotovo tri puta veći od potrošnje u Uniji), kretanje izvoza na tržištu SAD-a i privlačnost tržišta Unije Komisija je zaključila da postoji vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju uklanjanja mjera.

4.   VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE

4.1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje Unije

| (58) | Industrija Unije nije bila podložna većim strukturnim promjenama u usporedbi s razdobljem ispitnog postupka posljednje revizije nakon isteka mjera navedene u prethodnoj uvodnoj izjavi 1. Istovjetni proizvod proizvodila su 22 poznata proizvođača u Uniji tijekom RIPR-a. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(58)

Industrija Unije nije bila podložna većim strukturnim promjenama u usporedbi s razdobljem ispitnog postupka posljednje revizije nakon isteka mjera navedene u prethodnoj uvodnoj izjavi 1. Istovjetni proizvod proizvodila su 22 poznata proizvođača u Uniji tijekom RIPR-a. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.

| (59) | Ukupna proizvodnja Unije tijekom RIPR-a utvrđena je na 48 868 tona. Komisija je tu brojku utvrdila na temelju podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva, a koji su unakrsno provjereni s provjerenim podacima društava u uzorku. |
| --- | --- |

(59)

Ukupna proizvodnja Unije tijekom RIPR-a utvrđena je na 48 868 tona. Komisija je tu brojku utvrdila na temelju podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva, a koji su unakrsno provjereni s provjerenim podacima društava u uzorku.

| (60) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 11., u konačni uzorak odabrana su tri proizvođača/skupine proizvođača iz Unije. Društva/skupine društava u uzorku predstavljali su 57 % proizvodnje Unije i 58 % prodaje Unije (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 13.). Uzorak se smatrao reprezentativnim u pogledu industrije Unije. |
| --- | --- |

(60)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 11., u konačni uzorak odabrana su tri proizvođača/skupine proizvođača iz Unije. Društva/skupine društava u uzorku predstavljali su 57 % proizvodnje Unije i 58 % prodaje Unije (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 13.). Uzorak se smatrao reprezentativnim u pogledu industrije Unije.

4.2.   Potrošnja u Uniji

| (61) | Komisija je potrošnju u Uniji utvrdila na temelju: i. obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije koji se temeljio na podacima koje je dostavio podnositelj zahtjeva; i ii. uvoza iz trećih zemalja koji se temeljio na podacima Eurostata. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 31., utvrđeno je da su podaci iskazani u Kineskoj statističkoj bazi podataka o izvozu nepouzdani i stoga nisu upotrijebljeni za utvrđivanje obujma izvoza iz Kine. |
| --- | --- |

(61)

Komisija je potrošnju u Uniji utvrdila na temelju: i. obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije koji se temeljio na podacima koje je dostavio podnositelj zahtjeva; i ii. uvoza iz trećih zemalja koji se temeljio na podacima Eurostata. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 31., utvrđeno je da su podaci iskazani u Kineskoj statističkoj bazi podataka o izvozu nepouzdani i stoga nisu upotrijebljeni za utvrđivanje obujma izvoza iz Kine.

| (62) | Potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:

  Tablica 1.


  Potrošnja u Uniji (u tonama) | 2011. | 2012. | 2013. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupna potrošnja u Uniji | 57 897 | 59 916 | 60 503 | 58 113 |
| Indeks | 100 | 103 | 104 | 100 |
| Izvor: podaci podnositelja zahtjeva i Eurostata |

(62)

Potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:

Tablica 1.

Potrošnja u Uniji (u tonama)

2011.

2012.

2013.

RIPR

Ukupna potrošnja u Uniji

57 897

59 916

60 503

58 113

Indeks

100

103

104

100

Izvor: podaci podnositelja zahtjeva i Eurostata

| (63) | U 2012. i 2013. potrošnja se blago povećala za 3 % odnosno 4 % u usporedbi s razinom iz 2011. te dosegnula 59 916 tona u 2012. i 60 503 tone u 2013. Smanjila se tijekom RIPR-a na nešto višu razinu od razine u 2011., tj. na 58 113 tone. Ukupno je stoga tijekom razmatranog razdoblja potrošnja u Uniji ostala stabilna. |
| --- | --- |

(63)

U 2012. i 2013. potrošnja se blago povećala za 3 % odnosno 4 % u usporedbi s razinom iz 2011. te dosegnula 59 916 tona u 2012. i 60 503 tone u 2013. Smanjila se tijekom RIPR-a na nešto višu razinu od razine u 2011., tj. na 58 113 tone. Ukupno je stoga tijekom razmatranog razdoblja potrošnja u Uniji ostala stabilna.

4.3.   Uvoz iz dotične zemlje

4.3.1.   Obujam i tržišni udio uvoza iz dotične zemlje

| (64) | Komisija je obujam uvoza utvrdila na temelju podataka Eurostata. Ukupan obujam uvoza iz Kine, kako je prikazan u tablici u nastavku, uključuje uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz Kine i dotičnog proizvoda poslanog iz Tajvana, Indonezije, Šri Lanke i Filipina, s obzirom na proširenje mjera na uvoz poslan iz tih zemalja, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 2. |
| --- | --- |

(64)

Komisija je obujam uvoza utvrdila na temelju podataka Eurostata. Ukupan obujam uvoza iz Kine, kako je prikazan u tablici u nastavku, uključuje uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz Kine i dotičnog proizvoda poslanog iz Tajvana, Indonezije, Šri Lanke i Filipina, s obzirom na proširenje mjera na uvoz poslan iz tih zemalja, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 2.

| (65) | Uvoz u Uniju iz Kine razvijao se kako slijedi:

  Tablica 2.


  Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio | 2011. | 2012. | 2013. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dotični proizvod podrijetlom iz Kine | 3 739 | 6 789 | 7 091 | 8 058 |
| Dotični proizvod poslan iz Tajvana, Indonezije, Šri Lanke i Filipina | 1 051 | 1 168 | 1 342 | 1 377 |
| Ukupan obujam uvoza iz Kine | 4 790 | 7 957 | 8 433 | 9 435 |
| Indeks | 100 | 166 | 176 | 197 |
| Tržišni udio | 8 % | 13 % | 14 % | 16 % |
| Izvor: Eurostat |

(65)

Uvoz u Uniju iz Kine razvijao se kako slijedi:

Tablica 2.

Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio

2011.

2012.

2013.

RIPR

Dotični proizvod podrijetlom iz Kine

3 739

6 789

7 091

8 058

Dotični proizvod poslan iz Tajvana, Indonezije, Šri Lanke i Filipina

1 051

1 168

1 342

1 377

Ukupan obujam uvoza iz Kine

4 790

7 957

8 433

9 435

Indeks

100

166

176

197

Tržišni udio

8 %

13 %

14 %

16 %

Izvor: Eurostat

| (66) | Tijekom razmatranog razdoblja ukupan obujam uvoza iz Kine stalno se povećavao i gotovo udvostručio s 4 790 tona u 2011. na 9 435 tona tijekom RIPR-a. Kineski tržišni udio zabilježio je isto kretanje i udvostručio se tijekom razmatranog razdoblja s 8 % u 2011 % na 16 % tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(66)

Tijekom razmatranog razdoblja ukupan obujam uvoza iz Kine stalno se povećavao i gotovo udvostručio s 4 790 tona u 2011. na 9 435 tona tijekom RIPR-a. Kineski tržišni udio zabilježio je isto kretanje i udvostručio se tijekom razmatranog razdoblja s 8 % u 2011 % na 16 % tijekom RIPR-a.

4.3.2.   Cijene uvoza iz dotične zemlje i obaranje cijena

| (67) | Komisija je cijene uvoza utvrdila na temelju podataka Eurostata. Prosječna uvozna cijena, kao je prikazana u tablici u nastavku, uključuje dotični proizvod podrijetlom iz Kine i dotični proizvod poslan iz Tajvana, Indonezije, Šri Lanke i Filipina zbog istih razloga kao u uvodnoj izjavi 64. Na temelju toga prosječna cijena uvoza u Uniju iz dotične zemlje razvijala se kako slijedi:

  Tablica 3.


  Cijene uvoza (EUR/tona) | 2011. | 2012. | 2013. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dotični proizvod podrijetlom iz Kine | 1 347 | 1 646 | 1 299 | 1 179 |
| Dotični proizvod poslan iz Tajvana, Indonezije, Šri Lanke i Filipina | 2 200 | 2 700 | 2 633 | 2 623 |
| Prosjek za Kinu | 1 534 | 1 801 | 1 511 | 1 388 |
| Indeks | 100 | 117 | 98 | 90 |
| Izvor: Eurostat |

(67)

Komisija je cijene uvoza utvrdila na temelju podataka Eurostata. Prosječna uvozna cijena, kao je prikazana u tablici u nastavku, uključuje dotični proizvod podrijetlom iz Kine i dotični proizvod poslan iz Tajvana, Indonezije, Šri Lanke i Filipina zbog istih razloga kao u uvodnoj izjavi 64. Na temelju toga prosječna cijena uvoza u Uniju iz dotične zemlje razvijala se kako slijedi:

Tablica 3.

Cijene uvoza (EUR/tona)

2011.

2012.

2013.

RIPR

Dotični proizvod podrijetlom iz Kine

1 347

1 646

1 299

1 179

Dotični proizvod poslan iz Tajvana, Indonezije, Šri Lanke i Filipina

2 200

2 700

2 633

2 623

Prosjek za Kinu

1 534

1 801

1 511

1 388

Indeks

100

117

98

90

Izvor: Eurostat

| (68) | Tijekom razmatranog razdoblja prosječna uvozna cijena bila je podložna znatnim fluktuacijama. Najprije se cijena povećala za 17 % s 1 534 EUR/tona u 2011. na 1 801 EUR/tona u 2012. Cijena uvoza smanjila s u 2013. na 1 511 EUR/tona, a tijekom RIPR-a na 1 388 EUR/tona. Općenito se cijena uvoza smanjila za 10 % tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(68)

Tijekom razmatranog razdoblja prosječna uvozna cijena bila je podložna znatnim fluktuacijama. Najprije se cijena povećala za 17 % s 1 534 EUR/tona u 2011. na 1 801 EUR/tona u 2012. Cijena uvoza smanjila s u 2013. na 1 511 EUR/tona, a tijekom RIPR-a na 1 388 EUR/tona. Općenito se cijena uvoza smanjila za 10 % tijekom razmatranog razdoblja.

| (69) | Komisija je obaranje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrdila usporedbom ponderirane prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku koja je naplaćena nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođena na razinu franko tvornica, i prosječnu cijenu uvoza iz dotične zemlje prema prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđenu na osnovi cijena CIF na temelju podataka Eurostata, uz odgovarajuće prilagodbe za carinske pristojbe i troškove nastale nakon uvoza. |
| --- | --- |

(69)

Komisija je obaranje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrdila usporedbom ponderirane prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku koja je naplaćena nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođena na razinu franko tvornica, i prosječnu cijenu uvoza iz dotične zemlje prema prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđenu na osnovi cijena CIF na temelju podataka Eurostata, uz odgovarajuće prilagodbe za carinske pristojbe i troškove nastale nakon uvoza.

| (70) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 49., budući da kineski proizvođači izvoznici nisu surađivali, nisu se mogle utvrditi vrste proizvoda koji su se izvozili iz Kine. Stoga nije bila moguća usporedba prema vrsti proizvoda. Usporedba cijena provedena je za transakcije na istoj razini trgovine, prema potrebi primjereno prilagođene, te nakon odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka. Usporedbom je utvrđena ponderirana prosječna marža obaranja cijena od 20,5 %. |
| --- | --- |

(70)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 49., budući da kineski proizvođači izvoznici nisu surađivali, nisu se mogle utvrditi vrste proizvoda koji su se izvozili iz Kine. Stoga nije bila moguća usporedba prema vrsti proizvoda. Usporedba cijena provedena je za transakcije na istoj razini trgovine, prema potrebi primjereno prilagođene, te nakon odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka. Usporedbom je utvrđena ponderirana prosječna marža obaranja cijena od 20,5 %.

4.3.3.   Uvoz iz trećih zemalja

| (71) | U sljedećoj tablici prikazan je razvoj uvoza u Uniju iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja u odnosu na obujam i tržišni udio te prosječnu cijenu tog uvoza.

  Tablica 4.


  Uvoz iz trećih zemalja | | 2011. | 2012. | 2013. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvoz iz trećih zemalja | Obujam u tonama | 9 078 | 11 560 | 11 273 | 11 556 |
| Indeks | 100 | 127 | 124 | 127 |
| Tržišni udio | 16 % | 19 % | 19 % | 20 % |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 2 596 | 2 473 | 2 584 | 2 442 |
| Indeks | 100 | 95 | 100 | 94 |
| Izvor: Eurostat |

(71)

U sljedećoj tablici prikazan je razvoj uvoza u Uniju iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja u odnosu na obujam i tržišni udio te prosječnu cijenu tog uvoza.

Tablica 4.

Uvoz iz trećih zemalja

2011.

2012.

2013.

RIPR

Uvoz iz trećih zemalja

Obujam u tonama

9 078

11 560

11 273

11 556

Indeks

100

127

124

127

Tržišni udio

16 %

19 %

19 %

20 %

Prosječna cijena (EUR/tona)

2 596

2 473

2 584

2 442

Indeks

100

95

100

94

Izvor: Eurostat

| (72) | Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja povećao se s oko 9 078 tona u 2011. na oko 11 556 tona tijekom RIPR-a, tj. za 27 %. To je povećanje zabilježeno uglavnom između 2011. i 2012., dok je obujam uvoza nakon toga ostao relativno stabilan do kraja RIPR-a. To se povećanje odražava u tržišnom udjelu tog uvoza koji se povećao sa 16 % u 2011. na 19 % u 2012. te ostao relativno stabilan uz samo blago povećanje na 20 % tijekom RIPR-a. Prosječna uvozna cijena smanjila se za 5 % u 2012. i zatim povećala za 5 % u 2013. Tijekom RIPR-a ponovno se smanjila za 6 %. U prosjeku su te cijene bile niže od cijena industrije Unije. |
| --- | --- |

(72)

Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja povećao se s oko 9 078 tona u 2011. na oko 11 556 tona tijekom RIPR-a, tj. za 27 %. To je povećanje zabilježeno uglavnom između 2011. i 2012., dok je obujam uvoza nakon toga ostao relativno stabilan do kraja RIPR-a. To se povećanje odražava u tržišnom udjelu tog uvoza koji se povećao sa 16 % u 2011. na 19 % u 2012. te ostao relativno stabilan uz samo blago povećanje na 20 % tijekom RIPR-a. Prosječna uvozna cijena smanjila se za 5 % u 2012. i zatim povećala za 5 % u 2013. Tijekom RIPR-a ponovno se smanjila za 6 %. U prosjeku su te cijene bile niže od cijena industrije Unije.

| (73) | Uvoz je tijekom RIPR-a uglavnom dolazio iz Vijetnama, Kambodže, Tajlanda i Izraela. Razvijao se kako je prikazano u nastavku.

  Tablica 5.


  Obujam uvoza (u tonama) iz glavnih ostalih trećih zemalja










  Obujam uvoza po zemlji | 2011. | 2012. | 2013. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vijetnam | 1 158 | 1 602 | 2 635 | 2 562 |
| Indeks | 100 | 138 | 228 | 221 |
| Kambodža | 0 | 0 | 365 | 1 368 |
| Indeks | 100 | 100 | 365 | 1 368 |
| Tajland | 2 520 | 2 559 | 1 974 | 1 357 |
| Indeks | 100 | 102 | 78 | 54 |
| Izrael | 128 | 547 | 745 | 973 |
| Indeks | 100 | 427 | 582 | 760 |
| Izvor: Eurostat |

(73)

Uvoz je tijekom RIPR-a uglavnom dolazio iz Vijetnama, Kambodže, Tajlanda i Izraela. Razvijao se kako je prikazano u nastavku.

Tablica 5.

Obujam uvoza (u tonama) iz glavnih ostalih trećih zemalja

Obujam uvoza po zemlji

2011.

2012.

2013.

RIPR

Vijetnam

1 158

1 602

2 635

2 562

Indeks

100

138

228

221

Kambodža

0

0

365

1 368

Indeks

100

100

365

1 368

Tajland

2 520

2 559

1 974

1 357

Indeks

100

102

78

54

Izrael

128

547

745

973

Indeks

100

427

582

760

Izvor: Eurostat

| (74) | Uvoz iz Vijetnama udvostručio se tijekom razmatranog razdoblja dosegavši oko 2 562 tone tijekom RIPR-a. Uvoz iz Tajlanda znatno se smanjio (za 47 %) od 2011. dosegavši tijekom RIPR-a razinu od 1 357 tona. Konačno, uvoz iz Kambodže i Izraela znatno se povećao tijekom razmatranog razdoblja dosegnuvši razinu od 1 368 tona odnosno 973 tona tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(74)

Uvoz iz Vijetnama udvostručio se tijekom razmatranog razdoblja dosegavši oko 2 562 tone tijekom RIPR-a. Uvoz iz Tajlanda znatno se smanjio (za 47 %) od 2011. dosegavši tijekom RIPR-a razinu od 1 357 tona. Konačno, uvoz iz Kambodže i Izraela znatno se povećao tijekom razmatranog razdoblja dosegnuvši razinu od 1 368 tona odnosno 973 tona tijekom RIPR-a.

4.4.   Gospodarsko stanje industrije Unije

4.4.1.   Opće primjedbe

| (75) | U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je i procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(75)

U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je i procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

| (76) | Za potrebe analize štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je makroekonomske pokazatelje procijenila na temelju podataka iz zahtjeva za reviziju; a podaci se odnose na sve poznate proizvođače iz Unije. Komisija je mikroekonomske pokazatelje procijenila na temelju podataka iz odgovorâ na upitnik koje su dostavili proizvođači Unije u uzorku i podataka koji se odnose na proizvođače iz Unije u uzorku. Obje skupine podataka smatraju se reprezentativnima za gospodarsko stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(76)

Za potrebe analize štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je makroekonomske pokazatelje procijenila na temelju podataka iz zahtjeva za reviziju; a podaci se odnose na sve poznate proizvođače iz Unije. Komisija je mikroekonomske pokazatelje procijenila na temelju podataka iz odgovorâ na upitnik koje su dostavili proizvođači Unije u uzorku i podataka koji se odnose na proizvođače iz Unije u uzorku. Obje skupine podataka smatraju se reprezentativnima za gospodarsko stanje industrije Unije.

| (77) | Makroekonomski pokazatelji jesu: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga. |
| --- | --- |

(77)

Makroekonomski pokazatelji jesu: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga.

| (78) | Mikroekonomski pokazatelji jesu: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala. Brojke koje se odnose na mikroekonomske pokazatelje temelje se na provjerenim podacima samo društava ili skupina društava u uzorku. |
| --- | --- |

(78)

Mikroekonomski pokazatelji jesu: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala. Brojke koje se odnose na mikroekonomske pokazatelje temelje se na provjerenim podacima samo društava ili skupina društava u uzorku.

4.4.2.   Makroekonomski pokazatelji

4.4.2.1.   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

| (79) | Ukupna proizvodnja Unije, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

  Tablica 6.


  Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta | 2011. | 2012. | 2013. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam proizvodnje (u tonama) | 53 797 | 54 951 | 54 572 | 48 868 |
| Indeks | 100 | 102 | 101 | 90 |
| Proizvodni kapacitet (u tonama) | 184 220 | 164 220 | 164 220 | 164 220 |
| Indeks | 100 | 89 | 89 | 89 |
| Iskorištenost kapaciteta | 29 % | 33 % | 33 % | 29 % |
| Izvor: zahtjev |

(79)

Ukupna proizvodnja Unije, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

Tablica 6.

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

2011.

2012.

2013.

RIPR

Obujam proizvodnje (u tonama)

53 797

54 951

54 572

48 868

Indeks

100

102

101

90

Proizvodni kapacitet (u tonama)

184 220

164 220

164 220

164 220

Indeks

100

89

89

89

Iskorištenost kapaciteta

29 %

33 %

33 %

29 %

Izvor: zahtjev

| (80) | Obujam proizvodnje ostao je relativno stabilan od 2011. do 2013., ali se tijekom RIPR-a smanjio za 10 % na razinu od 48 868 tona. |
| --- | --- |

(80)

Obujam proizvodnje ostao je relativno stabilan od 2011. do 2013., ali se tijekom RIPR-a smanjio za 10 % na razinu od 48 868 tona.

| (81) | Proizvodni kapacitet proizvođača iz Unije ostao je od 2012. na razini od 164 220 tona nakon smanjenja kapaciteta od 11 % u 2011. Prijavljeni kapacitet naveden u prethodnoj tablici temeljen je, u skladu s uobičajenom praksom te industrije i metodom upotrijebljenom tijekom prethodnih postupaka iz uvodne izjave 4., na teoretskom maksimalnom kapacitetu na osnovi triju smjena na dan, šest dana u tjednu, 48 tjedana u godini. U stvarnosti, međutim, industrija djeluje na osnovi samo dviju smjena na dan, pet dana u tjednu i 48 tjedana u godini. Stoga prijavljeni kapacitet ne odražava nužno točni stvarni kapacitet tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(81)

Proizvodni kapacitet proizvođača iz Unije ostao je od 2012. na razini od 164 220 tona nakon smanjenja kapaciteta od 11 % u 2011. Prijavljeni kapacitet naveden u prethodnoj tablici temeljen je, u skladu s uobičajenom praksom te industrije i metodom upotrijebljenom tijekom prethodnih postupaka iz uvodne izjave 4., na teoretskom maksimalnom kapacitetu na osnovi triju smjena na dan, šest dana u tjednu, 48 tjedana u godini. U stvarnosti, međutim, industrija djeluje na osnovi samo dviju smjena na dan, pet dana u tjednu i 48 tjedana u godini. Stoga prijavljeni kapacitet ne odražava nužno točni stvarni kapacitet tijekom RIPR-a.

| (82) | Iskorištenost kapaciteta tijekom RIPR-a ostala je na niskoj razini od 29 %. Iskorištenost kapaciteta povećala se tijekom razmatranog razdoblja dosegavši razinu od 33 % u 2012. i 2013. To odražava blago povećanje obujma proizvodnje tih godina. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 81., niska razina iskorištenosti kapaciteta djelomično je rezultat metode izračuna ukupnog kapaciteta. |
| --- | --- |

(82)

Iskorištenost kapaciteta tijekom RIPR-a ostala je na niskoj razini od 29 %. Iskorištenost kapaciteta povećala se tijekom razmatranog razdoblja dosegavši razinu od 33 % u 2012. i 2013. To odražava blago povećanje obujma proizvodnje tih godina. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 81., niska razina iskorištenosti kapaciteta djelomično je rezultat metode izračuna ukupnog kapaciteta.

4.4.2.2.   Obujam prodaje i tržišni udio

| (83) | Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

  Tablica 7.


  Obujam prodaje i tržišni udio | 2011. | 2012. | 2013. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam prodaje na tržištu Unije (u tonama) | 44 030 | 40 399 | 40 797 | 37 121 |
| Indeks | 100 | 92 | 93 | 84 |
| Tržišni udio | 76 % | 67 % | 67 % | 64 % |
| Izvor: zahtjev |

(83)

Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

Tablica 7.

Obujam prodaje i tržišni udio

2011.

2012.

2013.

RIPR

Obujam prodaje na tržištu Unije (u tonama)

44 030

40 399

40 797

37 121

Indeks

100

92

93

84

Tržišni udio

76 %

67 %

67 %

64 %

Izvor: zahtjev

| (84) | Obujam prodaje na tržištu Unije smanjio se za 8 % u 2012. u usporedbi s obujmom prodaje 2011. Samo se blago povećao 2013. i ponovno pao tijekom RIPR-a na razinu od 37 121 tone, tj. ukupan obujam prodaje smanjio se za 16 % u usporedbi s 2011. |
| --- | --- |

(84)

Obujam prodaje na tržištu Unije smanjio se za 8 % u 2012. u usporedbi s obujmom prodaje 2011. Samo se blago povećao 2013. i ponovno pao tijekom RIPR-a na razinu od 37 121 tone, tj. ukupan obujam prodaje smanjio se za 16 % u usporedbi s 2011.

| (85) | Smanjenje prodaje industrije Unije odrazilo se u njezinu tržišnom udjelu koji se smanjio za 12 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja, tj. sa 76 % u 2011. na 64 % tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(85)

Smanjenje prodaje industrije Unije odrazilo se u njezinu tržišnom udjelu koji se smanjio za 12 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja, tj. sa 76 % u 2011. na 64 % tijekom RIPR-a.

4.4.2.3.   Zaposlenost i produktivnost

| (86) | Zaposlenost i produktivnost razvijale su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

  Tablica 8.


  Zaposlenost i produktivnost | 2011. | 2012. | 2013. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Broj zaposlenika | 1 092 | 1 006 | 962 | 947 |
| Indeks | 100 | 92 | 88 | 86 |
| Produktivnost (jedinica/zaposlenik) | 49 | 55 | 57 | 52 |
| Indeks | 100 | 112 | 116 | 106 |
| Izvor: zahtjev |

(86)

Zaposlenost i produktivnost razvijale su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:

Tablica 8.

Zaposlenost i produktivnost

2011.

2012.

2013.

RIPR

Broj zaposlenika

1 092

1 006

962

947

Indeks

100

92

88

86

Produktivnost (jedinica/zaposlenik)

49

55

57

52

Indeks

100

112

116

106

Izvor: zahtjev

| (87) | Tijekom razmatranog razdoblja broj zaposlenika postupno se smanjio za 14 % s 1 092 zaposlenika u 2011. na 947 zaposlenika tijekom RIPR-a. Budući da je proizvodnja ostala na istoj razini 2012. i 2013., produktivnost radne snage proizvođača iz Unije mjerena kao proizvodnja (u tonama) po zaposleniku godišnje, povećala se tih godina za 12 % odnosno za 16 % u usporedbi s 2011. Tijekom RIPR-a produktivnost se smanjila kao rezultat pada proizvodnje, ali je premašila razinu iz 2011. za 6 %. |
| --- | --- |

(87)

Tijekom razmatranog razdoblja broj zaposlenika postupno se smanjio za 14 % s 1 092 zaposlenika u 2011. na 947 zaposlenika tijekom RIPR-a. Budući da je proizvodnja ostala na istoj razini 2012. i 2013., produktivnost radne snage proizvođača iz Unije mjerena kao proizvodnja (u tonama) po zaposleniku godišnje, povećala se tih godina za 12 % odnosno za 16 % u usporedbi s 2011. Tijekom RIPR-a produktivnost se smanjila kao rezultat pada proizvodnje, ali je premašila razinu iz 2011. za 6 %.

4.4.3.   Mikroekonomski pokazatelji

4.4.3.1.   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

| (88) | Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

  Tablica 9.


  Prodajne cijene u Uniji i jedinični trošak | 2011. | 2012. | 2013. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji na cjelokupnom tržištu (EUR/tona) | 2 774 | 2 902 | 2 808 | 2 892 |
| Indeks | 100 | 105 | 101 | 104 |
| Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona) | 3 081 | 3 100 | 3 042 | 3 118 |
| Indeks | 100 | 101 | 99 | 101 |
| Izvor: provjereni podaci društava u uzorku. |

(88)

Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

Tablica 9.

Prodajne cijene u Uniji i jedinični trošak

2011.

2012.

2013.

RIPR

Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji na cjelokupnom tržištu (EUR/tona)

2 774

2 902

2 808

2 892

Indeks

100

105

101

104

Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)

3 081

3 100

3 042

3 118

Indeks

100

101

99

101

Izvor: provjereni podaci društava u uzorku.

| (89) | Prodajne cijene u Uniji ostale su relativno stabilne i zabilježile su samo manje fluktuacije. Tako su se 2012. povećale za 5 %, 2013. smanjile za 4 % i ponovno povećale tijekom RIPR-a za 3 %. Tijekom razmatranog razdoblja cijene su se ukupno povećale za 4 %. Jedinični trošak proizvodnje zabilježio je isto kretanje, tj. najprije se povećao 2012., zatim se smanjio 2013. i ponovno povećao tijekom RIPR-a. Međutim, te su fluktuacije bile manje i iznosile su samo od 1 % do 2 %. Ukupno se jedinična cijena proizvodnje povećala za 1 % tijekom razmatranog razdoblja. Stoga se zahvaljujući nešto većem povećanju prodajnih cijena tijekom razmatranog razdoblja mogla poboljšati profitabilnost proizvođača iz Unije, koja je unatoč tome tijekom razmatranog razdoblja ostala negativna, kako je prikazano u uvodnoj izjavi 94. |
| --- | --- |

(89)

Prodajne cijene u Uniji ostale su relativno stabilne i zabilježile su samo manje fluktuacije. Tako su se 2012. povećale za 5 %, 2013. smanjile za 4 % i ponovno povećale tijekom RIPR-a za 3 %. Tijekom razmatranog razdoblja cijene su se ukupno povećale za 4 %. Jedinični trošak proizvodnje zabilježio je isto kretanje, tj. najprije se povećao 2012., zatim se smanjio 2013. i ponovno povećao tijekom RIPR-a. Međutim, te su fluktuacije bile manje i iznosile su samo od 1 % do 2 %. Ukupno se jedinična cijena proizvodnje povećala za 1 % tijekom razmatranog razdoblja. Stoga se zahvaljujući nešto većem povećanju prodajnih cijena tijekom razmatranog razdoblja mogla poboljšati profitabilnost proizvođača iz Unije, koja je unatoč tome tijekom razmatranog razdoblja ostala negativna, kako je prikazano u uvodnoj izjavi 94.

4.4.3.2.   Troškovi rada

| (90) | Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 10.


  Prosječni troškovi rada po zaposleniku | 2011. | 2012. | 2013. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR) | 53 347 | 54 409 | 55 868 | 55 715 |
| Indeks | 100 | 102 | 105 | 104 |
| Izvor: provjereni podaci društava u uzorku |

(90)

Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 10.

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

2011.

2012.

2013.

RIPR

Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)

53 347

54 409

55 868

55 715

Indeks

100

102

105

104

Izvor: provjereni podaci društava u uzorku

| (91) | Prosječni troškovi rada po zaposleniku blago su se povećavali tijekom razmatranog razdoblja. Između 2011. i RIPR-a prosječni troškovi rada po zaposleniku povećali su se za 4 % na 55 715 EUR. Smanjenjem broja zaposlenika za 14 % tijekom razmatranog razdoblja društva nisu ostvarila neposrednu uštedu zbog naknada koje su proizašle iz raskida ugovora. |
| --- | --- |

(91)

Prosječni troškovi rada po zaposleniku blago su se povećavali tijekom razmatranog razdoblja. Između 2011. i RIPR-a prosječni troškovi rada po zaposleniku povećali su se za 4 % na 55 715 EUR. Smanjenjem broja zaposlenika za 14 % tijekom razmatranog razdoblja društva nisu ostvarila neposrednu uštedu zbog naknada koje su proizašle iz raskida ugovora.

4.4.3.3.   Zalihe

| (92) | Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

  Tablica 11.


  Zalihe | 2011. | 2012. | 2013. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Završne zalihe (u tonama) | 6 657 | 6 851 | 6 807 | 5 749 |
| Indeks | 100 | 103 | 102 | 86 |
| Završne zalihe kao postotak proizvodnje | 22 % | 21 % | 29 % | 21 % |
| Izvor: provjereni podaci društava u uzorku |

(92)

Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:

Tablica 11.

Zalihe

2011.

2012.

2013.

RIPR

Završne zalihe (u tonama)

6 657

6 851

6 807

5 749

Indeks

100

103

102

86

Završne zalihe kao postotak proizvodnje

22 %

21 %

29 %

21 %

Izvor: provjereni podaci društava u uzorku

| (93) | Završne zalihe najprije su se blago povećale 2012., a zatim su se ponovno smanjile od 2012. do 2013. za 1 % i od 2013. do RIPR-a za 16 %. Ukupno su se zalihe tijekom razmatranog razdoblja smanjile za 14 %. U usporedbi s razinom proizvodnje završne zalihe smanjile su se za 1 postotni bod između 2011. i RIPR-a. |
| --- | --- |

(93)

Završne zalihe najprije su se blago povećale 2012., a zatim su se ponovno smanjile od 2012. do 2013. za 1 % i od 2013. do RIPR-a za 16 %. Ukupno su se zalihe tijekom razmatranog razdoblja smanjile za 14 %. U usporedbi s razinom proizvodnje završne zalihe smanjile su se za 1 postotni bod između 2011. i RIPR-a.

4.4.3.4.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

| (94) | Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

  Tablica 12.


  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja | 2011. | 2012. | 2013. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa) | – 11,2 % | – 5,5 % | – 8,3 % | – 9,1 % |
| Novčani tok (EUR) | – 7 791 330 | – 518 192 | – 2 540 656 | – 1 790 761 |
| Indeks | 100 | 1 504 | 307 | 435 |
| Ulaganja (EUR) | 2 388 945 | 3 111 518 | 4 339 627 | 3 362 845 |
| Indeks | 100 | 130 | 182 | 141 |
| Povrat ulaganja | – 21,4 % | – 18,8 % | – 13,6 % | – 15,3 % |
| Izvor: provjereni podaci društava u uzorku. |

(94)

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:

Tablica 12.

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

2011.

2012.

2013.

RIPR

Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

– 11,2 %

– 5,5 %

– 8,3 %

– 9,1 %

Novčani tok (EUR)

– 7 791 330

– 518 192

– 2 540 656

– 1 790 761

Indeks

100

1 504

307

435

Ulaganja (EUR)

2 388 945

3 111 518

4 339 627

3 362 845

Indeks

100

130

182

141

Povrat ulaganja

– 21,4 %

– 18,8 %

– 13,6 %

– 15,3 %

Izvor: provjereni podaci društava u uzorku.

| (95) | Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. |
| --- | --- |

(95)

Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje.

| (96) | Tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije pretrpjela je znatne gubitke. Industrija je 2011. zabilježila gubitak od – 11,2 % koji se 2012. smanjio na – 5,5 % i ponovno se 2013. povećao na – 8,3 % i tijekom RIPR-a na – 9,1 %. |
| --- | --- |

(96)

Tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije pretrpjela je znatne gubitke. Industrija je 2011. zabilježila gubitak od – 11,2 % koji se 2012. smanjio na – 5,5 % i ponovno se 2013. povećao na – 8,3 % i tijekom RIPR-a na – 9,1 %.

| (97) | Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje djelatnosti. Novčani tok ostao je negativan tijekom razmatranog razdoblja unatoč poboljšanju, posebno 2012. |
| --- | --- |

(97)

Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje djelatnosti. Novčani tok ostao je negativan tijekom razmatranog razdoblja unatoč poboljšanju, posebno 2012.

| (98) | Ulaganja su slijedila uzlazno kretanje i odnosila su se na poboljšanu sigurnost proizvodnog postupka, smanjenu potrošnju energije i povećanu konkurentnost i kvalitetu dotičnog proizvoda. Ulaganja su se povećala 2012. i ponovno 2013., ali su se smanjila tijekom RIPR-a. U usporedbi s 2011. ulaganja su se povećala za 30 % u 2012., za 82 % u 2013. i za 41 % tijekom RIPR-a. Međutim, to se povećanje ulaganja nije prenijelo na pozitivan povrat ulaganja, odnosno dobit u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Iznosio je između – 21,4 % u 2011. i – 15,3 % tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(98)

Ulaganja su slijedila uzlazno kretanje i odnosila su se na poboljšanu sigurnost proizvodnog postupka, smanjenu potrošnju energije i povećanu konkurentnost i kvalitetu dotičnog proizvoda. Ulaganja su se povećala 2012. i ponovno 2013., ali su se smanjila tijekom RIPR-a. U usporedbi s 2011. ulaganja su se povećala za 30 % u 2012., za 82 % u 2013. i za 41 % tijekom RIPR-a. Međutim, to se povećanje ulaganja nije prenijelo na pozitivan povrat ulaganja, odnosno dobit u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Iznosio je između – 21,4 % u 2011. i – 15,3 % tijekom RIPR-a.

4.4.3.5.   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

| (99) | Dampinška marža utvrđena ispitnim postupkom znatno je viša od razine de minimis. Utjecaj visine stvarne dampinške marže na industriju Unije znatan je s obzirom na obujam i cijene uvoza iz dotične zemlje. |
| --- | --- |

(99)

Dampinška marža utvrđena ispitnim postupkom znatno je viša od razine de minimis. Utjecaj visine stvarne dampinške marže na industriju Unije znatan je s obzirom na obujam i cijene uvoza iz dotične zemlje.

| (100) | Industrija Unije još se uvijek oporavljala od učinaka prethodnog štetnog dampinga uzrokovanog uvozom dotičnog proizvoda podrijetlom iz Rusije, Turske, Republike Koreje i Malezije. |
| --- | --- |

(100)

Industrija Unije još se uvijek oporavljala od učinaka prethodnog štetnog dampinga uzrokovanog uvozom dotičnog proizvoda podrijetlom iz Rusije, Turske, Republike Koreje i Malezije.

4.5.   Zaključak o stanju industrije Unije

| (101) | Gotovo svi najvažniji pokazatelji štete kretali su se negativno. Obujam proizvodnje smanjio se tijekom razmatranog razdoblja za 9 %, a proizvodni kapacitet za 11 %. Industrija Unije bilježila je znatne gubitke tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Iako su se blago poboljšali, gubici industrije Unije iznosili su – 9,1 % tijekom RIPR-a. Osim toga, industrija Unije stalno je imala negativan novčani tok, dok se zaposlenost tijekom razmatranog razdoblja smanjila za oko 11 %. Osim toga, prodaja je pala za 16 %, a tržišni udio proizvođača iz Unije smanjio se za 12 postotnih bodova. |
| --- | --- |

(101)

Gotovo svi najvažniji pokazatelji štete kretali su se negativno. Obujam proizvodnje smanjio se tijekom razmatranog razdoblja za 9 %, a proizvodni kapacitet za 11 %. Industrija Unije bilježila je znatne gubitke tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Iako su se blago poboljšali, gubici industrije Unije iznosili su – 9,1 % tijekom RIPR-a. Osim toga, industrija Unije stalno je imala negativan novčani tok, dok se zaposlenost tijekom razmatranog razdoblja smanjila za oko 11 %. Osim toga, prodaja je pala za 16 %, a tržišni udio proizvođača iz Unije smanjio se za 12 postotnih bodova.

| (102) | Zalihe su se tijekom razmatranog razdoblja blago poboljšale smanjenjem za 14 %, dok su se ulaganja povećala za 41 %. Potonja su, međutim, bila nužna za proizvođače iz Unije, među ostalim, kako bi se mogla natjecati na tržištu. Međutim, sam taj rast ne isključuje postojanje štete i potrebno ga je smatrati dijelom procesa restrukturiranja industrije Unije koji je u tijeku. |
| --- | --- |

(102)

Zalihe su se tijekom razmatranog razdoblja blago poboljšale smanjenjem za 14 %, dok su se ulaganja povećala za 41 %. Potonja su, međutim, bila nužna za proizvođače iz Unije, među ostalim, kako bi se mogla natjecati na tržištu. Međutim, sam taj rast ne isključuje postojanje štete i potrebno ga je smatrati dijelom procesa restrukturiranja industrije Unije koji je u tijeku.

| (103) | Na temelju navedenog Komisija je zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(103)

Na temelju navedenog Komisija je zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.

5.   VJEROJATNOST NASTAVKA ŠTETE

5.1.   Učinak predviđenog obujma uvoza i učinci na cijene u slučaju ukidanja mjera

| (104) | U uvodnoj izjavi 57. Komisija je zaključila da bi ukidanje mjera vjerojatno dovelo do nastavka dampinškog uvoza iz dotične zemlje. |
| --- | --- |

(104)

U uvodnoj izjavi 57. Komisija je zaključila da bi ukidanje mjera vjerojatno dovelo do nastavka dampinškog uvoza iz dotične zemlje.

| (105) | Ispitnim postupkom pokazalo se da je industrija Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije pretrpjela materijalnu štetu koja se, među ostalim, odrazila u padu proizvodnje, obujma prodaje, tržišnog udjela, zaposlenosti i stalnog izostanka dobiti kako je navedeno u uvodnoj izjavi 101. |
| --- | --- |

(105)

Ispitnim postupkom pokazalo se da je industrija Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije pretrpjela materijalnu štetu koja se, među ostalim, odrazila u padu proizvodnje, obujma prodaje, tržišnog udjela, zaposlenosti i stalnog izostanka dobiti kako je navedeno u uvodnoj izjavi 101.

| (106) | Unatoč visokim pristojbama obujam uvoza iz Kine znatno se povećao tijekom razmatranog razdoblja te se stoga kineski tržišni udio udvostručio (vidjeti uvodnu izjavu 65.). Pritisak na cijene na tržištu Unije ostao je vrlo visok s obzirom na znatne marže obaranja cijena utvrđene tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(106)

Unatoč visokim pristojbama obujam uvoza iz Kine znatno se povećao tijekom razmatranog razdoblja te se stoga kineski tržišni udio udvostručio (vidjeti uvodnu izjavu 65.). Pritisak na cijene na tržištu Unije ostao je vrlo visok s obzirom na znatne marže obaranja cijena utvrđene tijekom RIPR-a.

| (107) | Nadalje, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 52., raspoloživi rezervni proizvodni kapacitet u Kini bio je gotovo tri puta veći od potrošnje u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Stoga je vjerojatno da će u slučaju ukidanja mjera velika količina dotičnog proizvoda ući na tržište Unije. |
| --- | --- |

(107)

Nadalje, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 52., raspoloživi rezervni proizvodni kapacitet u Kini bio je gotovo tri puta veći od potrošnje u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Stoga je vjerojatno da će u slučaju ukidanja mjera velika količina dotičnog proizvoda ući na tržište Unije.

| (108) | S obzirom na prethodnu i trenutačnu politiku cijena proizvođača izvoznika iz dotične zemlje očekuje se da će se uvoz i dalje provoditi po dampinškim cijenama čime će se znatno sniziti cijene industrije Unije. Dampinški uvoz sigurno bi negativno utjecao na industriju Unije. Pojačao bi pritisak na cijene industrije Unije i tako pridonio daljnjem pogoršanju financijskih rezultata industrije Unije. Tržišni udio tog uvoza na tržištu Unije i dalje bi se povećavao na štetu industrije Unije. To bi dovelo do još niže iskorištenosti kapaciteta industrije Unije, što je jedan od ključnih elemenata kojim se pridonosi negativnim rezultatima industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(108)

S obzirom na prethodnu i trenutačnu politiku cijena proizvođača izvoznika iz dotične zemlje očekuje se da će se uvoz i dalje provoditi po dampinškim cijenama čime će se znatno sniziti cijene industrije Unije. Dampinški uvoz sigurno bi negativno utjecao na industriju Unije. Pojačao bi pritisak na cijene industrije Unije i tako pridonio daljnjem pogoršanju financijskih rezultata industrije Unije. Tržišni udio tog uvoza na tržištu Unije i dalje bi se povećavao na štetu industrije Unije. To bi dovelo do još niže iskorištenosti kapaciteta industrije Unije, što je jedan od ključnih elemenata kojim se pridonosi negativnim rezultatima industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

| (109) | Komisija je stoga zaključila da bi ukidanje mjera na snazi vrlo vjerojatno dovelo do nastavka štete industriji Unije u smislu članka 11. stavka 2. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(109)

Komisija je stoga zaključila da bi ukidanje mjera na snazi vrlo vjerojatno dovelo do nastavka štete industriji Unije u smislu članka 11. stavka 2. Osnovne uredbe.

6.   INTERES UNIJE

| (110) | U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera protiv Kine bilo protivno interesu Unije kao cjeline. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika. |
| --- | --- |

(110)

U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera protiv Kine bilo protivno interesu Unije kao cjeline. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika.

| (111) | Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoje stavove u skladu s člankom 21. stavkom 2. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(111)

Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoje stavove u skladu s člankom 21. stavkom 2. Osnovne uredbe.

| (112) | Na temelju toga ispitano je postoje li, unatoč zaključcima o vjerojatnosti nastavka dampinga i štete, uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da zadržavanje postojećih mjera nije u interesu Unije. |
| --- | --- |

(112)

Na temelju toga ispitano je postoje li, unatoč zaključcima o vjerojatnosti nastavka dampinga i štete, uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da zadržavanje postojećih mjera nije u interesu Unije.

6.1.   Interes industrije Unije

| (113) | Antidampinškim mjerama na snazi nije spriječen ulazak dampinškog uvoza na tržište Unije te je industrija Unije tijekom razmatranog razdoblja pretrpjela materijalnu štetu. |
| --- | --- |

(113)

Antidampinškim mjerama na snazi nije spriječen ulazak dampinškog uvoza na tržište Unije te je industrija Unije tijekom razmatranog razdoblja pretrpjela materijalnu štetu.

| (114) | Pokazalo se da je industrija Unije strukturno održiva industrija. Napori uloženi u racionalizaciju proizvodnog postupka te poboljšanje konkurentnosti i kvalitete dovelo je tijekom RIPR-a do povećane produktivnosti (za 6 %) i smanjenog proizvodnog kapaciteta (za 11 %). Vidljivi su bili i u okviru ulaganja (vidjeti uvodnu izjavu 98.). Konačno, profitabilna izvozna djelatnost industrije Unije razvijala se pozitivno, čime se pokazalo da je konkurentna na tržištima trećih zemalja (izvoz proizvođača u uzorku povećao se za 10 % tijekom razmatranog razdoblja). |
| --- | --- |

(114)

Pokazalo se da je industrija Unije strukturno održiva industrija. Napori uloženi u racionalizaciju proizvodnog postupka te poboljšanje konkurentnosti i kvalitete dovelo je tijekom RIPR-a do povećane produktivnosti (za 6 %) i smanjenog proizvodnog kapaciteta (za 11 %). Vidljivi su bili i u okviru ulaganja (vidjeti uvodnu izjavu 98.). Konačno, profitabilna izvozna djelatnost industrije Unije razvijala se pozitivno, čime se pokazalo da je konkurentna na tržištima trećih zemalja (izvoz proizvođača u uzorku povećao se za 10 % tijekom razmatranog razdoblja).

| (115) | Ako se dopusti istek mjera, zbog vjerojatnog priljeva znatnog obujma dampinškog uvoza iz dotične zemlje dodatno bi se pogoršalo stanje industrije Unije. Taj bi priljev vjerojatno prouzročio, među ostalim, daljnji gubitak tržišnog udjela, smanjenje prodajne cijene, smanjenje iskorištenosti kapaciteta i općenito daljnje ozbiljno pogoršanje financijskog stanja industrije Unije. |
| --- | --- |

(115)

Ako se dopusti istek mjera, zbog vjerojatnog priljeva znatnog obujma dampinškog uvoza iz dotične zemlje dodatno bi se pogoršalo stanje industrije Unije. Taj bi priljev vjerojatno prouzročio, među ostalim, daljnji gubitak tržišnog udjela, smanjenje prodajne cijene, smanjenje iskorištenosti kapaciteta i općenito daljnje ozbiljno pogoršanje financijskog stanja industrije Unije.

| (116) | Komisija je stoga zaključila da bi zadržavanje antidampinških mjera u pogledu Kine bilo u interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(116)

Komisija je stoga zaključila da bi zadržavanje antidampinških mjera u pogledu Kine bilo u interesu industrije Unije.

6.2.   Interes nepovezanih uvoznika i korisnika

| (117) | U trenutačnom ispitnom postupku surađivalo je dvanaest uvoznika, no samo je njih šest prijavilo uvoz dotičnog proizvoda iz dotične zemlje. Odabran je uzorak od triju nepovezanih uvoznika koji su predstavljali 15 % ukupnog uvoza iz Kine tijekom RIPR-a. Dotični proizvod činio je u prosjeku samo oko 10 % njihove ukupne prodaje. Njihova poslovna djelatnost povezana s dotičnim proizvodom bila je profitabilna. Na temelju toga mjere na snazi nisu znatno utjecale na provjerene uvoznike. |
| --- | --- |

(117)

U trenutačnom ispitnom postupku surađivalo je dvanaest uvoznika, no samo je njih šest prijavilo uvoz dotičnog proizvoda iz dotične zemlje. Odabran je uzorak od triju nepovezanih uvoznika koji su predstavljali 15 % ukupnog uvoza iz Kine tijekom RIPR-a. Dotični proizvod činio je u prosjeku samo oko 10 % njihove ukupne prodaje. Njihova poslovna djelatnost povezana s dotičnim proizvodom bila je profitabilna. Na temelju toga mjere na snazi nisu znatno utjecale na provjerene uvoznike.

| (118) | Ispitnim postupkom pokazalo se i da su uvoznici nastavili uvoziti dotični proizvod u znatnom obujmu te da su ga čak i povećali tijekom razmatranog razdoblja. Zbog istih razloga nije vjerojatno da bi nastavak mjera doveo do pogoršanja njihova gospodarskog stanja u budućnosti. |
| --- | --- |

(118)

Ispitnim postupkom pokazalo se i da su uvoznici nastavili uvoziti dotični proizvod u znatnom obujmu te da su ga čak i povećali tijekom razmatranog razdoblja. Zbog istih razloga nije vjerojatno da bi nastavak mjera doveo do pogoršanja njihova gospodarskog stanja u budućnosti.

| (119) | Nijedan korisnik nije surađivao niti se javio u trenutačnom ispitnom postupku. Čini se da njihov izostanak suradnje potvrđuje zaključke iz početnog ispitnog postupka da dotični proizvod predstavlja vrlo mali dio njihovih ukupnih troškova proizvodnje te se čini da zbog mjera na snazi nisu zabilježili nikakav gubitak konkurentnosti. |
| --- | --- |

(119)

Nijedan korisnik nije surađivao niti se javio u trenutačnom ispitnom postupku. Čini se da njihov izostanak suradnje potvrđuje zaključke iz početnog ispitnog postupka da dotični proizvod predstavlja vrlo mali dio njihovih ukupnih troškova proizvodnje te se čini da zbog mjera na snazi nisu zabilježili nikakav gubitak konkurentnosti.

6.3.   Zaključak o interesu Unije

| (120) | Na temelju navedenog Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi protiv produljenja antidampinških mjera na snazi. |
| --- | --- |

(120)

Na temelju navedenog Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi protiv produljenja antidampinških mjera na snazi.

7.   ANTIDAMPINŠKE MJERE

| (121) | Iz prethodnih razmatranja proizlazi da je u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe potrebno zadržati antidampinške mjere primjenjive na uvoz određenog pribora za cijevi podrijetlom iz Kine. |
| --- | --- |

(121)

Iz prethodnih razmatranja proizlazi da je u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe potrebno zadržati antidampinške mjere primjenjive na uvoz određenog pribora za cijevi podrijetlom iz Kine.

| (122) | Kao posljedica toga, potrebno je zadržati i proširenje mjera za dotični proizvod podrijetlom iz Kine na uvoz poslan iz Tajvana (14), Indonezije (15), Šri Lanke (16) i Filipina (17), bez obzira na to ima li ili nema deklarirano podrijetlo iz Tajvana, Indonezije, Šri Lanke i Filipina. |
| --- | --- |

(122)

Kao posljedica toga, potrebno je zadržati i proširenje mjera za dotični proizvod podrijetlom iz Kine na uvoz poslan iz Tajvana (14), Indonezije (15), Šri Lanke (16) i Filipina (17), bez obzira na to ima li ili nema deklarirano podrijetlo iz Tajvana, Indonezije, Šri Lanke i Filipina.

| (123) | Ova je Uredba u skladu s mišljenjem Odbora uspostavljenog člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe, |
| --- | --- |

(123)

Ova je Uredba u skladu s mišljenjem Odbora uspostavljenog člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Konačna antidampinška pristojba uvodi se za uvoz pribora za cijevi (osim lijevanih spojnica, prirubnica i navojnica) od željeza ili čelika (osim nehrđajućeg čelika) s najvećim vanjskim promjerom ne većim od 609,6 mm, za tupo zavarivanje i druge namjene, trenutačno obuhvaćen oznakama KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 i ex 7307 99 80 (oznake TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 i 7307998098) i podrijetlom iz Narodne Republike Kine.

2.   Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koji proizvode društva navedena u nastavku, sljedeća je:

| Zemlja | Društvo | Stopa pristojbe (%) | Dodatne oznake TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Kina | Sva društva | 58,6 | — |

Zemlja

Društvo

Stopa pristojbe (%)

Dodatne oznake TARIC

Kina

Sva društva

58,6

—

3.   Osim ako je drukčije navedeno, primjenjuju se odredbe koje su na snazi u pogledu carinskih pristojbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije,

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 27. listopada 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 343, 22.12.2009., str. 51.

1

(2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 584/96 od 11. ožujka 1996. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog pribora za cijevi, od željeza ili čelika, podrijetlom iz Narodne Republike Kine, Hrvatske i s Tajlanda i konačnoj naplati uvedene privremene pristojbe (SL L 84, 3.4.1996., str. 1.).

2

(3)  Uredba Vijeća (EZ) br. 803/2009 od 27. kolovoza 2009. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog pribora za cijevi od željeza ili čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajlanda i pribora za cijevi otpremljenog iz Tajvana, bez obzira na to jesu li prijavljeni kao proizvod podrijetlom iz Tajvana te o stavljanju izvan snage izuzeća odobrenog za Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. i Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. (SL L 233, 4.9.2009., str. 1.).

3

(4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 964/2003 od 2. lipnja 2003. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog pribora za cijevi, od željeza ili čelika, podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajlanda, te poslanog s Tajvana, neovisno o tome ima li ili nema deklarirano podrijetlo s Tajvana (SL L 139, 6.6.2003., str. 1.).

4

(5)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2052/2004 od 22. studenoga 2004. o proširenju konačne antidampinške pristojbe uvedene Uredbom (EZ) br. 964/2003 na uvoz željeznih ili čeličnih cijevnih spojnica podrijetlom iz Narodne Republike Kine, na uvoz željeznih ili čeličnih cijevnih spojnica otpremljenih iz Indonezije, bez obzira na to imaju li ili nemaju deklarirano podrijetlo iz Indonezije (SL L 355, 1.12.2004., str. 4.).

5

(6)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2053/2004 od 22. studenoga 2004. o proširenju konačne antidampinške pristojbe uvedene Uredbom (EZ) br. 964/2003 na uvoz pribora za cijevi od željeza ili čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine, na uvoz pribora za cijevi od željeza ili čelika poslanog sa Šri Lanke, bez obzira na to ima li ili nema deklarirano podrijetlo sa Šri Lanke (SL L 355, 1.12.2004., str. 9.).

6

(7)  Uredba Vijeća (EZ) br. 655/2006 od 27. travnja 2006. o proširenju konačne antidampinške pristojbe uvedene Uredbom (EZ) br. 964/2003 o uvozu pribora za cijevi od željeza ili čelika, podrijetlom iz Narodne Republike Kine, na uvoz pribora za cijevi od željeza ili čelika, poslanog iz Filipina, bez obzira na to imaju li ili ne deklarirano podrijetlo iz Filipina (SL L 116, 29.4.2006., str. 1.).

7

(8)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 78/2013 od 17. siječnja 2013. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenog željeznog ili čeličnog pribora za cijevi podrijetlom iz Rusije i Turske (SL L 27, 29.1.2013., str. 1.).

8

(9)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1283/2014 od 2. prosinca 2014. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog željeznog ili čeličnog pribora za cijevi podrijetlom iz Republike Koreje i Malezije nakon revizije nakon isteka mjera na temelju članka 11. stavka 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 (SL L 347, 3.12.2014., str. 17.).

9

(10)  SL C 297, 4.9.2014., str. 12.

10

(11)  SL C 366, 14.12.2013., str. 35.

11

(12)  SL C 295, 3.9.2014., str. 6.

12

(13)  Uredba Vijeća (EZ) br. 803/2009 od 27. kolovoza 2009. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog pribora za cijevi od željeza ili čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajlanda i pribora za cijevi otpremljenog iz Tajvana, bez obzira na to jesu li prijavljeni kao proizvod podrijetlom iz Tajvana te o stavljanju izvan snage izuzeća odobrenog za Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. i Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. (SL L 233, 4.9.2009., str. 1.).

13

(14)  Uredba (EZ) br. 964/2003.

14

(15)  Uredba (EZ) br. 2052/2004.

15

(16)  Uredba (EZ) br. 2053/2004.

16

(17)  Uredba (EZ) br. 655/2006..

17

---

| 28.10.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 282/32 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 282/32

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1935

оd 27. listopada 2015.

o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

| (2) | Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(2)

Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 27. listopada 2015.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

2

---

PRILOG

Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka treće zemlje (1) | Standardna uvozna vrijednost |
| 0702 00 00 | AL | 43,6 |
| MA | 95,1 |
| MK | 86,8 |
| TR | 112,1 |
| ZZ | 84,4 |
| 0707 00 05 | AL | 32,3 |
| TR | 112,1 |
| ZZ | 72,2 |
| 0709 93 10 | MA | 116,3 |
| TR | 144,3 |
| ZZ | 130,3 |
| 0805 50 10 | AR | 130,2 |
| TR | 107,0 |
| UY | 83,2 |
| ZA | 133,8 |
| ZZ | 113,6 |
| 0806 10 10 | BR | 251,7 |
| EG | 210,4 |
| LB | 234,5 |
| MK | 88,0 |
| PE | 75,0 |
| TR | 177,3 |
| ZZ | 172,8 |
| 0808 10 80 | AL | 23,1 |
| CL | 85,3 |
| NZ | 143,1 |
| ZA | 138,5 |
| ZZ | 97,5 |
| 0808 30 90 | TR | 135,8 |
| ZZ | 135,8 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka treće zemlje (1)

Standardna uvozna vrijednost

0702 00 00

AL

43,6

MA

95,1

MK

86,8

TR

112,1

ZZ

84,4

0707 00 05

AL

32,3

TR

112,1

ZZ

72,2

0709 93 10

MA

116,3

TR

144,3

ZZ

130,3

0805 50 10

AR

130,2

TR

107,0

UY

83,2

ZA

133,8

ZZ

113,6

0806 10 10

BR

251,7

EG

210,4

LB

234,5

MK

88,0

PE

75,0

TR

177,3

ZZ

172,8

0808 10 80

AL

23,1

CL

85,3

NZ

143,1

ZA

138,5

ZZ

97,5

0808 30 90

TR

135,8

ZZ

135,8

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.

---

ODLUKE

| 28.10.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 282/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 282/34

---

DELEGIRANA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2015/1936

оd 8. srpnja 2015.

o primjenjivim sustavima ocjenjivanja i provjere stalnosti svojstava ventilacijskih kanala i cijevi za prozračivanje u skladu s Uredbom (EU) br. 305/2011 Europskog parlamenta i Vijeća

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 305/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2011. o utvrđivanju usklađenih uvjeta za stavljanje na tržište građevnih proizvoda i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 89/106/EEZ (1), a posebno njezin članak 60. točku (h),

budući da:

| (1) | Ocjenjivanje i provjera stalnosti svojstava ventilacijskih kanala i cijevi namijenjenih prozračivanju treba provoditi u skladu sa sustavima utvrđenima u Prilogu V. Uredbi (EU) br. 305/2011. |
| --- | --- |

(1)

Ocjenjivanje i provjera stalnosti svojstava ventilacijskih kanala i cijevi namijenjenih prozračivanju treba provoditi u skladu sa sustavima utvrđenima u Prilogu V. Uredbi (EU) br. 305/2011.

| (2) | Stoga je potrebno utvrditi sustave ocjenjivanja i provjere stalnosti svojstava koji su primjenjivi na ventilacijske kanale i cijevi namijenjene prozračivanju. Time bi se proizvođačima omogućio učinkovitiji pristup unutarnjem tržištu, čime bi se pridonijelo povećanju konkurentnosti građevinske industrije u cjelini. |
| --- | --- |

(2)

Stoga je potrebno utvrditi sustave ocjenjivanja i provjere stalnosti svojstava koji su primjenjivi na ventilacijske kanale i cijevi namijenjene prozračivanju. Time bi se proizvođačima omogućio učinkovitiji pristup unutarnjem tržištu, čime bi se pridonijelo povećanju konkurentnosti građevinske industrije u cjelini.

| (3) | Ova Odluka treba se primjenjivati samo na proizvode koji nisu obuhvaćeni područjem primjene drugih odgovarajućih zakonodavnih akata Unije. Stoga se ne treba primjenjivati na kanale i cijevi koji se upotrebljavaju u učvršćenim protupožarnim sustavima jer su ti kanali i cijevi već obuhvaćeni Odlukom Komisije 96/577/EZ (2) i Odlukom Komisije 1999/472/EZ (3), |
| --- | --- |

(3)

Ova Odluka treba se primjenjivati samo na proizvode koji nisu obuhvaćeni područjem primjene drugih odgovarajućih zakonodavnih akata Unije. Stoga se ne treba primjenjivati na kanale i cijevi koji se upotrebljavaju u učvršćenim protupožarnim sustavima jer su ti kanali i cijevi već obuhvaćeni Odlukom Komisije 96/577/EZ (2) i Odlukom Komisije 1999/472/EZ (3),

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Ova Odluka primjenjuje se na ventilacijske kanale i cijevi namijenjene prozračivanju u građevinskim radovima kako je utvrđeno u Prilogu I.

Članak 2.

Stalnost svojstava proizvoda iz članka 1. ocjenjuje se i provjerava u pogledu bitnih značajki proizvoda u skladu sa sustavima određenima u Prilogu II.

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 88, 4.4.2011., str. 5.

1

(2)  Odluka Komisije 96/577/EZ od 24. lipnja 1996. o postupku za potvrđivanje sukladnosti građevnih proizvoda na temelju članka 20. stavka 2. Direktive Vijeća 89/106/EEZ u pogledu učvršćenih protupožarnih sustava (SL L 254, 8.10.1996., str. 44.).

2

(3)  Odluka Komisije 1999/472/EZ od 1. srpnja 1999. o postupku potvrđivanja sukladnosti građevnih proizvoda na temelju članka 20. stavka 2. Direktive Vijeća 89/106/EEZ u vezi s cijevima, spremnicima i pomoćnim proizvodima koji nisu u dodiru s vodom za ljudsku potrošnju (SL L 184, 17.7.1999., str. 42.).

3

---

PRILOG I.

OBUHVAĆENI PROIZVODI

Ova se Odluka primjenjuje na sljedeće proizvode:

| 1. | ventilacijski kanali i cijevi namijenjeni za prozračivanje u građevinskim radovima. |
| --- | --- |

1.

ventilacijski kanali i cijevi namijenjeni za prozračivanje u građevinskim radovima.

---

PRILOG II.

SUSTAVI OCJENJIVANJA I PROVJERE STALNOSTI SVOJSTAVA

Za proizvode obuhvaćene ovom Odlukom, uzimajući u obzir njihove bitne značajke, primjenjuju se sljedeći sustavi ocjenjivanja i provjere stalnosti svojstava:

Tablica 1.

Za sve bitne značajke osim za reakciju na požar

| Proizvodi | Bitne značajke | Primjenjivi sustav ocjenjivanja i provjere stalnosti svojstava kako je određeno Prilogom V. Uredbi (EU) br. 305/2011 |
| --- | --- | --- |
| ventilacijski kanali i cijevi namijenjeni za prozračivanje u građevinskim radovima | za sve bitne značajke osim za reakciju na požar | 3. |

Proizvodi

Bitne značajke

Primjenjivi sustav ocjenjivanja i provjere stalnosti svojstava kako je određeno Prilogom V. Uredbi (EU) br. 305/2011

ventilacijski kanali i cijevi namijenjeni za prozračivanje u građevinskim radovima

za sve bitne značajke osim za reakciju na požar

3.

Tablica 2.

Samo za reakciju na požar

Za sve proizvode navedene u prvom stupcu tablice 1. sustavi ocjenjivanja i provjere stalnosti svojstava određuju se, ovisno o potporodici proizvoda, kako slijedi:

| Potporodice proizvoda | Primjenjivi sustav ocjenjivanja i provjere stalnosti svojstava kako je određeno Prilogom V. Uredbi (EU) br. 305/2011 |
| --- | --- |
| proizvodi kod kojih neka faza u proizvodnji, a koju se može jasno identificirati, ima za posljedicu svrstavanje u bolju klasu s obzirom na reakciju na požar (npr. dodavanje usporivača gorenja ili ograničavanje sadržaja organskih materijala) | 1. |
| proizvodi za čiju klasifikaciju s obzirom na njihovu reakciju na požar postoji europska pravna osnova koja se može primijeniti bez ispitivanja | 4. |
| proizvodi koji ne pripadaju potporodicama iz prvog i drugog reda | 3. |

Potporodice proizvoda

Primjenjivi sustav ocjenjivanja i provjere stalnosti svojstava kako je određeno Prilogom V. Uredbi (EU) br. 305/2011

proizvodi kod kojih neka faza u proizvodnji, a koju se može jasno identificirati, ima za posljedicu svrstavanje u bolju klasu s obzirom na reakciju na požar (npr. dodavanje usporivača gorenja ili ograničavanje sadržaja organskih materijala)

1.

proizvodi za čiju klasifikaciju s obzirom na njihovu reakciju na požar postoji europska pravna osnova koja se može primijeniti bez ispitivanja

4.

proizvodi koji ne pripadaju potporodicama iz prvog i drugog reda

3.

---

| 28.10.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 282/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 282/37

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2015/1937

оd 21. listopada 2015.

o osnivanju neovisnog savjetodavnog Europskog fiskalnog odbora

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji i Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

budući da:

| (1) | Paktom o stabilnosti i rastu nastoji se osigurati proračunska disciplina diljem Unije i postavlja okvir za sprečavanje i ispravljanje prekomjernih državnih deficita, dok se na države članice čija je valuta euro primjenjuje pojačani nadzor proračunskih politika. |
| --- | --- |

(1)

Paktom o stabilnosti i rastu nastoji se osigurati proračunska disciplina diljem Unije i postavlja okvir za sprečavanje i ispravljanje prekomjernih državnih deficita, dok se na države članice čija je valuta euro primjenjuje pojačani nadzor proračunskih politika.

| (2) | Povezane nadležnosti u pogledu okvira multilateralnog nadzora koje su dodijeljene Komisiji i Vijeću utemeljene su na ugovorima i sekundarnom pravu Unije. |
| --- | --- |

(2)

Povezane nadležnosti u pogledu okvira multilateralnog nadzora koje su dodijeljene Komisiji i Vijeću utemeljene su na ugovorima i sekundarnom pravu Unije.

| (3) | U izvješću petorice predsjednika „Dovršetak europske ekonomske i monetarne unije” predlaže se jačanje trenutačnog okvira za ekonomsko upravljanje uspostavom savjetodavnog Europskog fiskalnog odbora. Taj Odbor trebao bi u savjetodavnom svojstvu pridonositi izvršenju Komisijinih funkcija u okviru multilateralnog nadzora u europodručju. Time se ne dovode u pitanje nadležnosti Komisije na temelju Ugovora. |
| --- | --- |

(3)

U izvješću petorice predsjednika „Dovršetak europske ekonomske i monetarne unije” predlaže se jačanje trenutačnog okvira za ekonomsko upravljanje uspostavom savjetodavnog Europskog fiskalnog odbora. Taj Odbor trebao bi u savjetodavnom svojstvu pridonositi izvršenju Komisijinih funkcija u okviru multilateralnog nadzora u europodručju. Time se ne dovode u pitanje nadležnosti Komisije na temelju Ugovora.

| (4) | Odbor bi Komisiji trebao dostaviti evaluaciju provedbe fiskalnog okvira Unije, posebno u pogledu horizontalne dosljednosti odluka i provedbe proračunskog nadzora, slučajeva osobito teškog kršenja pravila i primjerenosti stvarnog fiskalnog stajališta na razini europodručja i nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

(4)

Odbor bi Komisiji trebao dostaviti evaluaciju provedbe fiskalnog okvira Unije, posebno u pogledu horizontalne dosljednosti odluka i provedbe proračunskog nadzora, slučajeva osobito teškog kršenja pravila i primjerenosti stvarnog fiskalnog stajališta na razini europodručja i nacionalnoj razini.

| (5) | Budući da je Pakt o stabilnosti i rastu usredotočen na nacionalne proračune i u njemu nije konkretno utvrđeno agregatno fiskalno stajalište, Odbor bi trebao pridonijeti i informiranijoj raspravi u okviru Komisije o općim posljedicama proračunskih politika na razini europodručja i nacionalnoj razini, a u cilju postizanja primjerenog fiskalnog stajališta za europodručje u skladu s pravilima Pakta o stabilnosti i rastu. |
| --- | --- |

(5)

Budući da je Pakt o stabilnosti i rastu usredotočen na nacionalne proračune i u njemu nije konkretno utvrđeno agregatno fiskalno stajalište, Odbor bi trebao pridonijeti i informiranijoj raspravi u okviru Komisije o općim posljedicama proračunskih politika na razini europodručja i nacionalnoj razini, a u cilju postizanja primjerenog fiskalnog stajališta za europodručje u skladu s pravilima Pakta o stabilnosti i rastu.

| (6) | Europski fiskalni odbor svoje bi zadaće trebao izvršavati samostalno i svoja mišljenja pripremati neovisno o bilo kojoj nacionalnoj ili europskoj instituciji, tijelu, uredu ili agenciji. Njegovo tajništvo trebalo bi biti administrativno pripojeno Glavnom tajništvu Komisije, |
| --- | --- |

(6)

Europski fiskalni odbor svoje bi zadaće trebao izvršavati samostalno i svoja mišljenja pripremati neovisno o bilo kojoj nacionalnoj ili europskoj instituciji, tijelu, uredu ili agenciji. Njegovo tajništvo trebalo bi biti administrativno pripojeno Glavnom tajništvu Komisije,

ODLUČILA JE:

Članak 1.

Osnivanje

Osniva se neovisni Europski fiskalni odbor (Odbor).

Članak 2.

Misija i zadaće

1.   Odbor u savjetodavnom svojstvu pridonosi izvršenju Komisijinih funkcija u okviru multilateralnog fiskalnog nadzora kako je utvrđeno člancima 121., 126. i 136. UFEU-a u mjeri u kojoj se to odnosi na europodručje.

2.   Za potrebe stavka 1. Odbor obavlja sljedeće zadaće:

| (a) | Odbor Komisiji dostavlja evaluaciju provedbe fiskalnog okvira Unije, posebno u pogledu horizontalne dosljednosti odluka i provedbe proračunskog nadzora, slučajeva osobito teškog kršenja pravila i primjerenosti stvarnog fiskalnog stajališta na razini europodručja i nacionalnoj razini. U toj evaluaciji Odbor može iznijeti prijedloge za budući razvoj fiskalnog okvira Unije; |
| --- | --- |

(a)

Odbor Komisiji dostavlja evaluaciju provedbe fiskalnog okvira Unije, posebno u pogledu horizontalne dosljednosti odluka i provedbe proračunskog nadzora, slučajeva osobito teškog kršenja pravila i primjerenosti stvarnog fiskalnog stajališta na razini europodručja i nacionalnoj razini. U toj evaluaciji Odbor može iznijeti prijedloge za budući razvoj fiskalnog okvira Unije;

| (b) | Odbor na temelju ekonomskog mišljenja savjetuje Komisiju o potencijalnom fiskalnom stajalištu koje je primjereno za europodručje u cijelosti. Može savjetovati Komisiju o primjerenim nacionalnim fiskalnim stajalištima koja su u dosljednosti s njegovim savjetom u pogledu agregatnog fiskalnog stajališta europodručja u skladu s pravilima Pakta o stabilnosti i rastu. Ako utvrdi rizike koji ugrožavaju pravilno funkcioniranje ekonomske i monetarne unije, Odbor uz svoj savjet prilaže specifična razmatranja o mogućim politika koje su na raspolaganju u okviru Pakta o stabilnosti i rastu; |
| --- | --- |

(b)

Odbor na temelju ekonomskog mišljenja savjetuje Komisiju o potencijalnom fiskalnom stajalištu koje je primjereno za europodručje u cijelosti. Može savjetovati Komisiju o primjerenim nacionalnim fiskalnim stajalištima koja su u dosljednosti s njegovim savjetom u pogledu agregatnog fiskalnog stajališta europodručja u skladu s pravilima Pakta o stabilnosti i rastu. Ako utvrdi rizike koji ugrožavaju pravilno funkcioniranje ekonomske i monetarne unije, Odbor uz svoj savjet prilaže specifična razmatranja o mogućim politika koje su na raspolaganju u okviru Pakta o stabilnosti i rastu;

| (c) | Odbor surađuje s nacionalnim fiskalnim vijećima kako je navedeno u članku 6. stavku 1. točki (b) Direktive Vijeća 2011/85/EU (1). Suradnja između Odbora i nacionalnih fiskalnih vijeća posebno će biti usmjerena na razmjenu najbolje prakse i olakšavanje zajedničkog dogovora o pitanjima povezanima s fiskalnim okvirom Unije. |
| --- | --- |

(c)

Odbor surađuje s nacionalnim fiskalnim vijećima kako je navedeno u članku 6. stavku 1. točki (b) Direktive Vijeća 2011/85/EU (1). Suradnja između Odbora i nacionalnih fiskalnih vijeća posebno će biti usmjerena na razmjenu najbolje prakse i olakšavanje zajedničkog dogovora o pitanjima povezanima s fiskalnim okvirom Unije.

| (d) | Odbor pruža ad hoc savjete na zahtjev predsjednika Komisije. |
| --- | --- |

(d)

Odbor pruža ad hoc savjete na zahtjev predsjednika Komisije.

Članak 3.

Sastav

1.   Odbor se sastoji od predsjednika Odbora i četiri člana.

2.   Predsjednik Odbora nadležan je za nadzor zadaća povjerenih Odboru i osiguranje njegova pravilnog funkcioniranja. Predsjednik/predsjednica saziva sastanke Odbora i njima predsjeda. Komisija imenuje predsjednika Odbora i jednog člana na prijedlog predsjednika Komisije, nakon savjetovanja s potpredsjednikom Komisije nadležnim za euro i socijalni dijalog te povjerenikom za ekonomske i financijske poslove, oporezivanje i carinu. Komisija ostala tri člana imenuje na prijedlog predsjednika Komisije, nakon savjetovanja s nacionalnim fiskalnim vijećima, Europskom središnjom bankom i radnom skupinom Euroskupine. Politika jednakih mogućnosti primjenjuje se na sve članove Odbora, uključujući njegova predsjednika.

3.   Predsjednik i članovi Odbora trebaju biti ugledni međunarodni stručnjaci imenovani na temelju zasluga, vještina, znanja u području makroekonomije i javnih financija te iskustva relevantnog za fiskalnu politiku i proračunsko upravljanje.

4.   Članovi Odbora imenuju se na mandat od tri godine koji se može jednom obnoviti.

5.   Predsjednik i članovi Odbora imenuju se kao posebni savjetnici, a njihov status i naknade utvrđeni su na temelju članaka 5., 123. i 124. Uvjeta zaposlenja ostalih službenika Europske unije.

6.   Komisija isplaćuje naknadu putnih troškova i dnevnica predsjednika i članova Odbora u skladu s odredbama koje su na snazi u Komisiji. Naknada tih troškova isplaćuje se u granicama raspoloživih odobrenih sredstava dodijeljenih u okviru godišnjeg postupka raspodjele sredstava.

7.   Odboru u radu pomaže tajništvo koje se sastoji od načelnika i pomoćnih članova osoblja. Tajništvo je u administrativne svrhe pripojeno Glavnom tajništvu i nadležno je za sljedeće aktivnosti:

| (a) | pomaže Odboru u postupku donošenja odluka tako što priprema njegove sastanke, pregledava dokumente za raspravu i prati napredak poslovanja u odnosu na prioritete koje je Odbor postavio; |
| --- | --- |

(a)

pomaže Odboru u postupku donošenja odluka tako što priprema njegove sastanke, pregledava dokumente za raspravu i prati napredak poslovanja u odnosu na prioritete koje je Odbor postavio;

| (b) | pruža kvalitetnu analitičku, statističku, administrativnu i logističku podršku Odboru pod vodstvom njegova predsjednika; |
| --- | --- |

(b)

pruža kvalitetnu analitičku, statističku, administrativnu i logističku podršku Odboru pod vodstvom njegova predsjednika;

| (c) | osigurava suradnju s nacionalnim fiskalnim vijećima kako je potrebno u smislu potpore misiji i zadaćama Odbora u skladu s člankom 2. |
| --- | --- |

(c)

osigurava suradnju s nacionalnim fiskalnim vijećima kako je potrebno u smislu potpore misiji i zadaćama Odbora u skladu s člankom 2.

8.   Funkciju načelnika tajništva vrši glavni ekonomski analitičar, čija je funkcija uspostavljena Odlukom C(2015) 2665. Njegove/njezine zadaće uključuju pripremu uspostave Odbora. Ostali članovi tajništva trebaju biti dužnosnici, članovi privremenog osoblja, članovi ugovornog osoblja i upućeni nacionalni stručnjaci, a odabire ih načelnik tajništva u dogovoru s predsjednikom Odbora. Svi članovi tajništva odabiru se na temelju visoke razine kvalifikacija i iskustva u područjima relevantnima za aktivnost Odbora te su mu dodijeljeni ili pripojeni (mis à disposition).

Članak 4.

Neovisnost

1.   U obavljanju svojih zadaća članovi Odbora djeluju neovisno i ne smiju tražiti niti primati naputke od institucija ili tijela Unije, bilo koje vlade države članice ili bilo kojeg drugog javnog ili privatnog tijela. Članovi tajništva primaju naputke samo od Odbora.

2.   Članovi Odbora dužni su o svakom potencijalnom sukobu interesa u pogledu određene ocjene ili mišljenja obavijestiti predsjednika Odbora, koji poduzima odgovarajuće mjere i može odlučiti da dotični član ne smije sudjelovati u pripremi i donošenju te ocjene ili mišljenja. U pogledu predsjednika Odbora, svi takvi problemi rješavaju se odlukom Odbora.

Članak 5.

Funkcioniranje

1.   Odbor svoj savjet donosi samo ako su prisutna najmanje tri člana, uključujući predsjednika. Odbor u najvećoj mogućoj mjeri nastoji svoje savjete donositi konsenzusom. Ako se konsenzus ne može postići, odlučuje jednostavnom većinom članova koji su prisutni na sastanku, uključujući predsjednika, pri čemu se suzdržani glasovi ne broje. U slučaju da je ishod neodlučan, predsjednik ima odlučujući glas.

2.   Odbor donosi svoj poslovnik.

3.   Odbor djeluje u skladu sa svojim poslovnikom. Sastanci Odbora nisu otvoreni za javnost.

4.   Odbor i mjerodavne službe Komisije sklapaju memorandum o razumijevanju u kojem se utvrđuju praktična rješenja povezana s područjem primjene i načinima suradnje, uključujući posebice pristup relevantnim informacijama.

Članak 6.

Transparentnost

Odbor objavljuje godišnje izvješće o svojim aktivnostima, uključujući sažetke svojih savjeta i evaluacija dostavljenih Komisiji.

Članak 7.

Završne odredbe

Ova Odluka proizvodi učinke 1. studenoga 2015.

Sastavljeno u Bruxellesu 21. listopada 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Direktiva Vijeća 2011/85/EU od 8. studenoga 2011. o zahtjevima za proračunske okvire država članica (SL L 306, 23.11.2011., str. 41.).

1

---

SMJERNICE

| 28.10.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 282/41 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 282/41

---

SMJERNICA (EU) 2015/1938 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 27. kolovoza 2015.

o izmjeni Smjernice (EU) 2015/510 Europske središnje banke o provedbi okvira monetarne politike Eurosustava (ESB/2015/27)

UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno prvu alineju njegova članka 127. stavka 2.,

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno prvu alineju njegova članka 3. stavka 1. te članak 9. stavak 2., članak 12. stavak 1., članak 14. stavak 3., članak 18. stavak 2. te članak 20. prvi stavak,

budući da:

| (1) | Ostvarenje jedinstvene monetarne politike podrazumijeva utvrđivanje instrumenata i postupaka kojima će se koristiti Eurosustav, koji se sastoji od Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro (dalje u tekstu: „nacionalne središnje banke”), kako bi se ta politika provodila na jedinstven način u državama članicama čija je valuta euro. |
| --- | --- |

(1)

Ostvarenje jedinstvene monetarne politike podrazumijeva utvrđivanje instrumenata i postupaka kojima će se koristiti Eurosustav, koji se sastoji od Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro (dalje u tekstu: „nacionalne središnje banke”), kako bi se ta politika provodila na jedinstven način u državama članicama čija je valuta euro.

| (2) | Provedba okvira monetarne politike Eurosustava trebala bi osigurati da velik broj drugih ugovornih strana sudjeluje pod jedinstvenim kriterijima prihvatljivosti. Ovi kriteriji određeni su s ciljem da se osigura jednako postupanje s drugim ugovornim stranama u državama članicama čija je valuta euro te da se osigura da druge ugovorne strane ispunjavaju određene bonitetne i operativne zahtjeve. |
| --- | --- |

(2)

Provedba okvira monetarne politike Eurosustava trebala bi osigurati da velik broj drugih ugovornih strana sudjeluje pod jedinstvenim kriterijima prihvatljivosti. Ovi kriteriji određeni su s ciljem da se osigura jednako postupanje s drugim ugovornim stranama u državama članicama čija je valuta euro te da se osigura da druge ugovorne strane ispunjavaju određene bonitetne i operativne zahtjeve.

| (3) | U smislu nedavnih kretanja u zakonodavstvu u pogledu provedbe bankovne unije, Upravno vijeće odlučilo je dodatno precizirati pravila primjenjiva na druge ugovorne strane operacija monetarne politike Eurosustava. |
| --- | --- |

(3)

U smislu nedavnih kretanja u zakonodavstvu u pogledu provedbe bankovne unije, Upravno vijeće odlučilo je dodatno precizirati pravila primjenjiva na druge ugovorne strane operacija monetarne politike Eurosustava.

| (4) | Upravno vijeće odlučilo je uvesti novu kategoriju prihvatljive neutržive imovine u okvir kolaterala Eurosustava, to jest, neutržive dužničke instrumente osigurane prihvatljivim kreditnim potraživanjima. |
| --- | --- |

(4)

Upravno vijeće odlučilo je uvesti novu kategoriju prihvatljive neutržive imovine u okvir kolaterala Eurosustava, to jest, neutržive dužničke instrumente osigurane prihvatljivim kreditnim potraživanjima.

| (5) | Smjernicu ESB/2014/60 (1) trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(5)

Smjernicu ESB/2014/60 (1) trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Smjernica ESB/2014/60 mijenja se kako slijedi:

| 1. | Naslov Smjernice ESB/2014/60 zamjenjuje se sljedećim:
  „Smjernica (EU) 2015/510 Europske središnje banke od 19. prosinca 2014. o provedbi okvira monetarne politike Eurosustava (Smjernica o Općoj dokumentaciji) (ESB/2014/60)”. |
| --- | --- |

1.

Naslov Smjernice ESB/2014/60 zamjenjuje se sljedećim:

„Smjernica (EU) 2015/510 Europske središnje banke od 19. prosinca 2014. o provedbi okvira monetarne politike Eurosustava (Smjernica o Općoj dokumentaciji) (ESB/2014/60)”.

| 2. | U članku 2., stavak 10. zamjenjuje se sljedećim:






  „10. | ‚nadležno tijelo’ znači tijelo javne vlasti ili tijelo koje je u skladu s nacionalnim pravom službeno priznato i ovlašteno za nadzor nad institucijama u sklopu sustava nadzora u dotičnoj državi članici, uključujući ESB u pogledu zadaća dodijeljenih mu Uredbom Vijeća (EU) br. 1024/2013 (2); |
| --- | --- | --- |

2.

U članku 2., stavak 10. zamjenjuje se sljedećim:

„10.

‚nadležno tijelo’ znači tijelo javne vlasti ili tijelo koje je u skladu s nacionalnim pravom službeno priznato i ovlašteno za nadzor nad institucijama u sklopu sustava nadzora u dotičnoj državi članici, uključujući ESB u pogledu zadaća dodijeljenih mu Uredbom Vijeća (EU) br. 1024/2013 (2);

(2)  Uredba Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija (SL L 287, 29.10.2013., str. 63.).”"

| 3. | U članku 2. stavak 23. zamjenjuje se sljedećim:






  „23. | ‚domaće korištenje’ znači dostavljanje kao kolaterala od strane druge ugovorne strane osnovane u državi članici čija je valuta euro:






  (a) | utržive imovine koja se izdaje i drži u istoj državi članici u kojoj se nalazi matični NSB; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

U članku 2. stavak 23. zamjenjuje se sljedećim:

„23.

‚domaće korištenje’ znači dostavljanje kao kolaterala od strane druge ugovorne strane osnovane u državi članici čija je valuta euro:

(a)

utržive imovine koja se izdaje i drži u istoj državi članici u kojoj se nalazi matični NSB;

| (b) | kreditnih potraživanja kada je ugovor o kreditnom potraživanju uređen pravom države članice u kojoj se nalazi matični NSB; |
| --- | --- |

(b)

kreditnih potraživanja kada je ugovor o kreditnom potraživanju uređen pravom države članice u kojoj se nalazi matični NSB;

| (c) | hipotekarnih dužničkih instrumenata izdanih od strane subjekata osnovanih u državi članici u kojoj se nalazi matični NSB; |
| --- | --- |

(c)

hipotekarnih dužničkih instrumenata izdanih od strane subjekata osnovanih u državi članici u kojoj se nalazi matični NSB;

| (d) | neutrživih dužničkih instrumenata osiguranih prihvatljivim kreditnim potraživanjima koji se izdaju i drže u istoj državi članici u kojoj se nalazi matični NSB;”. |
| --- | --- |

(d)

neutrživih dužničkih instrumenata osiguranih prihvatljivim kreditnim potraživanjima koji se izdaju i drže u istoj državi članici u kojoj se nalazi matični NSB;”.

| 4. | U članku 2. umeće se sljedeći stavak 42.a:






  „42.a. | ‚dokapitalizacija u naravi unosom instrumenata javnog duga’ znači sve oblike povećanja upisanog kapitala kreditne institucije kod kojih je cijeli ili dio uloga osiguran izravnim plasmanom dužničkih instrumenata državnog ili javnog sektora kod te kreditne institucije, koje je izdala suverena država ili subjekt javnog sektora, čime se kreditnoj instituciji osigurava novi kapital;”. |
| --- | --- | --- |

4.

U članku 2. umeće se sljedeći stavak 42.a:

„42.a.

‚dokapitalizacija u naravi unosom instrumenata javnog duga’ znači sve oblike povećanja upisanog kapitala kreditne institucije kod kojih je cijeli ili dio uloga osiguran izravnim plasmanom dužničkih instrumenata državnog ili javnog sektora kod te kreditne institucije, koje je izdala suverena država ili subjekt javnog sektora, čime se kreditnoj instituciji osigurava novi kapital;”.

| 5. | U članku 2. stavak 70. zamjenjuje se sljedećim:






  „70. | ‚neutrživa imovina’ znači svaka od sljedeće imovine: oročeni depoziti, kreditna potraživanja neutrživi hipotekarni dužnički instrumenti i neutrživi dužnički instrumenti osigurani prihvatljivim kreditnim potraživanjima;”. |
| --- | --- | --- |

5.

U članku 2. stavak 70. zamjenjuje se sljedećim:

„70.

‚neutrživa imovina’ znači svaka od sljedeće imovine: oročeni depoziti, kreditna potraživanja neutrživi hipotekarni dužnički instrumenti i neutrživi dužnički instrumenti osigurani prihvatljivim kreditnim potraživanjima;”.

| 6. | U članku 2. umeće se sljedeći stavak 70.a:






  „70.a | ‚neutrživi dužnički instrumenti osigurani prihvatljivim kreditnim potraživanjima’ znači dužnički instrumenti:






  (a) | koji su, izravno ili neizravno, osigurani kreditnim potraživanjima koja zadovoljavaju sve kriterije prihvatljivosti Eurosustava za kreditna potraživanja u skladu s četvrtim dijelom glavom III. poglavljem 1. odjeljkom 11., u skladu s odredbama članka 107.f; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

U članku 2. umeće se sljedeći stavak 70.a:

„70.a

‚neutrživi dužnički instrumenti osigurani prihvatljivim kreditnim potraživanjima’ znači dužnički instrumenti:

(a)

koji su, izravno ili neizravno, osigurani kreditnim potraživanjima koja zadovoljavaju sve kriterije prihvatljivosti Eurosustava za kreditna potraživanja u skladu s četvrtim dijelom glavom III. poglavljem 1. odjeljkom 11., u skladu s odredbama članka 107.f;

| (b) | koji imaju dvostruku ulogu: i. prema kreditnoj instituciji koja je inicijator odnosnih kreditnih potraživanja; i ii. prema dinamičnom pokrivenom skupu odnosnih kreditnih potraživanja navedenih u točki (a); |
| --- | --- |

(b)

koji imaju dvostruku ulogu: i. prema kreditnoj instituciji koja je inicijator odnosnih kreditnih potraživanja; i ii. prema dinamičnom pokrivenom skupu odnosnih kreditnih potraživanja navedenih u točki (a);

| (c) | za koji nema tranširanja rizika;”. |
| --- | --- |

(c)

za koji nema tranširanja rizika;”.

| 7. | Članak 8. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
  „3.   ESB može provoditi operacije fine prilagodbe svakog radnog dana Eurosustava kako bi se ispravile likvidnosne neravnoteže u razdoblju održavanja pričuva. Ako dan trgovanja, dan namire i dan plaćanja nisu radni dani NSB-a, matični NSB nije dužan provoditi takve operacije.” |
| --- | --- |

7.

Članak 8. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   ESB može provoditi operacije fine prilagodbe svakog radnog dana Eurosustava kako bi se ispravile likvidnosne neravnoteže u razdoblju održavanja pričuva. Ako dan trgovanja, dan namire i dan plaćanja nisu radni dani NSB-a, matični NSB nije dužan provoditi takve operacije.”

| 8. | Članak 55. zamjenjuje se sljedećim:
  „Članak 55.
  Kriteriji prihvatljivosti za sudjelovanje u operacijama monetarne politike Eurosustava
  U odnosu na operacije monetarne politike Eurosustava, sukladno članku 57., Eurosustav dozvoljava sudjelovanje samo institucijama koje ispunjavaju sljedeće kriterije:






  (a) | podvrgnute su sustavu minimalnih pričuva Eurosustava sukladno članku 19. stavku 1. Statuta ESSB-a i nije im odobreno izuzeće od njihovih obveza temeljem sustava minimalnih pričuva Eurosustava sukladno Uredbi (EZ) br. 2531/98 i Uredbi (EZ) br. 1745/2003 (ESB/2003/9); |
| --- | --- | --- |

8.

Članak 55. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 55.

Kriteriji prihvatljivosti za sudjelovanje u operacijama monetarne politike Eurosustava

U odnosu na operacije monetarne politike Eurosustava, sukladno članku 57., Eurosustav dozvoljava sudjelovanje samo institucijama koje ispunjavaju sljedeće kriterije:

(a)

podvrgnute su sustavu minimalnih pričuva Eurosustava sukladno članku 19. stavku 1. Statuta ESSB-a i nije im odobreno izuzeće od njihovih obveza temeljem sustava minimalnih pričuva Eurosustava sukladno Uredbi (EZ) br. 2531/98 i Uredbi (EZ) br. 1745/2003 (ESB/2003/9);

| (b) | radi se o sljedećim institucijama:






  i. | kreditne institucije koje su podvrgnute najmanje jednom obliku usklađenog nadzora Unije/EGP-a od strane nadležnih tijela u skladu s Direktivom 2013/36/EU i Uredbom (EU) br. 575/2013; |
| --- | --- | --- |

(b)

radi se o sljedećim institucijama:

i.

kreditne institucije koje su podvrgnute najmanje jednom obliku usklađenog nadzora Unije/EGP-a od strane nadležnih tijela u skladu s Direktivom 2013/36/EU i Uredbom (EU) br. 575/2013;

| ii. | kreditne institucije u javnom vlasništvu, u smislu članka 123. stavka 2. Ugovora, koje su podvrgnute nadzoru prema standardu koji je usporediv s nadzorom nadležnih tijela temeljem Direktive 2013/36/EU i Uredbe (EU) br. 575/2013; |
| --- | --- |

ii.

kreditne institucije u javnom vlasništvu, u smislu članka 123. stavka 2. Ugovora, koje su podvrgnute nadzoru prema standardu koji je usporediv s nadzorom nadležnih tijela temeljem Direktive 2013/36/EU i Uredbe (EU) br. 575/2013;

| iii. | institucije koje su podvrgnute neusklađenom nadzoru od strane nadležnih tijela prema standardu koji je usporediv s usklađenim nadzorom Unije/EGP-a od strane nadležnih tijela temeljem Direktive 2013/36/EU) i Uredbe (EU) br. 575/2013 (npr. podružnice koje su u državi članici čija je valuta euro osnovale institucije osnovane izvan EGP-a); |
| --- | --- |

iii.

institucije koje su podvrgnute neusklađenom nadzoru od strane nadležnih tijela prema standardu koji je usporediv s usklađenim nadzorom Unije/EGP-a od strane nadležnih tijela temeljem Direktive 2013/36/EU) i Uredbe (EU) br. 575/2013 (npr. podružnice koje su u državi članici čija je valuta euro osnovale institucije osnovane izvan EGP-a);

| (c) | moraju biti financijski stabilne u smislu članka 55.a; |
| --- | --- |

(c)

moraju biti financijski stabilne u smislu članka 55.a;

| (d) | ispunjavaju sve operativne zahtjeve navedene u ugovorima ili propisima koje primjenjuje matični NSB ili ESB u pogledu određenog instrumenta ili operacije.” |
| --- | --- |

(d)

ispunjavaju sve operativne zahtjeve navedene u ugovorima ili propisima koje primjenjuje matični NSB ili ESB u pogledu određenog instrumenta ili operacije.”

| 9. | Dodaje se sljedeći članak 55.a:
  „Članak 55.a
  Procjena financijske stabilnosti institucija
  1.   Prilikom procjene financijske stabilnosti pojedinih institucija za potrebe ovog članka, Eurosustav može uzeti u obzir sljedeće informacije o bonitetu:






  (a) | informacije koje se dostavljaju svaka tri mjeseca o kapitalu, omjeru financijske poluge i omjeru likvidnosti, koji se dostavljaju sukladno Uredbi (EU) br. 575/2013 na pojedinačnoj i konsolidiranoj osnovi, u skladu s nadzornim zahtjevima; ili |
| --- | --- | --- |

9.

Dodaje se sljedeći članak 55.a:

„Članak 55.a

Procjena financijske stabilnosti institucija

1.   Prilikom procjene financijske stabilnosti pojedinih institucija za potrebe ovog članka, Eurosustav može uzeti u obzir sljedeće informacije o bonitetu:

(a)

informacije koje se dostavljaju svaka tri mjeseca o kapitalu, omjeru financijske poluge i omjeru likvidnosti, koji se dostavljaju sukladno Uredbi (EU) br. 575/2013 na pojedinačnoj i konsolidiranoj osnovi, u skladu s nadzornim zahtjevima; ili

| (b) | prema potrebi, informacije o bonitetu usporedive s informacijama iz točke (a). |
| --- | --- |

(b)

prema potrebi, informacije o bonitetu usporedive s informacijama iz točke (a).

2.   Ako te informacije o bonitetu nisu stavljene na raspolaganje matičnom NSB-u institucije niti ESB-u od strane nadzornog tijela institucije, matični NSB ili ESB mogu zahtijevati od institucije da te informacije učini dostupnima. Kada institucija izravno dostavlja te podatke, institucija je također dužna dostaviti ocjenu informacija koju je izvršilo odgovarajuće nadzorno tijelo. Može se također zahtijevati dodatna potvrda od strane vanjskog revizora.

3.   Podružnice dostavljaju informacije o omjeru financijske poluge i omjeru likvidnosti, koji se dostavljaju sukladno Uredbi (EU) br. 575/2013, ili prema potrebi, dostavljaju usporedive informacije, u odnosu na instituciju kojoj podružnica pripada, na pojedinačnoj i konsolidiranoj osnovi, u skladu s nadzornim zahtjevima.

4.   U odnosu na procjenu financijske stabilnosti institucija koje su podvrgnute dokapitalizaciji u naravi unosom instrumenata javnog duga, Eurosustav može uzeti u obzir metode korištene za dokapitalizacije u naravi i ulogu tih dokapitalizacija u naravi, uključujući vrstu i likvidnost tih instrumenata te pristup tržištu izdavatelja tih instrumenata, kod osiguravanja ispunjavanja stopa kapitala o kojima se izvješćuje u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013.

5.   Subjekti za upravljanje imovinom koji proizlaze iz sanacijskih mjera u obliku primjene instrumenta odvajanja imovine u skladu s člankom 26. Uredbe (EU) 806/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (3) ili u skladu s nacionalnim zakonodavstvom kojim se prenosi članak 42. Direktive 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4), nisu prihvatljivi za pristup operacijama monetarne politike Eurosustava.

(3)  Uredba (EU) br. 806/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2014. o utvrđivanju jedinstvenih pravila i jedinstvenog postupka za sanaciju kreditnih institucija i određenih investicijskih društava u okviru jedinstvenog sanacijskog mehanizma i jedinstvenog fonda za sanaciju te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1093/2010 (SL L 225, 30.7.2014., str. 1.)."

(4)  Direktiva 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava te o izmjeni Direktive Vijeća 82/891/EEZ i direktiva 2001/24/EZ, 2002/47/EZ, 2004/25/EZ, 2005/56/EZ, 2007/36/EZ, 2011/35/EU, 2012/30/EU i 2013/36/EU te uredbi (EU) br. 1093/2010 i (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 173, 12.6.2014., str. 190.).”"

| 10. | Članak 96. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
  „3.   Za dužnike ili jamce koji su multilateralne razvojne banke ili međunarodne organizacije, pravila iz stavka 1. i 2. se ne primjenjuju i oni se smatraju prihvatljivima neovisno o njihovom mjestu osnivanja.” |
| --- | --- |

10.

Članak 96. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Za dužnike ili jamce koji su multilateralne razvojne banke ili međunarodne organizacije, pravila iz stavka 1. i 2. se ne primjenjuju i oni se smatraju prihvatljivima neovisno o njihovom mjestu osnivanja.”

| 11. | Članak 99. zamjenjuje se sljedećim:
  „Članak 99.
  Dodatni zakonski uvjeti za kreditna potraživanja
  1.   Kako bi se osiguralo zasnivanje valjanog osiguranja za kreditna potraživanja te brzo unovčenje kreditnog potraživanja u slučaju nastanka statusa neispunjavanja obveze druge ugovorne strane, moraju biti ispunjeni dodatni zakonski uvjeti. Ti se zakonski uvjeti odnose na sljedeće:






  (a) | provjeru postojanja kreditnih potraživanja; |
| --- | --- | --- |

11.

Članak 99. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 99.

Dodatni zakonski uvjeti za kreditna potraživanja

1.   Kako bi se osiguralo zasnivanje valjanog osiguranja za kreditna potraživanja te brzo unovčenje kreditnog potraživanja u slučaju nastanka statusa neispunjavanja obveze druge ugovorne strane, moraju biti ispunjeni dodatni zakonski uvjeti. Ti se zakonski uvjeti odnose na sljedeće:

(a)

provjeru postojanja kreditnih potraživanja;

| (b) | valjanost ugovora za mobilizaciju kreditnih potraživanja |
| --- | --- |

(b)

valjanost ugovora za mobilizaciju kreditnih potraživanja

| (c) | potpuni učinak mobilizacije u odnosu na treće osobe |
| --- | --- |

(c)

potpuni učinak mobilizacije u odnosu na treće osobe

| (d) | nepostojanje ograničenja u odnosu na mobilizaciju i realizaciju kreditnih potraživanja |
| --- | --- |

(d)

nepostojanje ograničenja u odnosu na mobilizaciju i realizaciju kreditnih potraživanja

| (e) | nepostojanje ograničenja u odnosu na bankovnu tajnu i povjerljivost |
| --- | --- |

(e)

nepostojanje ograničenja u odnosu na bankovnu tajnu i povjerljivost

2.   Sadržaj ovih zakonskih uvjeta naveden je u člancima od 100. do 105. Dodatne pojedinosti o posebnim značajkama nacionalnih pravnih sustava navedene su u odgovarajućoj nacionalnoj dokumentaciji nacionalnih središnjih banaka.”

| 12. | U dijelu četvrtom glavi III. poglavlju 1. dodaje se sljedeći odjeljak:
  „Odjeljak 4.

  Kriteriji prihvatljivosti za neutržive dužničke instrumente osigurane prihvatljivim kreditnim potraživanjima

  Članak 107.a
  Prihvatljiva vrste imovine
  1.   Prihvatljiva vrsta imovine su dužnički instrumenti u okviru definicije neutrživih dužničkih instrumenata osiguranih prihvatljivim kreditnim potraživanjima iz članka 2. stavka 70.a.
  2.   Neutrživi dužnički instrumenti osigurani prihvatljivim kreditnim potraživanjima moraju imati nepromjenjivi, bezuvjetni iznos glavnice i strukturu kupona koja je u skladu s kriterijima navedenim u članku 63. Skup za pokriće mora sadržavati samo kreditna potraživanja za koja su na raspolaganju:






  (a) | posebni obrasci za dostavljanje podataka na razini pojedinačnog kredita za neutržive dužničke instrumente osigurane prihvatljivim kreditnim potraživanjima; ili |
| --- | --- | --- |

12.

U dijelu četvrtom glavi III. poglavlju 1. dodaje se sljedeći odjeljak:

„Odjeljak 4.

Kriteriji prihvatljivosti za neutržive dužničke instrumente osigurane prihvatljivim kreditnim potraživanjima

Članak 107.a

Prihvatljiva vrste imovine

1.   Prihvatljiva vrsta imovine su dužnički instrumenti u okviru definicije neutrživih dužničkih instrumenata osiguranih prihvatljivim kreditnim potraživanjima iz članka 2. stavka 70.a.

2.   Neutrživi dužnički instrumenti osigurani prihvatljivim kreditnim potraživanjima moraju imati nepromjenjivi, bezuvjetni iznos glavnice i strukturu kupona koja je u skladu s kriterijima navedenim u članku 63. Skup za pokriće mora sadržavati samo kreditna potraživanja za koja su na raspolaganju:

(a)

posebni obrasci za dostavljanje podataka na razini pojedinačnog kredita za neutržive dužničke instrumente osigurane prihvatljivim kreditnim potraživanjima; ili

| (b) | obrasci za dostavljanje podataka na razini pojedinačnog kredita za vrijednosne papire osigurane imovinom u skladu s člankom 73. |
| --- | --- |

(b)

obrasci za dostavljanje podataka na razini pojedinačnog kredita za vrijednosne papire osigurane imovinom u skladu s člankom 73.

3.   Odnosna kreditna potraživanja su ona odobrena dužnicima osnovanim u državi članici čija je valuta euro. Inicijator mora biti druga ugovorna strana Eurosustava osnovana u državi članici čija je valuta euro, a izdavatelj mora steći kreditno potraživanje od inicijatora.

4.   Izdavatelj neutrživih dužničkih instrumenata osiguranih prihvatljivim kreditnim potraživanjima mora biti subjekt posebne namjene osnovan u državi članici čija je valuta euro. Strane koje sudjeluju u transakciji, osim izdavatelja, dužnika odnosnih kreditnih potraživanja i inicijatora, moraju biti osnovane u EGP-u.

5.   Neutrživi dužnički instrumenti osigurani prihvatljivim kreditnim potraživanjima moraju biti nominirani u eurima ili u jednoj od prijašnjih valuta država članica čija je valuta euro.

6.   Nakon što izvrši pozitivnu procjenu, Eurosustav odobrava strukturu neutrživih dužničkih instrumenata osiguranih prihvatljivim kreditnim potraživanjima kao prihvatljiv kolateral Eurosustava.

7.   Mjerodavno pravo koje se primjenjuje na neutržive dužničke instrumente osigurane prihvatljivim kreditnim potraživanjima, inicijatora, dužnike, te prema potrebi jamce odnosnih kreditnih potraživanja, sporazume o odnosnim kreditnim potraživanjima i sve sporazume koji osiguravaju izravan ili neizravan prijenos odnosnih kreditnih potraživanja od strane inicijatora na izdavatelja, jest pravo države u kojoj je izdavatelj osnovan.

8.   Neutrživi dužnički instrumenti osigurani prihvatljivim kreditnim potraživanjima moraju ispunjavati uvjete o mjestu izdavanja i postupcima namire kao što je utvrđeno u člancima 66. i 67.

Članak 107.b

Nepodređenost u odnosu na neutržive dužničke instrumente osigurane prihvatljivim kreditnim potraživanjima

Neutrživi dužnički instrumenti osigurani prihvatljivim kreditnim potraživanjima ne smiju dovesti do prava na glavnicu i/ili kamatu koja su podređena pravima imatelja drugih dužničkih instrumenata istog izdavatelja.

Članak 107.c

Zahtjevi kreditne kvalitete

Neutrživi dužnički instrumenti osigurani prihvatljivim kreditnim potraživanjima moraju udovoljavati zahtjevima kreditne kvalitete Eurosustava kako je utvrđeno u ovom dijelu četvrtom glavi III. poglavlju 2. odjeljku 3.

Članak 107.d

Stjecanje odnosnih kreditnih potraživanja od strane izdavatelja

Izdavatelj mora steći skup odnosne imovine od inicijatora na način koji Eurosustav smatra ‚pravom prodajom’ ili koja je jednaka ‚pravoj prodaji’ koja je ovršiva u odnosu na bilo koju treću osobu i koja je izvan dosega inicijatora i njegovih vjerovnika, također u slučaju inicijatorove insolventnosti.

Članak 107.e

Zahtjevi za transparentnost za neutržive dužničke instrumente osigurane prihvatljivim kreditnim potraživanjima

1.   Neutrživi dužnički instrumenti osigurani prihvatljivim kreditnim potraživanjima moraju ispunjavati zahtjeve za transparentnost na razini strukture neutrživih dužničkih instrumentata osiguranih prihvatljivim kreditnim potraživanjima i na razini odnosnih pojedinih kreditnih potraživanja.

2.   Na razini strukture neutrživih dužničkih instrumenata osiguranih prihvatljivim kreditnim potraživanjima, iscrpne informacije o ključnim podacima o transakciji za neutržive dužničke instrumente osigurane prihvatljivim kreditnim potraživanjima, kao što su podaci o stranama koje sudjeluju u transakciji, sažetak ključnih strukturnih obilježja, sažeti opis kolaterala te uvjeti neutrživih dužničkih instrumenata osiguranih prihvatljivim kreditnim potraživanjima bit će javno dostupni. Eurosustav može, tijekom svoje procjene zatražiti svu dokumentaciju o transakcijama i pravnim mišljenjima koje smatra potrebnim, od bilo koje treće osobe koju smatra bitnom, uključujući, ali ne ograničavajući se na izdavatelja i/ili inicijatora.

3.   Na razini odnosnih pojedinih kreditnih potraživanja, sveobuhvatni i standardizirani podaci na razini pojedinačnih kredita o skupu odnosnih kreditnih potraživanja moraju se staviti na raspolaganje u skladu s postupcima utvrđenim u Prilogu VIII., osim u odnosu na učestalost izvještavanja i prijelazno razdoblje. Kako bi neutrživi dužnički instrumenti osigurani prihvatljivim kreditnim potraživanjima bili prihvatljivi, sva odnosna kreditna potraživanja moraju biti homogena, tj, izvješćivanje o njima mora biti moguće korištenjem jedinstvenog obrasca za dostavljanje podataka na razini pojedinačnog kredita. Eurosustav može odrediti da neutrživ dužnički instrument osiguran prihvatljivim kreditnim potraživanjima nije homogen nakon ocjene relevantnih podataka.

4.   Podaci na razini pojedinačnog kredita dostavljaju se najmanje jednom mjesečno, najkasnije mjesec dana od krajnjeg datuma. Krajnji datum kada se podaci na razini pojedinačnog kredita moraju dostaviti jest posljednji kalendarski dan u mjesecu. Ako podaci na razini pojedinačnog kredita nisu dostavljeni ili ažurirani u roku od mjesec dana od krajnjeg datuma, neutrživi dužnički instrument osiguran prihvatljivim kreditnim potraživanjima prestaje biti prihvatljiv.

5.   Zahtjevi u vezi s kvalitetom podataka koji se primjenjuju za vrijednosne papire osigurane imovinom, primijenit će se i za posebne obrasce za dostavljanje podataka na razini pojedinačnog kredita za neutržive dužničke instrumente osigurane prihvatljivim kreditnim potraživanjima. Neće se primjenjivati prijelazno razdoblje kako bi neutrživi dužnički instrument osiguran prihvatljivim kreditnim potraživanjima postigao najnižu prihvatljivu ocjenu kvalitete podataka na razini pojedinačnog kredita.

6.   Pri procjeni prihvatljivosti Eurosustav uzima u obzir: (a) svaki propust dostavljanja podataka; i (b) koliko često pojedina polja s podacima na razini pojedinačnog kredita ne sadržavaju smislene podatke.

Članak 107.f

Vrste prihvatljivih odnosnih kreditnih potraživanja

1.   Svako odnosno kreditno potraživanje mora biti u skladu s kriterijima prihvatljivosti navedenim u dijelu četvrtom glavi III. poglavlju 1. odjeljku 1., u skladu s izmjenama utvrđenim u ovom članku.

2.   Kako bi se osiguralo zasnivanje valjanog osiguranja za odnosna kreditna potraživanja, omogućavajući izdavatelju i imateljima neutrživih dužničkih instrumenata osiguranih prihvatljivim kreditnim potraživanjima brzo unovčenje tih potraživanja u slučaju nastanka statusa neispunjavanja obveze inicijatora, moraju biti ispunjeni zakonski uvjeti određeni u stavcima od 3. do 9.:

| (a) | provjera postojanja odnosnih kreditnih potraživanja; |
| --- | --- |

(a)

provjera postojanja odnosnih kreditnih potraživanja;

| (b) | valjanost ugovora za mobilizaciju odnosnih kreditnih potraživanja; |
| --- | --- |

(b)

valjanost ugovora za mobilizaciju odnosnih kreditnih potraživanja;

| (c) | potpuni učinak mobilizacije u odnosu na treće osobe; |
| --- | --- |

(c)

potpuni učinak mobilizacije u odnosu na treće osobe;

| (d) | nepostojanje ograničenja u vezi s prijenosom odnosnih kreditnih potraživanja; |
| --- | --- |

(d)

nepostojanje ograničenja u vezi s prijenosom odnosnih kreditnih potraživanja;

| (e) | nepostojanje ograničenja u vezi s realizacijom odnosnih kreditnih potraživanja; |
| --- | --- |

(e)

nepostojanje ograničenja u vezi s realizacijom odnosnih kreditnih potraživanja;

| (f) | nepostojanje ograničenja u vezi s bankovnom tajnom i povjerljivosti:
  Dodatne pojedinosti o posebnim značajkama nacionalnih pravnih sustava navedene su u odgovarajućoj nacionalnoj dokumentaciji nacionalnih središnjih banaka. |
| --- | --- |

(f)

nepostojanje ograničenja u vezi s bankovnom tajnom i povjerljivosti:

Dodatne pojedinosti o posebnim značajkama nacionalnih pravnih sustava navedene su u odgovarajućoj nacionalnoj dokumentaciji nacionalnih središnjih banaka.

3.   Nacionalna središnja banka države u kojoj je inicijator osnovan, nadzorna tijela ili vanjski revizori, provode jednokratnu provjeru postupaka koje koristi inicijator za dostavu informacija o postojanju odnosnih kreditnih potraživanja Eurosustavu.

4.   Nacionalna središnja banka države u kojoj je inicijator osnovan, poduzima najmanje sve sljedeće korake kako bi provjerila postojanje odnosnih kreditnih potraživanja koja su mobilizirana kao kolateral:

| (a) | obvezna je, najmanje tromjesečno dobiti pisanu potvrdu od inicijatora kojom inicijatori potvrđuju:






  i. | postojanje odnosnih kreditnih potraživanja (ovu potvrdu moguće je zamijeniti uzajamnim provjerama informacija koje se čuvaju u središnjim registrima kredita, ako oni postoje); |
| --- | --- | --- |

(a)

obvezna je, najmanje tromjesečno dobiti pisanu potvrdu od inicijatora kojom inicijatori potvrđuju:

i.

postojanje odnosnih kreditnih potraživanja (ovu potvrdu moguće je zamijeniti uzajamnim provjerama informacija koje se čuvaju u središnjim registrima kredita, ako oni postoje);

| ii. | usklađenost odnosnih kreditnih potraživanja s kriterijima prihvatljivosti koje primjenjuje Eurosustav; |
| --- | --- |

ii.

usklađenost odnosnih kreditnih potraživanja s kriterijima prihvatljivosti koje primjenjuje Eurosustav;

| iii. | da se odnosna kreditna potraživanja neće istodobno upotrebljavati kao kolateral u korist neke treće osobe i da druga ugovorna strana neće mobilizirati ta odnosna kreditna potraživanja kao kolateral za Eurosustav ili za bilo koju treću osobu; |
| --- | --- |

iii.

da se odnosna kreditna potraživanja neće istodobno upotrebljavati kao kolateral u korist neke treće osobe i da druga ugovorna strana neće mobilizirati ta odnosna kreditna potraživanja kao kolateral za Eurosustav ili za bilo koju treću osobu;

| iv. | da će inicijator obavijestiti odgovarajući NSB najkasnije tijekom sljedećeg radnog dana o svakom događaju koji bitno utječe na vrijednost kolaterala odnosnih kreditnih potraživanja, posebno o prijevremenoj, djelomičnoj ili ukupnoj otplati, smanjenju vrijednosti ili značajnoj promjeni uvjeta odnosnih kreditnih potraživanja; |
| --- | --- |

iv.

da će inicijator obavijestiti odgovarajući NSB najkasnije tijekom sljedećeg radnog dana o svakom događaju koji bitno utječe na vrijednost kolaterala odnosnih kreditnih potraživanja, posebno o prijevremenoj, djelomičnoj ili ukupnoj otplati, smanjenju vrijednosti ili značajnoj promjeni uvjeta odnosnih kreditnih potraživanja;

| (b) | NSB države u kojoj se inicijator nalazi ili odgovarajući središnji registri kredita, nadležna tijela za nadzor banaka ili vanjski revizori, obavljaju nasumične provjere kvalitete i točnosti pisane potvrde inicijatora, dostavljanjem fizičke dokumentacije ili putem posjeta na licu mjesta. Provjerene informacije u odnosu na svako odnosno kreditno potraživanje moraju obuhvatiti najmanje značajke koje utvrđuju postojanje i prihvatljivost odnosnih kreditnih potraživanja. Za inicijatore sa sustavima zasnovanim na internim rejtinzima (sustav IRB) koji su odobreni od strane ECAF-a, provode se dodatne provjere procjene kreditne kvalitete odnosnih kreditnih potraživanja koje uključuju provjere vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza (PD) u odnosu na dužnike kreditnih potraživanja koja osiguravaju neutržive dužničke instrumente osigurane prihvatljivim kreditnim potraživanjima koji se koriste u kreditnim operacijama Eurosustava; |
| --- | --- |

(b)

NSB države u kojoj se inicijator nalazi ili odgovarajući središnji registri kredita, nadležna tijela za nadzor banaka ili vanjski revizori, obavljaju nasumične provjere kvalitete i točnosti pisane potvrde inicijatora, dostavljanjem fizičke dokumentacije ili putem posjeta na licu mjesta. Provjerene informacije u odnosu na svako odnosno kreditno potraživanje moraju obuhvatiti najmanje značajke koje utvrđuju postojanje i prihvatljivost odnosnih kreditnih potraživanja. Za inicijatore sa sustavima zasnovanim na internim rejtinzima (sustav IRB) koji su odobreni od strane ECAF-a, provode se dodatne provjere procjene kreditne kvalitete odnosnih kreditnih potraživanja koje uključuju provjere vjerojatnosti nastanka statusa neispunjavanja obveza (PD) u odnosu na dužnike kreditnih potraživanja koja osiguravaju neutržive dužničke instrumente osigurane prihvatljivim kreditnim potraživanjima koji se koriste u kreditnim operacijama Eurosustava;

| (c) | za provjere koje sukladno članku 107.f stavku 3. ili članku 107.f stavku 4. točkama (a) ili (b) poduzima NSB države u kojoj se nalazi inicijator, nadzorna tijela, vanjski revizori ili središnji registri kredita, te oni koji poduzimaju te provjere ovlašteni su za obavljanje takvih istraga, prema potrebi temeljem ugovora ili u skladu s važećim nacionalnim zahtjevima. |
| --- | --- |

(c)

za provjere koje sukladno članku 107.f stavku 3. ili članku 107.f stavku 4. točkama (a) ili (b) poduzima NSB države u kojoj se nalazi inicijator, nadzorna tijela, vanjski revizori ili središnji registri kredita, te oni koji poduzimaju te provjere ovlašteni su za obavljanje takvih istraga, prema potrebi temeljem ugovora ili u skladu s važećim nacionalnim zahtjevima.

5.   Ugovor o prijenosu odnosnih kreditnih potraživanja izdavatelju ili ugovor o njihovoj mobilizaciji putem prijenosa, ustupanja potraživanja ili zaloga, važeći je između izdavatelja i inicijatora i/ili stjecatelja/primatelja ustupljenih prava/založnih vjerovnika, ovisno o slučaju, prema važećem nacionalnom pravu. Inicijator i/ili stjecatelj moraju ispuniti sve pravne formalnosti potrebne za osiguranje valjanosti ugovora i osiguranje važećeg izravnog ili neizravnog prijenosa odnosnih kreditnih potraživanja kao kolaterala, ovisno o slučaju. U odnosu na obavješćivanje dužnika, primjenjuje se sljedeće, ovisno o važećem nacionalnom pravu.

| (a) | Ponekad mogu biti potrebni obavješćivanje dužnika ili registracija s javnim učinkom: i. prijenosa (izravnog ili neizravnog) odnosnih kreditnih potraživanja izdavatelju; ili ii. kada druge ugovorne strane kao kolateral mobiliziraju neutržive dužničke instrumente osigurane prihvatljivim kreditnim potraživanjima matičnom NSB-u kako bi se osigurala potpuna učinkovitost takvog prijenosa ili mobilizacije u odnosu na treće osobe; a posebno iii. radi osiguranja prava prednosti osiguranja izdavatelja (u odnosu na odnosna kreditna potraživanja) i/ili osiguranja prava prednosti matičnog NSB-a (u odnosu na neutržive dužničke instrumente osigurane prihvatljivim kreditnim potraživanjima koji se koriste kao kolateral) u odnosu na druge vjerovnike. U takvim slučajevima, tim zahtjevima za obavještavanje ili registraciju potrebno je udovoljiti: i. unaprijed ili u vrijeme stvarnog prijenosa odnosnih kreditnih potraživanja (izravnog ili neizravnog) izdavatelju; ili ii. u trenutku kada druge ugovorne strane mobiliziraju neutržive dužničke instrumente osigurane prihvatljivim kreditnim potraživanjima kao kolateral matičnom NSB-u. |
| --- | --- |

(a)

Ponekad mogu biti potrebni obavješćivanje dužnika ili registracija s javnim učinkom: i. prijenosa (izravnog ili neizravnog) odnosnih kreditnih potraživanja izdavatelju; ili ii. kada druge ugovorne strane kao kolateral mobiliziraju neutržive dužničke instrumente osigurane prihvatljivim kreditnim potraživanjima matičnom NSB-u kako bi se osigurala potpuna učinkovitost takvog prijenosa ili mobilizacije u odnosu na treće osobe; a posebno iii. radi osiguranja prava prednosti osiguranja izdavatelja (u odnosu na odnosna kreditna potraživanja) i/ili osiguranja prava prednosti matičnog NSB-a (u odnosu na neutržive dužničke instrumente osigurane prihvatljivim kreditnim potraživanjima koji se koriste kao kolateral) u odnosu na druge vjerovnike. U takvim slučajevima, tim zahtjevima za obavještavanje ili registraciju potrebno je udovoljiti: i. unaprijed ili u vrijeme stvarnog prijenosa odnosnih kreditnih potraživanja (izravnog ili neizravnog) izdavatelju; ili ii. u trenutku kada druge ugovorne strane mobiliziraju neutržive dužničke instrumente osigurane prihvatljivim kreditnim potraživanjima kao kolateral matičnom NSB-u.

| (b) | Ako ex ante obavješćivanje dužnika ili registracija s javnim učinkom nije potrebna u skladu s točkom (a), kao što je određeno važećom nacionalnom dokumentacijom, zahtijeva se ex post obavješćivanje dužnika. Ex post obavješćivanje znači da se dužnik mora obavijestiti, kako je određeno važećom nacionalnom dokumentacijom, o prijenosu ili mobilizaciji odnosnih kreditnih potraživanja odmah nakon nastanka statusa neispunjavanja obveza ili sličnog kreditnog događaja kako je detaljnije opisano u važećoj nacionalnoj dokumentaciji. |
| --- | --- |

(b)

Ako ex ante obavješćivanje dužnika ili registracija s javnim učinkom nije potrebna u skladu s točkom (a), kao što je određeno važećom nacionalnom dokumentacijom, zahtijeva se ex post obavješćivanje dužnika. Ex post obavješćivanje znači da se dužnik mora obavijestiti, kako je određeno važećom nacionalnom dokumentacijom, o prijenosu ili mobilizaciji odnosnih kreditnih potraživanja odmah nakon nastanka statusa neispunjavanja obveza ili sličnog kreditnog događaja kako je detaljnije opisano u važećoj nacionalnoj dokumentaciji.

| (c) | Točke (a) i (b) su minimalni zahtjevi. Eurosustav može donijeti odluku da zahtijeva ex ante obavješćivanje ili registraciju i u situacijama osim onih gore navedenih, uključujući u slučaju instrumenata koji glase na donositelja. |
| --- | --- |

(c)

Točke (a) i (b) su minimalni zahtjevi. Eurosustav može donijeti odluku da zahtijeva ex ante obavješćivanje ili registraciju i u situacijama osim onih gore navedenih, uključujući u slučaju instrumenata koji glase na donositelja.

6.   Odnosna kreditna potraživanja moraju biti u potpunosti prenosiva i moraju se se moći prenijeti izdavatelju bez ograničenja. Ugovori o odnosnim kreditnim potraživanjima ili drugi sporazumi između inicijatora i dužnika ne smiju sadržavati nikakve ograničavajuće odredbe o prijenosu kolaterala. Sporazumi o odnosnim kreditnim potraživanjima ili drugi sporazumi između inicijatora i dužnika ne smiju sadržavati nikakva ograničenja u odnosu na realizaciju odnosnih kreditnih potraživanja, uključujući bilo kakva ograničenja u odnosu na oblik, vrijeme ili druge zahtjeve u vezi s realizacijom, tako da će Eurosustav biti u stanju realizirati kolateral neutrživih dužničkih instrumenata osiguranih prihvatljivim kreditnim potraživanjima.

7.   Ne dovodeći u pitanje stavak 6., odredbe koje ograničavaju prijenos udjela sindiciranih kredita bankama, financijskim institucijama i tijelima koja su redovito uključena ili osnovana u svrhu izdavanja, kupnje ili ulaganja u kredite, vrijednosne papire ili drugu financijsku imovinu, ne smatraju se ograničenjem realizacije odnosnih kreditnih potraživanja.

8.   Ne dovodeći u pitanje stavke 6. i 7., agent (eng. facility agent) za prikupljanje i raspodjelu plaćanja i upravljanje kreditom ne smatra se ograničenjem prijenosa i realizacije udjela sindiciranog kredita, pod sljedećim uvjetima:

| (a) | ako je agent (eng. facility agent) kreditna institucija koja se nalazi u državi članici; i |
| --- | --- |

(a)

ako je agent (eng. facility agent) kreditna institucija koja se nalazi u državi članici; i

| (b) | odnos između odgovarajućeg člana sindikata i agenta (eng. facility agent) može biti prenesen uz udio sindiciranog kredita ili kao dio udjela sindiciranog kredita. |
| --- | --- |

(b)

odnos između odgovarajućeg člana sindikata i agenta (eng. facility agent) može biti prenesen uz udio sindiciranog kredita ili kao dio udjela sindiciranog kredita.

9.   Inicijator i dužnik ugovorom utvrđuju da je dužnik bezuvjetno suglasan s dostavljanjem Eurosustavu, od strane inicijatora, izdavatelja i svake druge ugovorne strane koja mobilizira dužnički instrument osiguran prihvatljivim kreditnim potraživanjima, pojedinosti o tom odnosnom kreditnom potraživanju i dužniku, koje zahtijeva matični NSB u svrhu zasnivanja valjanog osiguranja naplate odnosnih kreditnih potraživanja i brze realizacije kreditnih potraživanja u slučaju nastanka statusa neispunjavanja obveza inicijatora/izdavatelja.”

| 13. | U dijelu četvrtom glavi III. poglavlju 2. dodaje se sljedeći odjeljak:
  „Odjeljak 3.

  Zahtjevi kreditne kvalitete Eurosustava za neutržive dužničke instrumente osigurane prihvatljivim kreditnim potraživanjima

  Članak112.a
  Zahtjevi kreditne kvalitete Eurosustava za neutržive dužničke instrumente osigurane prihvatljivim kreditnim potraživanjima
  1.   Neutrživi dužnički instrumenti osigurani prihvatljivim kreditnim potraživanjima ne moraju biti procijenjeni od strane jednog od četiriju izvora za kreditnu procjenu kojeg je prihvatio Eurosustav u skladu s općim kriterijima za prihvaćanje iz dijela četvrtog glave V..
  2.   Svako odnosno kreditno potraživanje u skupu za pokriće neutrživih dužničkih instrumenata osiguranih prihvatljivim kreditnim potraživanjima ima kreditnu procjenu od strane jednog od četiriju izvora za kreditnu procjenu kojeg je prihvatio Eurosustav u skladu s općim kriterijima za prihvaćanje iz dijela četvrtog glave V.. Pored toga, korišteni sustav za kreditnu procjenu ili izvor, mora biti isti sustavi ili izvor koje je odabrao inicijator u skladu s člankom 110. Primjenjuju se pravila o zahtjevima kreditne kvalitete Eurosustava za odnosna kreditna potraživanja utvrđenja u odjeljku 1.
  3.   Kreditna kvaliteta svakog odnosnog kreditnog potraživanja u skupu za pokriće neutrživih dužničkih instrumenata osiguranih prihvatljivim kreditnim potraživanjima procjenjuje se na temelju kreditne kvalitete dužnika ili jamca koja odgovara najmanje 3. stupnju kreditne kvalitete, kao što je određeno u usklađenoj ljestvici kreditnih rejtinga Eurosustava.” |
| --- | --- |

13.

U dijelu četvrtom glavi III. poglavlju 2. dodaje se sljedeći odjeljak:

„Odjeljak 3.

Zahtjevi kreditne kvalitete Eurosustava za neutržive dužničke instrumente osigurane prihvatljivim kreditnim potraživanjima

Članak112.a

Zahtjevi kreditne kvalitete Eurosustava za neutržive dužničke instrumente osigurane prihvatljivim kreditnim potraživanjima

1.   Neutrživi dužnički instrumenti osigurani prihvatljivim kreditnim potraživanjima ne moraju biti procijenjeni od strane jednog od četiriju izvora za kreditnu procjenu kojeg je prihvatio Eurosustav u skladu s općim kriterijima za prihvaćanje iz dijela četvrtog glave V..

2.   Svako odnosno kreditno potraživanje u skupu za pokriće neutrživih dužničkih instrumenata osiguranih prihvatljivim kreditnim potraživanjima ima kreditnu procjenu od strane jednog od četiriju izvora za kreditnu procjenu kojeg je prihvatio Eurosustav u skladu s općim kriterijima za prihvaćanje iz dijela četvrtog glave V.. Pored toga, korišteni sustav za kreditnu procjenu ili izvor, mora biti isti sustavi ili izvor koje je odabrao inicijator u skladu s člankom 110. Primjenjuju se pravila o zahtjevima kreditne kvalitete Eurosustava za odnosna kreditna potraživanja utvrđenja u odjeljku 1.

3.   Kreditna kvaliteta svakog odnosnog kreditnog potraživanja u skupu za pokriće neutrživih dužničkih instrumenata osiguranih prihvatljivim kreditnim potraživanjima procjenjuje se na temelju kreditne kvalitete dužnika ili jamca koja odgovara najmanje 3. stupnju kreditne kvalitete, kao što je određeno u usklađenoj ljestvici kreditnih rejtinga Eurosustava.”

| 14. | U dijelu četvrtom glavi VI. poglavlju 2. dodaje se sljedeći članak:
  „Članak 133.a
  Utvrđivanje mjera za kontrolu rizika za neutržive dužničke instrumente osigurane prihvatljivim kreditnim potraživanjima
  Na svako odnosno kreditno potraživanje uključeno u skup za pokriće primjenjuje se korektivni faktor koji se primjenjuje na pojedinačnoj razini u skladu s pravilima utvrđenim u članku 131. Agregirana vrijednost odnosnih kreditnih potraživanja uključenih u skupu za pokriće nakon primjene korektivnih faktora, mora u svako doba ostati jednaka ili biti iznad vrijednosti nepodmirene glavnice neutrživih dužničkih instrumenata osiguranih prihvatljivim kreditnim potraživanjima. Ako agregirana vrijednost padne ispod praga navedenog u prethodnoj rečenici, dužnički instrument osiguran prihvatljivim kreditnim potraživanjima vrednuje se po vrijednosti nula.” |
| --- | --- |

14.

U dijelu četvrtom glavi VI. poglavlju 2. dodaje se sljedeći članak:

„Članak 133.a

Utvrđivanje mjera za kontrolu rizika za neutržive dužničke instrumente osigurane prihvatljivim kreditnim potraživanjima

Na svako odnosno kreditno potraživanje uključeno u skup za pokriće primjenjuje se korektivni faktor koji se primjenjuje na pojedinačnoj razini u skladu s pravilima utvrđenim u članku 131. Agregirana vrijednost odnosnih kreditnih potraživanja uključenih u skupu za pokriće nakon primjene korektivnih faktora, mora u svako doba ostati jednaka ili biti iznad vrijednosti nepodmirene glavnice neutrživih dužničkih instrumenata osiguranih prihvatljivim kreditnim potraživanjima. Ako agregirana vrijednost padne ispod praga navedenog u prethodnoj rečenici, dužnički instrument osiguran prihvatljivim kreditnim potraživanjima vrednuje se po vrijednosti nula.”

| 15. | U dijelu četvrtom glavi VIII. dodaje se sljedeći članak 138.a:
  „Članak 138.a
  Upotreba dužničkih instrumenata povezanih s dokapitalizacijom u naravi unosom instrumenata javnog duga
  Instrumente javnog duga koji se upotrebljavaju u dokapitalizaciji u naravi druge ugovorne strane može kao kolateral upotrebljavati samo ta druga ugovorna strana ili bilo koja druga ugovorna strana koja ima bliske veze kao što je određeno u članku 138. stavku 2., s tom drugom ugovornom stranom ako Eurosustav smatra da je razina pristupa tržištu njihovog izdavatelja prikladna, također uzimajući u obzir ulogu koju takvi instrumenti igraju u dokapitalizaciji.” |
| --- | --- |

15.

U dijelu četvrtom glavi VIII. dodaje se sljedeći članak 138.a:

„Članak 138.a

Upotreba dužničkih instrumenata povezanih s dokapitalizacijom u naravi unosom instrumenata javnog duga

Instrumente javnog duga koji se upotrebljavaju u dokapitalizaciji u naravi druge ugovorne strane može kao kolateral upotrebljavati samo ta druga ugovorna strana ili bilo koja druga ugovorna strana koja ima bliske veze kao što je određeno u članku 138. stavku 2., s tom drugom ugovornom stranom ako Eurosustav smatra da je razina pristupa tržištu njihovog izdavatelja prikladna, također uzimajući u obzir ulogu koju takvi instrumenti igraju u dokapitalizaciji.”

| 16. | Članak 148. zamjenjuje se sljedećim:
  „Članak 148.
  Opća načela
  1.   Druge ugovorne strane mogu upotrebljavati prihvatljivu imovinu na prekograničnoj osnovi na cijelom europoručju za sve vrste kreditnih operacija Eurosustava.
  2.   Druge ugovorne strane mogu za prekograničnu upotrebu mobilizirati prihvatljivu imovinu koja nije oročeni depozit i neutrživ dužnički instrument osiguran prihvatljivim kreditnim potraživanjima, u skladu sa sljedećim:






  (a) | kreditna potraživanja i hipotekarni dužnički instrumenti mobiliziraju se putem: i. prihvatljivih veza između sustava namire vrijednosnih papira EGP-a koji su pozitivno ocijenjeni u skladu s Okvirom za procjenu korisnika Eurosustava; ii. primjenjivih postupaka korespondentnog centralnobankarskog modela (CCBM); i |
| --- | --- | --- |

16.

Članak 148. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 148.

Opća načela

1.   Druge ugovorne strane mogu upotrebljavati prihvatljivu imovinu na prekograničnoj osnovi na cijelom europoručju za sve vrste kreditnih operacija Eurosustava.

2.   Druge ugovorne strane mogu za prekograničnu upotrebu mobilizirati prihvatljivu imovinu koja nije oročeni depozit i neutrživ dužnički instrument osiguran prihvatljivim kreditnim potraživanjima, u skladu sa sljedećim:

(a)

kreditna potraživanja i hipotekarni dužnički instrumenti mobiliziraju se putem: i. prihvatljivih veza između sustava namire vrijednosnih papira EGP-a koji su pozitivno ocijenjeni u skladu s Okvirom za procjenu korisnika Eurosustava; ii. primjenjivih postupaka korespondentnog centralnobankarskog modela (CCBM); i

| (b) | kreditna potraživanja i hipotekarni dužnički instrumenti mobiliziraju se u skladu s primjenjivim postupcima korespondentnog centralnobankarskog modela (CCBM) budući da se ne mogu prenositi preko sustava namire vrijednosnih papira. |
| --- | --- |

(b)

kreditna potraživanja i hipotekarni dužnički instrumenti mobiliziraju se u skladu s primjenjivim postupcima korespondentnog centralnobankarskog modela (CCBM) budući da se ne mogu prenositi preko sustava namire vrijednosnih papira.

3.   Utrživa imovina može se koristiti preko računa NSB-a u sustavu namire vrijednosnih papira koji se nalaze u državi koja nije država u kojoj se nalazi navedeni NSB ako je Eurosustav odobrio korištenje takvog računa.

4.   Središnja banka De Nederlandsche Bank ovlaštena je za korištenje svojeg računa u Euroclear banci za namiru kolateralnih transakcija u euroobveznicama koje je izdao taj međunarodni središnji depozitorij vrijednosnih papira. Središnja banka Central Bank of Ireland ovlaštena je za otvaranje sličnog računa u Euroclear banci. Taj se račun može koristiti za svu prihvatljivu imovinu koja se drži u Euroclear banci, tj. uključujući prihvatljivu imovinu prenesenu na Euroclear banku preko prihvatljivih veza.

5.   Druge ugovorne strane izvršavaju prijenos prihvatljive imovine preko svojih računa za namiru vrijednosnih papira u sustavu namire vrijednosnih papira koji je pozitivno ocijenjen u skladu s Okvirom za procjenu korisnika Eurosustava.

6.   Druga ugovorna strana koja nema skrbnički račun kod NSB-a ili račun za namiru vrijednosnih papira u sustavu namire vrijednosnih papira koji je pozitivno ocijenjen u skladu s Okvirom za procjenu korisnika Eurosustava, može namiriti transakcije preko računa za namiru vrijednosnih papira ili skrbničkog računa korespondentne kreditne institucije.”

| 17. | Članak 158. zamjenjuje se sljedećim:
  „Članak 158.
  Diskrecijske mjere radi opreznosti u poslovanju ili nakon događaja nastanka statusa neispunjavanja obveza
  1.   Radi opreznosti u poslovanju, Eurosustav može poduzeti bilo koju od sljedećih mjera:






  (a) | privremeno isključiti, ograničiti ili trajno isključiti drugoj ugovornoj strani pristup operacijama monetarne politike Eurosustava u skladu s bilo kojim ugovorom ili propisom koji primjenjuje matični NSB ili ESB; |
| --- | --- | --- |

17.

Članak 158. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 158.

Diskrecijske mjere radi opreznosti u poslovanju ili nakon događaja nastanka statusa neispunjavanja obveza

1.   Radi opreznosti u poslovanju, Eurosustav može poduzeti bilo koju od sljedećih mjera:

(a)

privremeno isključiti, ograničiti ili trajno isključiti drugoj ugovornoj strani pristup operacijama monetarne politike Eurosustava u skladu s bilo kojim ugovorom ili propisom koji primjenjuje matični NSB ili ESB;

| (b) | odbiti, ograničiti uporabu ili primijeniti dodatne korektivne faktore na imovinu koju je određena druga ugovorna strana mobilizirala kao kolateral u kreditnim operacijama Eurosustava na temelju informacija koje Eurosustav smatra značajnima, posebno ako se čini da kreditna kvaliteta druge ugovorne strane pokazuje visoku korelaciju s kreditnom kvalitetom imovine koja je mobilizirana kao kolateral. |
| --- | --- |

(b)

odbiti, ograničiti uporabu ili primijeniti dodatne korektivne faktore na imovinu koju je određena druga ugovorna strana mobilizirala kao kolateral u kreditnim operacijama Eurosustava na temelju informacija koje Eurosustav smatra značajnima, posebno ako se čini da kreditna kvaliteta druge ugovorne strane pokazuje visoku korelaciju s kreditnom kvalitetom imovine koja je mobilizirana kao kolateral.

2.   Drugim ugovornim stranama koje podliježu nadzoru kao što je utvrđeno u članku 55. točki (b) podtočki i. ali koje ne ispunjavaju zahtjeve za regulatornim kapitalom utvrđene u Uredbi (EU) br. 575/2013, ili na pojedinačnoj i/ili konsolidiranoj osnovi, u skladu s nadzornim zahtjevima i drugim ugovornim stranama koje podliježu nadzoru koji je usporediv s nadzorom iz članka 55. točke (b) podtočke iii., ali koji ispunjava zahtjeve usporedive zahtjevima za regulatornim kapitalom utvrđene u Uredbi (EU) br. 575/2013, ili na pojedinačnoj i/ili konsolidiranoj osnovi, privremeno će se isključiti, ograničiti ili trajno isključiti pristup operacijama monetarne politike Eurosustava na temelju opreznosti. Postoji iznimka za slučajeve kada Eurosustav smatra da se usklađenost može ponovno upostaviti putem odgovarajućih i pravovremenih mjera dokapitalizacije, kao što je utvrdilo Upravno vijeće.

3.   U kontekstu svoje procjene financijske stabilnosti druge ugovorne strane u skladu s člankom 55. točkom (c), a neovisno o bilo kojim drugim diskrecijskim mjerama, Eurosustav može sljedećim drugim ugovornim stranama privremeno isključiti, ograničiti ili trajno isključiti pristup operacijama monetarne politike Eurosustava na temelju opreznosti:

| (a) | drugim ugovornim stranama za koje informacije o stopama kapitala u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013 nisu pravovremeno, ili najkasnije u roku od 14 tjedana, stavljene na raspolaganje odgovarajućem NSB-u i ESB-u od kraja odgovarajućeg tromjesečja; |
| --- | --- |

(a)

drugim ugovornim stranama za koje informacije o stopama kapitala u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013 nisu pravovremeno, ili najkasnije u roku od 14 tjedana, stavljene na raspolaganje odgovarajućem NSB-u i ESB-u od kraja odgovarajućeg tromjesečja;

| (b) | drugim ugovornim stranama koje ne moraju izvješćivati o stopama kapitala u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013, ali za koje informacije usporedive onima iz članka 55. točke (b) podtočke ii. nisu pravovremeno, ili najkasnije u roku od 14 tjedana, stavljene na raspolaganje odgovarajućem NSB-u i ESB-u od kraja odgovarajućeg tromjesečja. |
| --- | --- |

(b)

drugim ugovornim stranama koje ne moraju izvješćivati o stopama kapitala u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013, ali za koje informacije usporedive onima iz članka 55. točke (b) podtočke ii. nisu pravovremeno, ili najkasnije u roku od 14 tjedana, stavljene na raspolaganje odgovarajućem NSB-u i ESB-u od kraja odgovarajućeg tromjesečja.

U slučaju da je pristup monetarnim operacijama Eurosustava privremeno isključen, ograničen ili trajno isključen, pristup se može ponovno uspostaviti čim su bitne informacije stavljene na raspolaganje odgovarajućem NSB-u ili ESB-u, a Eurosustav utvrdi da druga ugovorna strana ispunjava kriterij financijske stabilnosti u skladu s člankom 55. točkom (c).

4.   Neovisno o bilo kojim drugim diskrecijskim mjerama, Eurosustav će na temelju načela opreznosti ograničiti pristup operacijama monetarne politike drugim ugovornim stranama za koje odgovarajuća tijela ‚smatraju da propadaju ili je vjerojatno da će propasti’, na temelju uvjeta utvrđenih u članku 18. stavku 4. točkama (a) do (d) Uredbe (EU) br. 806/2014 ili na temelju uvjeta utvrđenih u nacionalnom zakonodavstvu kojim se prenosi članak 32. stavak 4. točke (a) do (d) Direktive 2014/59/EU. Ograničenje odgovara razini pristupa kreditnim operacijama Eurosustava važećih u vrijeme kada se za te druge ugovorne strana ‚smatra da propadaju ili je vjerojatno da će propasti’.

5.   Pored ograničavanja pristupa operacijama monetarne politike Eurosustava u skladu sa stavkom 4., Eurosustav može, na temelju načela opreznosti, dalje ograničiti ili isključiti drugim ugovornim stranama pristup monetarnim operacijama Eurosustava ako se ‚smatra da propadaju ili je vjerojatno da će propasti’ u skladu sa stavkom 4., a ispunjavaju bilo koji od sljedećih uvjeta:

| (a) | sanacijsko tijelo ih nije podvrgnulo mjerama sanacije zbog toga što je razumno očekivati da bi druge alternativne mjere privatnog sektora ili nadzorne mjere navedene u članku 18. stavku 1. točki (b) Uredbe (EU) br. 806/2014 i nacionalnom zakonodavstvu kojim se prenosi članak 32. stavak 1. točka (b) Direktive 2014/59/EU, spriječile njegovo propadanje u razumnom vremenskom razdoblju, uzimajući u obzir razvoj alternativne mjere privatnog sektora ili nadzorne mjere; |
| --- | --- |

(a)

sanacijsko tijelo ih nije podvrgnulo mjerama sanacije zbog toga što je razumno očekivati da bi druge alternativne mjere privatnog sektora ili nadzorne mjere navedene u članku 18. stavku 1. točki (b) Uredbe (EU) br. 806/2014 i nacionalnom zakonodavstvu kojim se prenosi članak 32. stavak 1. točka (b) Direktive 2014/59/EU, spriječile njegovo propadanje u razumnom vremenskom razdoblju, uzimajući u obzir razvoj alternativne mjere privatnog sektora ili nadzorne mjere;

| (b) | procijenjeno je da ispunjavaju uvjete za sanaciju u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 806/2014 ili u skladu s nacionalnom zakonodavstvom kojim se prenosi članak 32. stavak 1. Direktive 2014/59/EU, s obzirom na razvoj sanacijske mjere; |
| --- | --- |

(b)

procijenjeno je da ispunjavaju uvjete za sanaciju u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 806/2014 ili u skladu s nacionalnom zakonodavstvom kojim se prenosi članak 32. stavak 1. Direktive 2014/59/EU, s obzirom na razvoj sanacijske mjere;

| (c) | proizlaze iz sanacijske mjere kao što je određeno člankom 3. stavkom 10. Uredbe (EU) br. 806/2014 i nacionalnim zakonodavstvom kojim se prenosi članak 2. stavak 40. Direktive 2014/59/EU, ili iz alternativne mjere privatnog sektora ili nadzorne mjere kao što je navedeno u članku 18. stavku 1. točki (b) Uredbe (EU) br. 806/2014 i nacionalnom zakonodavstvu kojim se prenosi članak 32. stavak 1. točka (b) Direktive 2014/59/EU. |
| --- | --- |

(c)

proizlaze iz sanacijske mjere kao što je određeno člankom 3. stavkom 10. Uredbe (EU) br. 806/2014 i nacionalnim zakonodavstvom kojim se prenosi članak 2. stavak 40. Direktive 2014/59/EU, ili iz alternativne mjere privatnog sektora ili nadzorne mjere kao što je navedeno u članku 18. stavku 1. točki (b) Uredbe (EU) br. 806/2014 i nacionalnom zakonodavstvu kojim se prenosi članak 32. stavak 1. točka (b) Direktive 2014/59/EU.

6.   Osim ograničavanja pristupa operacijama monetarne politike Eurosustava u skladu sa stavkom 4., Eurosustav može, na temelju načela opreznosti, dalje ograničiti ili isključiti drugim ugovornim stranama pristup monetarnim operacijama Eurosustava ako se ‚smatra da propadaju ili je vjerojatno da će propasti’, ali za koje nije predviđena sanacijska mjera, niti je razumno očekivati da bi alternativna mjera privatnog sektora ili nadzorna mjera spriječile propadanje institucije u razumnom vremenskom razdoblju, kao što je navedeno u članku 18. stavku 1. točke (b) Uredbe (EU) br. 806/2014 i nacionalnom zakonodavstvu kojim se prenosi članak 32. stavak 1. točka (b) Direktive 2014/59/EU.

7.   U slučaju da se diskrecijska mjera temelji na informacijama o bonitetu, Eurosustav upotrebljava sve takve informacije, koje su dostavile ili druge ugovorne strane ili nadzorna tijela, na način koji je strogo primjeren i potreban za obavljanje zadataka Eurosustava pri vođenju monetarne politike.

8.   U slučaju nastanka statusa neispunjavanja obveza, Eurosustav može druge ugovorne strane koje su u statusu neispunjavanja obveze, privremeno isključiti, ograničiti ili trajno isključiti iz pristupa operacijama monetarne politike Eurosustava, u skladu s bilo kojim ugovorom ili propisom koji primjenjuje Eurosustav.

9.   Sve diskrecijske mjere Eurosustava moraju se primjenjivati razmjerno i na nediskriminirajući način te ih Eurosustav mora opravdati.”

| 18. | Članak 170. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
  „2.   Za rješavanje sporova nadležni su sudovi države članice čija je valuta euro u kojoj se nalazi NSB, ne dovodeći pri tome u pitanje nadležnost Suda Europske unije.” |
| --- | --- |

18.

Članak 170. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Za rješavanje sporova nadležni su sudovi države članice čija je valuta euro u kojoj se nalazi NSB, ne dovodeći pri tome u pitanje nadležnost Suda Europske unije.”

Članak 2.

Stupanje na snagu i provedba

1.   Ova Smjernica stupa na snagu na dan kada su o njoj obaviještene nacionalne središnje banke.

2.   Nacionalne središnje banke poduzimaju potrebne mjere radi usklađivanja s ovom Smjernicom i primjenjuju ih od 2. studenoga 2015. Nacionalne središnje banke izvješćuju ESB o propisima i sredstvima u vezi tih mjera najkasnije do 6. listopada 2015.

Članak 3.

Adresati

Ova Smjernica upućena je svim središnjim bankama Eurosustava.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 27. kolovoza 2015.

Upravno vijeće ESB-a

Predsjednik ESB-a

Mario DRAGHI

---

(1)  Smjernica (EU) 2015/510 Europske središnje banke od 19. prosinca 2014. o provedbi monetarne politike Eurosustava (ESB/2014/60) (SL L 91, 2.4.2015., str. 3.).

1

---