# Europeiska unionens C 391/24 n

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 391 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 58 årgången24 november 2015 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 391

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

58 årgången24 november 2015

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Den 29:e sessionen hölls i Suva (Fiji) den 15–17 juni 2015 |
| 2015/C 391/01 | Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska unionen och dess medlemsstater, å andra sidan — Protokoll från sammanträdet måndagen den 15 juni 2015 | 1 |
| 2015/C 391/02 | Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska unionen och dess medlemsstater, å andra sidan — Protokoll från sammanträdet tisdagen den 16 juni 2015 | 6 |
| 2015/C 391/03 | Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska unionen och dess medlemsstater, å andra sidan — Protokoll från sammanträdet onsdagen den 17 juni 2015 | 11 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Den 29:e sessionen hölls i Suva (Fiji) den 15–17 juni 2015

2015/C 391/01

Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska unionen och dess medlemsstater, å andra sidan — Protokoll från sammanträdet måndagen den 15 juni 2015

1

2015/C 391/02

Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska unionen och dess medlemsstater, å andra sidan — Protokoll från sammanträdet tisdagen den 16 juni 2015

6

2015/C 391/03

Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska unionen och dess medlemsstater, å andra sidan — Protokoll från sammanträdet onsdagen den 17 juni 2015

11

---

| TECKENFÖRKLARING






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

TECKENFÖRKLARING

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

FÖRKORTNINGAR FÖR UTSKOTTENS NAMN

| AFET: | Utskottet för utrikesfrågor |
| --- | --- |
| DEVE: | Utskottet för utveckling |
| INTA: | Utskottet för internationell handel |
| BUDG: | Budgetutskottet |
| CONT: | Budgetkontrollutskottet |
| ECON: | Utskottet för ekonomi och valutafrågor |
| EMPL: | Utskottet för sysselsättning och sociala frågor |
| ENVI: | Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet |
| ITRE: | Utskottet för industrifrågor, forskning och energi |
| IMCO: | Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd |
| TRAN: | Utskottet för transport och turism |
| REGI: | Utskottet för regional utveckling |
| AGRI: | Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling |
| PECH: | Fiskeriutskottet |
| CULT: | Utskottet för kultur och utbildning |
| JURI: | Utskottet för rättsliga frågor |
| LIBE: | Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor |
| AFCO: | Utskottet för konstitutionella frågor |
| FEMM: | Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män |
| PETI: | Utskottet för framställningar |
| DROI: | Underutskottet för mänskliga rättigheter |
| SEDE: | Underutskottet för säkerhet och försvar |

AFET:

Utskottet för utrikesfrågor

DEVE:

Utskottet för utveckling

INTA:

Utskottet för internationell handel

BUDG:

Budgetutskottet

CONT:

Budgetkontrollutskottet

ECON:

Utskottet för ekonomi och valutafrågor

EMPL:

Utskottet för sysselsättning och sociala frågor

ENVI:

Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

ITRE:

Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

IMCO:

Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd

TRAN:

Utskottet för transport och turism

REGI:

Utskottet för regional utveckling

AGRI:

Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

PECH:

Fiskeriutskottet

CULT:

Utskottet för kultur och utbildning

JURI:

Utskottet för rättsliga frågor

LIBE:

Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

AFCO:

Utskottet för konstitutionella frågor

FEMM:

Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män

PETI:

Utskottet för framställningar

DROI:

Underutskottet för mänskliga rättigheter

SEDE:

Underutskottet för säkerhet och försvar

FÖRKORTNINGAR FÖR DE POLITISKA GRUPPERNA

| PPE: | Europeiska folkpartiets grupp (kristdemokrater) |
| --- | --- |
| S&D: | Gruppen Progressiva förbundet av socialdemokrater och demokrater i Europaparlamentet |
| ECR: | Gruppen Europeiska konservativa och reformister |
| ALDE: | Gruppen Alliansen liberaler och demokrater för Europa |
| GUE/NGL: | Gruppen Europeiska enade vänstern/Nordisk grön vänster |
| Verts/ALE: | Gruppen De gröna/Europeiska fria alliansen |
| EFDD: | Gruppen Frihet och direktdemokrati i Europa |
| NI: | Grupplösa |

PPE:

Europeiska folkpartiets grupp (kristdemokrater)

S&D:

Gruppen Progressiva förbundet av socialdemokrater och demokrater i Europaparlamentet

ECR:

Gruppen Europeiska konservativa och reformister

ALDE:

Gruppen Alliansen liberaler och demokrater för Europa

GUE/NGL:

Gruppen Europeiska enade vänstern/Nordisk grön vänster

Verts/ALE:

Gruppen De gröna/Europeiska fria alliansen

EFDD:

Gruppen Frihet och direktdemokrati i Europa

NI:

Grupplösa

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Den 29:e sessionen hölls i Suva (Fiji) den 15–17 juni 2015

| 24.11.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 391/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 391/1

---

GEMENSAMMA PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN FÖR PARTNERSKAPSAVTALET MELLAN MEDLEMMARNA I GRUPPEN AV STATER I AFRIKA, VÄSTINDIEN OCH STILLAHAVSOMRÅDET, Å ENA SIDAN, OCH EUROPEISKA UNIONEN OCH DESS MEDLEMSSTATER, Å ANDRA SIDAN

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET MÅNDAGEN DEN 15 JUNI 2015

(2015/C 391/01)

Innehåll

| Högtidligt öppningssammanträde | 1 |
| --- | --- |

| Den gemensamma parlamentariska församlingens sammanträde | 2 |
| --- | --- |

| Den gemensamma parlamentariska församlingens sammansättning | 2 |
| --- | --- |

| Ackreditering av en icke-parlamentarisk företrädare | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Godkännande av föredragningslistan (AP101.763) | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Justering av protokollet från det sista sammanträdet vid den gemensamma parlamentariska församlingens 28:e session (EUT C 160, 13.5.2015) | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Meddelanden från medordförandena, inklusive beslut från presidiets sammanträde den 14 juni 2015 | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Anförande av Neven Mimica, kommissionsledamot med ansvar för internationellt samarbete och utveckling | 3 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Diskussion med Neven Mimica, kommissionsledamot med ansvar för internationellt samarbete och utveckling – ögonkontaktsförfarandet | 3 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Frågestund med kommissionen | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Kommissionens åtgärder som uppföljning av de resolutioner som antogs vid den gemensamma parlamentariska församlingens 28:e session | 4 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Finansiering av investeringar och handel, inbegripet infrastruktur, i AVS-länder genom EU-mekanismen för kombinerat stöd | 4 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Föredragning av arbetsmarknadens parter | 4 |
| --- | --- | --- |

9.

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET MÅNDAGEN DEN 15 JUNI 2015

(Sammanträdet öppnades kl. 11.00)

Högtidligt öppningssammanträde

Följande talade till församlingen:

Jiko Luveni, talman i Fijis parlament, Fitz A. Jackson, medordförande för den gemensamma parlamentariska församlingen, Louis Michel, medordförande för den gemensamma parlamentariska församlingen, och Josaia V. Bainimarama, Fijis premiärminister.

(Sammanträdet ajournerades kl. 12.10 och återupptogs kl. 15.09)

ORDFÖRANDESKAP: Fitz A. JACKSON

Medordförande

Den gemensamma parlamentariska församlingens sammanträde

Medordföranden hälsade samtliga deltagare välkomna.

Den gemensamma parlamentariska församlingens sammansättning

Medordföranden meddelade att förteckningen över den gemensamma parlamentariska församlingens ledamöter, vilken översänts av AVS-ländernas myndigheter och Europaparlamentet, skulle bifogas protokollet.

Ackreditering av en icke-parlamentarisk företrädare

Medordföranden meddelade att en ansökan om ackreditering av en icke-parlamentarisk företrädare hade inkommit i enlighet med artikel 17.1 i Cotonouavtalet och artikel 1.2 i den gemensamma parlamentariska församlingens arbetsordning, på grund av force majeure. Denna företrädares närvaro skulle registreras och hennes namn tas upp i en bilaga till protokollet.

ORDFÖRANDESKAP: Louis MICHEL

Medordförande

1.   Godkännande av föredragningslistan (AP101.763)

Medordföranden meddelade att AVS-ministerrådet tyvärr inte skulle företrädas vid sammanträdet på grund av ett förslag till misstroendeförklaring mot Vanuatus regering i landets parlament. Svaren på frågorna till frågestunden med AVS-ministerrådet skulle tillhandahållas skriftligen.

Föredragningslistan godkändes i den form som framgår av detta protokoll.

2.   Justering av protokollet från det sista sammanträdet vid den gemensamma parlamentariska församlingens 28:e session (EUT C 160, 13.5.2015)

Protokollet justerades.

3.   Meddelanden från medordförandena, inklusive beslut från presidiets sammanträde den 14 juni 2015

Medordföranden redogjorde för resultaten från presidiets sammanträde den 14 juni 2015.

Följande beslut fattades:

| a) | De ständiga utskotten skulle utarbeta följande betänkanden för antagande vid den 31:a sessionen: | Utskottet för politiska frågor







  — | Bättre delaktighetsbaserad styrning genom decentralisering och stärkt demokrati och lokalt styre |
| --- | --- | --- | --- |

a)

De ständiga utskotten skulle utarbeta följande betänkanden för antagande vid den 31:a sessionen:

Utskottet för politiska frågor

—

Bättre delaktighetsbaserad styrning genom decentralisering och stärkt demokrati och lokalt styre

| | Utskottet för ekonomisk utveckling, finansfrågor och handel







  — | Kontinentalt frihandelsområde i Afrika – möjligheter att främja handeln inom Afrika och dess potentiella fördelar för AVS-länderna |
| --- | --- | --- |

Utskottet för ekonomisk utveckling, finansfrågor och handel

—

Kontinentalt frihandelsområde i Afrika – möjligheter att främja handeln inom Afrika och dess potentiella fördelar för AVS-länderna

| | Utskottet för sociala frågor och miljö







  — | Migrationen mellan AVS-länderna och EU:s medlemsstater: orsaker, konsekvenser och strategier för gemensam hantering |
| --- | --- | --- |

Utskottet för sociala frågor och miljö

—

Migrationen mellan AVS-länderna och EU:s medlemsstater: orsaker, konsekvenser och strategier för gemensam hantering

| b) | Att hålla det 13:e regionala sammanträdet i Sydafrika den 2–6 november 2015. |
| --- | --- |

b)

Att hålla det 13:e regionala sammanträdet i Sydafrika den 2–6 november 2015.

| c) | Att anordna en presidieresa till världsutställningen 2015 i Milano och ett informationsuppdrag till Lampedusa den 26–28 september 2015. |
| --- | --- |

c)

Att anordna en presidieresa till världsutställningen 2015 i Milano och ett informationsuppdrag till Lampedusa den 26–28 september 2015.

| d) | Att anordna ett informationsuppdrag till Zimbabwe före utgången av 2015 förutsatt att man kan hitta ett lämpligt datum i överenskommelse med landet. |
| --- | --- |

d)

Att anordna ett informationsuppdrag till Zimbabwe före utgången av 2015 förutsatt att man kan hitta ett lämpligt datum i överenskommelse med landet.

| e) | Att ställa in valobservatörsuppdraget till Burundi, med hänsyn till det rådande läget i landet. |
| --- | --- |

e)

Att ställa in valobservatörsuppdraget till Burundi, med hänsyn till det rådande läget i landet.

| f) | Att bekräfta att församlingens 30:e session skulle hållas den 7–9 december 2015 i Moçambique. |
| --- | --- |

f)

Att bekräfta att församlingens 30:e session skulle hållas den 7–9 december 2015 i Moçambique.

Medordföranden informerade församlingen om att kvinnoforumet hade sammanträtt på lördagförmiddagen med Kashetu Kyenge och Ana Rita Sithole (Moçambique) som medordförande. Ämnet för sammanträdet var främjandet av kvinnors tillgång till anständigt arbete och likabehandling i arbetslivet.

Medordföranden tillkännagav följande tidsfrister:

| — | Avseende ändringsförslag till kompromissresolutionerna om naturkatastrofen i Vanuatu (och grannstaterna): det fortsatta arbetet, inbegripet regionalt samarbete och om situationen i Centralafrikanska republiken: tisdagen den 16 juni 2015 kl. 12.00. |
| --- | --- |

—

Avseende ändringsförslag till kompromissresolutionerna om naturkatastrofen i Vanuatu (och grannstaterna): det fortsatta arbetet, inbegripet regionalt samarbete och om situationen i Centralafrikanska republiken: tisdagen den 16 juni 2015 kl. 12.00.

| — | Avseende begäranden som rör omröstningsförfaranden: onsdagen den 17 juni 2015 kl. 10.00, skriftligen. |
| --- | --- |

—

Avseende begäranden som rör omröstningsförfaranden: onsdagen den 17 juni 2015 kl. 10.00, skriftligen.

4.   Anförande av Neven Mimica, kommissionsledamot med ansvar för internationellt samarbete och utveckling

Neven Mimica redogjorde för EU:s åtaganden inför de tre stora utvecklingsrelaterade internationella konferenserna under 2015: den tredje internationella konferensen om utvecklingsfinansiering i Addis Abeba, FN-toppmötet om antagande av utvecklingsagendan för tiden efter 2015 i New York och FN:s klimatkonferens COP21 i Paris. Ambitiösa EU-åtaganden om det offentliga utvecklingsbiståndet och mål om minskade växthusgasutsläpp skulle inte räcka, utan andra likasinnade länder och institutioner skulle också bli tvungna att uppfylla sina åtaganden för att målen om hållbar utveckling och klimatförändringar skulle kunna uppnås. En gemensam ståndpunkt från AVS-EU-församlingen för de tre konferenserna skulle väga tungt i förhandlingarna. Kommissionsledamot Mimica betonade även behovet av ansvarsskyldighet och effektiva mekanismer för att följa upp att åtagandena uppfylls.

5.   Diskussion med Neven Mimica, kommissionsledamot med ansvar för internationellt samarbete och utveckling – ögonkontaktsförfarandet

Följande yttrade sig: Michèle Rivasi, Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Davor Ivo Stier, Adjedoue Weidou (Tchad), Kashetu Kyenge, James Munthali (Malawi), David Martin, Javier Nart, Lidia Senra Rodriguez, Louis Michel, Joachim Zeller, Marielle de Sarnez och Michael Gahler.

Diskussionen fokuserade på klimatförändringarna och katastrofriskreducering, med inlägg om ämnen som EU:s åtagande avseende klimatförändringar, innovativ finansiering och uppföljning av åtagandena avseende klimatförändringar, kopplingar mellan klimatförändringar, migration och naturkatastrofer samt budgetering av framtida europeiska utvecklingsfonder.

Kommissionsledamot Mimica besvarade ledamöternas frågor i tur och ordning enligt ögonkontaktsförfarandet.

6.   Frågestund med kommissionen

Totalt 18 frågor ställdes till Europeiska kommissionen.

Kommissionen hade tidigare besvarat frågorna skriftligen. Kommissionsledamot Mimica gav muntliga svar på följdfrågor från följande frågeställare:

| | Fråga nr 6 från Michèle Rivasi om en gemensam ståndpunkt från AVS–EU-församlingen inför klimatförhandlingarna. |
| --- | --- |

Fråga nr 6 från Michèle Rivasi om en gemensam ståndpunkt från AVS–EU-församlingen inför klimatförhandlingarna.

| | Fråga nr 7 från Catherine Bearder om konferensen om naturvårdsbrott i Kasane, Botswana. |
| --- | --- |

Fråga nr 7 från Catherine Bearder om konferensen om naturvårdsbrott i Kasane, Botswana.

| | Fråga nr 8 från Louis-Joseph Manscour (som ersattes av Derek Vaughan) om kampen mot icke-överförbara sjukdomar i AVS-länderna. |
| --- | --- |

Fråga nr 8 från Louis-Joseph Manscour (som ersattes av Derek Vaughan) om kampen mot icke-överförbara sjukdomar i AVS-länderna.

| | Fråga nr 9 från Eider Gardiazabal Rubial (som ersattes av Derek Vaughan) om följderna för hiv/aids av förföljelsen av människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

Fråga nr 9 från Eider Gardiazabal Rubial (som ersattes av Derek Vaughan) om följderna för hiv/aids av förföljelsen av människorättsförsvarare.

| | Fråga nr 11 från David Martin om människorättsklausulen i avtalen om ekonomiskt partnerskap. |
| --- | --- |

Fråga nr 11 från David Martin om människorättsklausulen i avtalen om ekonomiskt partnerskap.

| | Fråga nr 12 från Pavel Telicka (som ersattes av Petr Jezek) om genomförandet av fördraget om vapenhandel. |
| --- | --- |

Fråga nr 12 från Pavel Telicka (som ersattes av Petr Jezek) om genomförandet av fördraget om vapenhandel.

| | Fråga nr 13 från Enrique Guerrero Salom (som ersattes av Norbert Neuser) om Republiken Ekvatorialguinea. |
| --- | --- |

Fråga nr 13 från Enrique Guerrero Salom (som ersattes av Norbert Neuser) om Republiken Ekvatorialguinea.

| | Fråga nr 16 från Nathalie Griesbeck om folkbokföring och statistik. |
| --- | --- |

Fråga nr 16 från Nathalie Griesbeck om folkbokföring och statistik.

Författarna till frågorna 1, 2, 5, 10, 14, 17 och 18 hade inga följdfrågor.

Författarna till frågorna 3, 4 och 15 var inte närvarande.

7.   Kommissionens åtgärder som uppföljning av de resolutioner som antogs vid den gemensamma parlamentariska församlingens 28:e session

Ett dokument avseende kommissionens åtgärder för att följa upp de resolutioner som antogs av den gemensamma parlamentariska församlingen i Strasbourg i december 2014 hade bifogats sammanträdesunderlaget.

8.   Finansiering av investeringar och handel, inbegripet infrastruktur, i AVS-länder genom EU-mekanismen för kombinerat stöd

Utskottet för ekonomisk utveckling, finansfrågor och handel

Medföredragande: Malement Liahosoa (Madagaskar) och David Martin

Malement Liahosoa (Madagaskar) och David Martin redogjorde för betänkandet.

Följande yttrade sig: Andre R. Worrell (Barbados), Bogdan Brunon Wenta, Netty Baldeh (Gambia), Joyce Laboso (Kenya), Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauretanien), Marielle de Sarnez, Adjedoue Weidou (Tchad), Lidia Senra Rodríguez, Bodil Ceballos, Felix C.M. Mutati (Zambia), Krzysztof Hetman, Pedro Silva Pereira, Boleslaw Piecha, Neena Gill, Derek Vaughan, Michael George Peyrefitte (Belize) och Peter Craig McQuaide (Europeiska kommissionen).

Kombinationen av bidrag och lån, som gör det möjligt att stimulera betydande privat finansiering, kommer att frigöra mer finansiering till utveckling. Följaktligen skulle lägre räntor göra högriskprojekt eller projekt med låg vinstmarginal genomförbara. För att det ska vara verkningsfullt måste det kombinerade stödet bygga på öppna förfaranden som säkerställer att additionalitetsprincipen tillämpas och att regeringen i mottagarlandet är delaktig. En liten minoritet av ledamöterna motsatte sig användningen av offentlig–privata partnerskap.

David Martin avslutade diskussionen.

9.   Föredragning av arbetsmarknadens parter

Föredragning av Xavier Verboven, ordförande för uppföljningskommittén för AVS-länderna, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Xavier Verboven redogjorde för arbetsmarknadsparternas förberedelser inför de internationella konferenserna om utvecklingsfinansiering, utvecklingsagendan för tiden efter 2015 och klimatförändringar.

Följande yttrade sig: Michael George Peyrefitte (Belize), Adjedoue Weidou (Tchad), Louis Michel, Ousmane Kaba (Guinea), Marielle de Sarnez, Joe Koim Komun (Papua Nya Guinea), Jo Leinen, James Munthali (Malawi), Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Juan Fernando Lopez Aguilar, Norbert Neuser om en ordningsfråga, Fitz A. Jackson (medordförande), Netty Baldeh (Gambia), Mohamed Ben Oumar (Niger) och Arne Gericke.

Xavier Verboven avslutade diskussionen.

(Sammanträdet avslutades kl. 18.58)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Medordförande

Patrick I. GOMES och

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generalsekreterare

---

| 24.11.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 391/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 391/6

---

GEMENSAMMA PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN FÖR PARTNERSKAPSAVTALET MELLAN MEDLEMMARNA I GRUPPEN AV STATER I AFRIKA, VÄSTINDIEN OCH STILLAHAVSOMRÅDET, Å ENA SIDAN, OCH EUROPEISKA UNIONEN OCH DESS MEDLEMSSTATER, Å ANDRA SIDAN

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET TISDAGEN DEN 16 JUNI 2015

(2015/C 391/02)

Innehåll

| 1. | Anförande av Edgars Rinkēvičs, utrikesminister (Lettland) och tjänstgörande ordförande för Europeiska unionens råd | 6 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Frågestund med Europeiska unionens råd | 7 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Diskussion med Europeiska unionens råd – ögonkontaktsförfarandet | 7 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Kulturell mångfald och mänskliga rättigheter i AVS- och EU-länderna | 7 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Naturresurser | 8 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Hav/oceaner (klimatförändringar, biologisk mångfald, förnybara energikällor, fiske, sjöfartsskydd och piratverksamhet, olja och mineraler på havsbottnen) | 8 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Brådskande fråga nr 1: Naturkatastrofen i Vanuatu (och grannstaterna): det fortsatta arbetet, inbegripet regionalt samarbete | 9 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Utmaningar och möjligheter för utbildning och yrkesutbildning i AVS-länder | 9 |
| --- | --- | --- |

8.

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET TISDAGEN DEN 16 JUNI 2015

(Sammanträdet öppnades kl. 9.05)

ORDFÖRANDESKAP: Fitz A. JACKSON

Medordförande

Adjedoue Weidou (Tchad) uppmärksammade de självmordsbombningar som ägt rum i N’Djamena (Tchad), som har dödat 23 människor och skadat över 100.

1.   Anförande av Edgars Rinkēvičs, utrikesminister (Lettland) och tjänstgörande ordförande för Europeiska unionens råd

Edgars Rinkēvičs, utrikesminister (Lettland) och tjänstgörande ordförande för Europeiska unionens råd, betonade att 2015 var ett mycket betydelsefullt år för utvecklingen. Ett gott samarbete mellan EU och AVS-länderna skulle vara viktigt i samband med de tre stora internationella konferenserna: den tredje internationella konferensen om utvecklingsfinansiering i Addis Abeba, FN-toppmötet om antagande av utvecklingsagendan för tiden efter 2015 i New York och FN:s klimatkonferens COP21 i Paris. Han underströk åtagandet att arbeta tillsammans med, och främja regionalt samarbete i, Stillahavsområdet och dess små östater under utveckling i detta hänseende.

Rådets tjänstgörande ordförande förespråkade ett helhetsgrepp på migration i EU, där man bland annat inriktar sig på smugglingsnätverk, tar itu med grundorsakerna till migration och aktivt samarbetar med AVS-länderna. Han betonade vikten av avtal om ekonomiskt partnerskap, som nu omfattar majoriteten av befolkningen i Afrika söder om Sahara, som utgör dynamiska instrument för att utrota fattigdomen och främja regionalt samarbete. Cotonouavtalet löper ut 2020, vilket innebär både en utmaning och en möjlighet. EU skulle genomföra offentliga samråd fram till slutet av året.

2.   Frågestund med Europeiska unionens råd

Totalt 21 frågor ställdes till rådet. Eftersom AVS-ministerrådet inte kunde närvara besvarades endast 12 frågor (frågorna till Europeiska unionens råd).

Edgars Rinkēvičs svarade på rådets vägnar på följande frågor och följdfrågor:

| | Muntlig fråga nr 18 från Catherine Bearder om migration. |
| --- | --- |

Muntlig fråga nr 18 från Catherine Bearder om migration.

| | Muntlig fråga nr 19 från Nathalie Griesbeck om samarbetet mellan AVS-länderna och EU i fråga om migration och åtgärder för att bekämpa människohandel. |
| --- | --- |

Muntlig fråga nr 19 från Nathalie Griesbeck om samarbetet mellan AVS-länderna och EU i fråga om migration och åtgärder för att bekämpa människohandel.

| | Muntlig fråga nr 20 från Davor Ivo Stier om den ram som ska följa efter Cotonouavtalet – goda styrelseformer som ett viktigt inslag. |
| --- | --- |

Muntlig fråga nr 20 från Davor Ivo Stier om den ram som ska följa efter Cotonouavtalet – goda styrelseformer som ett viktigt inslag.

| | Muntlig fråga nr 21 från Marielle de Sarnez om samarbetet mellan EU och AVS-länderna i fråga om terrorismbekämpning. |
| --- | --- |

Muntlig fråga nr 21 från Marielle de Sarnez om samarbetet mellan EU och AVS-länderna i fråga om terrorismbekämpning.

Följande frågor hade inga följdfrågor:

| | Muntlig fråga nr 10 från Kashetu Kyenge om EU:s svar på krisen i Centralafrikanska republiken. |
| --- | --- |

Muntlig fråga nr 10 från Kashetu Kyenge om EU:s svar på krisen i Centralafrikanska republiken.

| | Muntlig fråga nr 11 från Ignazio Corrao om effekterna av förbindelserna mellan Förenta staterna och Kuba på förbindelserna mellan Kuba och EU. |
| --- | --- |

Muntlig fråga nr 11 från Ignazio Corrao om effekterna av förbindelserna mellan Förenta staterna och Kuba på förbindelserna mellan Kuba och EU.

| | Muntlig fråga nr 12 från Enrique Guerrero Salom (som ersattes av Norbert Neuser) om instabila stater. |
| --- | --- |

Muntlig fråga nr 12 från Enrique Guerrero Salom (som ersattes av Norbert Neuser) om instabila stater.

| | Muntlig fråga nr 13 från Louis-Joseph Manscour (som ersattes av Kashetu Kyenge) om EU:s åtgärder mot ebolaepidemin. |
| --- | --- |

Muntlig fråga nr 13 från Louis-Joseph Manscour (som ersattes av Kashetu Kyenge) om EU:s åtgärder mot ebolaepidemin.

| | Muntlig fråga nr 14 från Piernicola Pedicini (som ersattes av Ignazio Corrao) om Nigeria: en modell för åtgärder för att utrota ebola? |
| --- | --- |

Muntlig fråga nr 14 från Piernicola Pedicini (som ersattes av Ignazio Corrao) om Nigeria: en modell för åtgärder för att utrota ebola?

| | Muntlig fråga nr 15 från Laura Agea, Isabella Adinolfi och Laura Ferrara (som ersattes av Ignazio Corrao) om erkännandet av statusen som klimatflykting. |
| --- | --- |

Muntlig fråga nr 15 från Laura Agea, Isabella Adinolfi och Laura Ferrara (som ersattes av Ignazio Corrao) om erkännandet av statusen som klimatflykting.

| | Muntlig fråga nr 16 från David Martin om förenklade handelsprocedurer. |
| --- | --- |

Muntlig fråga nr 16 från David Martin om förenklade handelsprocedurer.

| | Muntlig fråga nr 17 från Eider Gardiazabal Rubial (som ersattes av Kashetu Kyenge) om läget för hbti-personers rättigheter i Afrika. |
| --- | --- |

Muntlig fråga nr 17 från Eider Gardiazabal Rubial (som ersattes av Kashetu Kyenge) om läget för hbti-personers rättigheter i Afrika.

3.   Diskussion med Europeiska unionens råd – ögonkontaktsförfarandet

Följande yttrade sig: Fitz A. Jackson, Michael Gahler, Juan Fernando Lopez Aguilar, Marielle de Sarnez och Louis Michel.

Diskussionen kunde inte äga rum eftersom rådets tjänstgörande ordförande var tvungen att avvika. Ledamöterna uttryckte sin besvikelse. Medordförandena skulle ta upp frågan i en skrivelse till kommissionens vice ordförande/den höga representanten, som hade bett ministern att ersätta henne, och till hans premiärminister.

4.   Kulturell mångfald och mänskliga rättigheter i AVS- och EU-länderna

Utskottet för politiska frågor

Medföredragande: Abdoulaye Touré (Elfenbenskusten) och Davor Ivo Stier

Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), suppleant för medföredraganden Abdoulaye Touré (Elfenbenskusten), och Davor Ivo Stier redogjorde för betänkandet.

Följande yttrade sig: Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Davor Ivo Stier, Christophe Lutundula (Demokratiska republiken Kongo), Kinga Gal, Kashetu Kyenge, Tesfaye Daba (Etiopien), Ryszard Legutko, Netty Baldeh (Gambia), Petr Jezek, James Kembi Gitura (Kenya), Lidia Senra Rodriguez, Ahamada Soukouna (Mali), Bodil Ceballos, Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauretanien), Ignazio Corrao, Mohamed Ben Oumar (Niger), Aymeric Chauprade, Adjedoue Weidou (Tchad), Bogdan Brunon Wenta, Carlos Zorrinho, Makhosini Hlongwane (Zimbabwe), Tadeusz Zwiefka, Marlene Mizzi, Agustin Diaz de Mera, György Hölvényi, Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Eleni Theocharous, Juan Fernando Lopez Aguilar, Michael George Peyrefitte (Belize), Michael Gahler, Ousmane Kaba (Guinea) och Kristin de Peyron (Europeiska utrikestjänsten).

Ledamöterna konstaterade att många kulturer försvinner relativt snabbt på grund av deras muntliga traditioner och globaliseringen. Samtidigt skapar dessa kulturella traditioner en identitet och skyddar samhällena från radikalisering. Därför bör den kulturella mångfalden respekteras och främjas. Ledamöterna betonade dock att kulturskillnader inte får missbrukas för att rättfärdiga kränkningar av människorättsprinciper, såsom principen om icke-diskriminering. Några ledamöter sade att det var viktigare att bevara sitt kulturarv än att fokusera på nya rättigheter för hbti-personer. Många andra höll inte med.

Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti) och Davor Ivo Stier avslutade diskussionen.

5.   Naturresurser

Diskussion med Charles Abel, minister för nationell planering (Papua Nya Guinea)

Charles Abel, minister för nationell planering i Papua Nya Guinea, höll en föredragning om naturresurser.

Följande yttrade sig: Christophe Lutundula (Demokratiska republiken Kongo), Eleni Theocharous, Musa Hussein Naib (Eritrea), Kashetu Kyenge, Netty Baldeh (Gambia), Dawid Jackiewicz, Adjedoue Weidou (Tchad), Javier Nart, Lidia Senra Rodriguez, Michèle Rivasi, Louis Michel, Ignazio Corrao, Michael Gahler, Jo Leinen, Joachim Zeller, Felix C.M. Mutati (Zambia), Magnus Kofi Amoatey (Ghana), James Kembi Gitura (Kenya) och Peter Craig-McQuaide (Europeiska kommissionen).

Charles Abel redogjorde för sin regerings politik för resursförvaltning och betonade att man lärt sig av tidigare misstag och att fokus nu låg på (miljömässigt) ansvarsfull utvinning, hållbar resursförvaltning, korruptionsbekämpning och att se till att lokalbefolkningen drog nytta av landets naturrikedomar.

Ledamöterna välkomnade det uppriktiga uttalandet och betonade att AVS-länderna kunde dra lärdom av denna erfarenhet. Frågor som togs upp var behovet av insyn, stärkt parlamentarisk kontroll, skattereform, mineralers spårbarhet, det civila samhällets roll som väktare och upprättandet av nationella placeringsfonder vars intäkter går till framtida generationer samt större ansvarsskyldighet för företag när det gäller att reparera miljöskador.

(Sammanträdet ajournerades kl. 12.35 och återupptogs kl. 15.10)

ORDFÖRANDESKAP: Louis MICHEL

Medordförande

Medordförande Jackson meddelade att myndigheterna i Demokratiska republiken Kongo hade informerat honom om att de inte skulle kunna stå värd för det tolfte regionala sammanträdet, som skulle äga rum den 20–24 juli 2015.

6.   Hav/oceaner (klimatförändringar, biologisk mångfald, förnybara energikällor, fiske, sjöfartsskydd och piratverksamhet, olja och mineraler på havsbottnen)

Diskussion i anslutning till inledningsanförandena

Anote Tong, Kiribatis president, redogjorde för det existentiella hot som klimatförändringarna innebär i hans land. Kathy Jetnil-Kijner, poet och företrädare för det civila samhället från Marshallöarna, reciterade sin dikt Dear Matafele Peinem, som handlar om konsekvenserna av klimatförändringarna, såsom hon gjorde vid FN:s klimattoppmöte i september 2014. Feleti Teo, verkställande direktör för kommissionen för bevarande och förvaltning av långvandrande fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet, redogjorde för förvaltningen av fisket i Stilla havet.

Följande yttrade sig: Andre R. Worrell (Barbados), Michael Gahler, Kilosho Bulambo (Demokratiska republiken Kongo), Eirangi Marsters (Cooköarna), Jo Leinen, Sanjit Patel (Fiji), Javier Nart, Anote Tong, Feleti Teo, Lidia Senra Rodriguez, Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauretanien), Bodil Ceballos, Ignazio Corrao, Tialavea Tionisio Seigafolava Hunt (Samoa), Michèle Rivasi, Andre Pool (Seychellerna), Joachim Zeller, Adjedoue Weidou (Tchad), Pedro Silva Pereira, Eleni Theocharous, Carlos Zorrinho, Marlene Mizzi och Kashetu Kyenge.

Diskussionen fokuserade på betydelsen av hav och oceaner och behovet av att främja en samordnad och konsekvent politik och mobilisera tillräckliga resurser för att skydda den biologiska mångfalden, säkerställa hållbara marina resurser, begränsa och anpassa sig till klimatförändringarna och ta itu med hoten mot kustområdena och deras invånare. Ledamöterna noterade att många av hoten mot oceanerna orsakades av ohållbara konsumtionsmönster och överexploateringen av marina resurser. De betonade vikten av att nå en överenskommelse vid FN:s klimatkonferens COP21 i Paris i december 2015 och ville se ett konvergent uppträdande från EU:s och AVS-ländernas sida i det forumet.

Anote Tong och Feleti Teo avslutade diskussionen.

7.   Brådskande fråga nr 1: Naturkatastrofen i Vanuatu (och grannstaterna): det fortsatta arbetet, inbegripet regionalt samarbete

Osnat Lubrani, FN:s samordnare på plats och företrädare för UNDP, höll en introduktion om det katastrofbistånd som Vanuatu mottagit till följd av den tropiska cyklonen Pam.

Följande yttrade sig: Andre R. Worrell (Barbados), Maurice Ponga, Kilosho Bulambo (Demokratiska republiken Kongo), Jo Leinen, Arne Gericke, Catherine Bearder, Joyce Laboso (Kenya), Lidia Senra Rodriguez, James Munthali (Malawi), Michèle Rivasi, Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauretanien), Ignazio Corrao, Bogdan Brunon Wenta, Derek Vaughan, Joachim Zeller och Peter Craig-McQuaide (Europeiska kommissionen).

Ledamöterna uttryckte sitt djupaste deltagande med de länder och människor som drabbats av den tropiska cyklonen Pam, och sin uppskattning till alla hjälparbetare för deras insatser.

Ledamöterna uppmanade eftertryckligen det internationella samfundet att mobilisera de resurser som behövs för återuppbyggnaden av infrastruktur som skadats av cyklonen och att inleda arbetet med långsiktig rehabilitering och utveckling. Ledamöterna uppmanade även AVS-ländernas regeringar att se över sina utvecklingsstrategier och införliva åtgärder för att begränsa katastrofrisker och främja klimatanpassning i strategierna för byggnadsplanering, och påminde om behovet av att åtgärda de rättsliga luckor som finns i fråga om skyddet av ekologiska flyktingar och migranter.

Anote Tong (Kiribatis president) informerade ledamöterna om återhämtningsprocessen i Kiribati.

Osnat Lubrani besvarade kommentarer från ledamöterna.

8.   Utmaningar och möjligheter för utbildning och yrkesutbildning i AVS-länder

Utskottet för sociala frågor och miljö

Medföredragande: Musa Hussein Naib (Eritrea) och Francesc Gambús

Musa Hussein Naib (Eritrea) och Francesc Gambús redogjorde för betänkandet.

Följande yttrade sig: Bogdan Brunon Wenta, Javier Nart, Tesfaye Daba (Etiopien), Norbert Neuser, Arne Gericke, Mikael Phillips (Jamaica), Catherine Bearder, Abdikadir Omar Aden (Kenya), Lidia Senra Rodriguez, James Munthali (Malawi), Michèle Rivasi, Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauretanien), Ignazio Corrao, Mohamed Ben Oumar (Niger), Ibrahim Bundu (Sierra Leone), Michael Gahler, Amos Fish Mahlalela (Sydafrika), Kashetu Kyenge, Adjedoue Weidou (Tchad), Krzysztof Hetman och Makhosini Hlongwane (Zimbabwe).

ORDFÖRANDESKAP: Kashetu KYENGE

Vice ordförande

Talare: Marlene Mizzi och Derek Vaughan.

ORDFÖRANDESKAP: Louis MICHEL

Medordförande

Talare: Peter Craig McQuaide (Europeiska kommissionen).

Ledamöterna noterade utbildningens betydelse för en förbättrad livskvalitet för befolkningen samt för AVS-ländernas utveckling. Ledamöterna betonade vikten av att säkerställa kostnadsfri grundskola för alla, särskilt för utsatta grupper, såsom landsbygdsbefolkning och flickor. Ledamöterna underströk vikten av högkvalitativ utbildning på alla nivåer, inbegripet högre utbildning och yrkesutbildning, och betonade att AVS-länderna måste anslå tillräckliga resurser till utbildning och att EU måste göra utbildning till en prioriterad sektor i sina program för utvecklingssamarbete.

Francesc Gambús och Musa Hussein Naib (Eritrea) avslutade diskussionen.

(Sammanträdet avslutades kl. 19.00)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Medordförande

Patrick I. GOMES och

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generalsekreterare

---

| 24.11.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 391/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 391/11

---

GEMENSAMMA PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN FÖR PARTNERSKAPSAVTALET MELLAN MEDLEMMARNA I GRUPPEN AV STATER I AFRIKA, VÄSTINDIEN OCH STILLAHAVSOMRÅDET, Å ENA SIDAN, OCH EUROPEISKA UNIONEN OCH DESS MEDLEMSSTATER, Å ANDRA SIDAN

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET ONSDAGEN DEN 17 JUNI 2015

(2015/C 391/03)

Innehåll

| 1. | Regional integration i Stillahavsområdet | 11 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Brådskande fråga nr 2: Situationen i Centralafrikanska republiken | 12 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Förbättra AVS-ländernas förmåga att generera interna inkomster | 12 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Skapa ekonomiskt förtroende genom en verklig deltagardemokrati | 12 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Sammanfattningsrapporter från anordnade workshoppar | 13 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Omröstning om de resolutionsförslag som ingår i de betänkanden som lagts fram av de tre ständiga utskotten | 13 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Omröstning om brådskande resolutionsförslag | 14 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Justering av protokollen från sammanträdet på eftermiddagen måndagen den 15 juni 2015 och från sammanträdena på förmiddagen och eftermiddagen tisdagen den 16 juni 2015 | 14 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Övriga frågor | 14 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Datum och plats för den gemensamma parlamentariska församlingens 30:e session | 14 |
| --- | --- | --- |

10.

| BILAGA I | ALFABETISK FÖRTECKNING ÖVER DEN GEMENSAMMA PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGENS LEDAMÖTER | 16 |
| --- | --- | --- |

BILAGA I

| BILAGA II | NÄRVARO UNDER SESSIONEN I SUVA (FIJI) DEN 15–17 JUNI 2015 | 20 |
| --- | --- | --- |

BILAGA II

| BILAGA III | ACKREDITERING AV ICKE-PARLAMENTARISKA DELEGATER | 24 |
| --- | --- | --- |

BILAGA III

| BILAGA IV | ANTAGNA TEXTER | 25 |
| --- | --- | --- |

BILAGA IV

| — | RESOLUTION om kulturell mångfald och mänskliga rättigheter i AVS- och EU-länderna | 25 |
| --- | --- | --- |

—

| — | RESOLUTION om finansiering av investeringar och handel, inbegripet infrastruktur, i AVS-länder genom EU-mekanismen för kombinerat stöd | 29 |
| --- | --- | --- |

—

| — | RESOLUTION om utmaningar och möjligheter för utbildning och yrkesutbildning i AVS-länder | 34 |
| --- | --- | --- |

—

| — | RESOLUTION om naturkatastrofen i Vanuatu (och grannstaterna): det fortsatta arbetet, inbegripet regionalt samarbete | 40 |
| --- | --- | --- |

—

| — | RESOLUTION om situationen i Centralafrikanska republiken | 44 |
| --- | --- | --- |

—

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET ONSDAGEN DEN 17 JUNI 2015

(Sammanträdet öppnades kl. 9.05)

ORDFÖRANDESKAP: Fitz A. JACKSON

Medordförande

1.   Regional integration i Stillahavsområdet

Diskussion med Meg Taylor, generalsekreterare, Stillahavsöarnas forum, och Colin Tuikuitonga, generaldirektör, Stillahavsgemenskapens sekretariat

Meg Taylor, generalsekreterare för Stillahavsöarnas forum, och Colin Tuikuitonga, generaldirektör för Stillahavsgemenskapens sekretariat, skisserade planerna för en djupare integration i Stillahavsområdet/Oceanien, däribland subregional integration, och betonade EU:s roll som regionens främsta utvecklingspartner, men underströk samtidigt skillnaderna i politiken för förvaltning av fiskeresurserna i förhållande till EU.

Följande yttrade sig: Maurice Ponga, Norbert Neuser, Eirangi Marsters (Cooköarna), Felix C.M. Mutati (Zambia), Javier Nart, Tialavea Tionisio Seigafolava Hunt (Samoa), Lidia Senra Rodriguez, Michèle Rivasi, Sanjit Patel (Fiji), Tu'iafitu Lolomana’ia (Tonga), Juan Fernando Lopez Aguilar, Davor Ivo Stier, Ole Christensen och Gediminas Varanavičius (EU:s delegation till Stillahavsområdet).

Ledamöterna underströk vikten av regional ekonomisk och politisk integration i en globaliserad värld, som särskilt relevant för Stillahavsområdet, med hänsyn till den begränsade storleken på länderna i området, och behovet att ta itu med utmaningar såsom resursförvaltning, migration och klimathotet. AVS-ledamöterna beklagade Europeiska kommissionens förslag att stoppa förhandlingarna om avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan EU och Stillahavsområdet, i väntan på översynen av politiken för förvaltning av fiskeresurserna, och uppmanade EU att visa prov på den flexibilitet som krävs för att nå ett avtal. Kommissionen underströk sitt fortsatta åtagande om att ingå avtalet om ekonomiskt partnerskap med Stillahavsområdet samtidigt som tillräcklig tid skulle avsättas för att modernisera förvaltningen av fiskeresurserna i Stillahavsområdet.

2.   Brådskande fråga nr 2: Situationen i Centralafrikanska republiken

Följande yttrade sig: Kristin de Peyron (Europeiska utrikestjänsten), Laurent Ngon-Baba (Centralafrikanska republiken), Michael Gahler, Christophe Lutundula (Demokratiska republiken Kongo), Kashetu Kyenge, Netty Baldeh (Gambia), medordförande Louis Michel, Mohamed Ben Oumar (Niger), Lidia Senra Rodriguez, Amos Fish Mahlalela (Sydafrika), Bodil Ceballos, Adjedoue Weidou (Tchad), Ignazio Corrao, Agustin Diaz De Mera, Teresa Jiménez-Becerril Barrio och Joachim Zeller.

Ledamöterna noterade en uppmuntrande utveckling de senaste månaderna, samtidigt som de betonade att det internationella samfundet inte fick minska sitt stöd för övergången i Centralafrikanska republiken, särskilt när det gäller målet att anordna demokratiska val före slutet av 2015. EU hade gjort betydande finansiella bidrag till stabiliseringen av landet, men större engagemang från andra behövdes, inbegripet militära insatser på medellång sikt. Flyktingarnas situation, det kommande genomförandet av avtalet om avväpning, demobilisering, återvändande och återanpassning, barnens rättigheter och den positiva roll som interimspresidenten och ledarna för de religiösa samfunden i Centralafrikanska republiken spelar lyftes också fram.

(Sammanträdet ajournerades kl. 11.00 och återupptogs kl. 11.01)

3.   Förbättra AVS-ländernas förmåga att generera interna inkomster

Diskussion med Aiyaz Sayed-Khaiyum, riksåklagare och minister för finans, offentliga företag, offentlig förvaltning och kommunikation (Fiji)

Aiyaz Sayed-Khaiyum, riksåklagare och minister för finans, offentliga företag, offentlig förvaltning och kommunikation i Fiji, förklarade att hans land följer en konsumtionsledd strategi, som går ut på att minska de nominella skattesatserna för enskilda och mikro- och småföretag samt främja småskaliga investeringar och öka efterlevnaden av skatteregler.

Följande yttrade sig: Tesfaye Daba (Etiopien), Davor Ivo Stier, Joyce Laboso (Kenya), Pedro Silva Perreira, James Munthali (Malawi), Petr Jezek, Felix Mutati (Zambia), Lidia Senra Rodriguez, Michael Gahler, Michèle Rivasi, Mikael Phillips (Jamaica), Juan Fernando Lopez Aguilar, Kashetu Kyenge, Catherine Bearder, Carlos Zorrinho, Neena Gill, Michael George Peyrefitte (Belize) och Peter Craig McQuaide (Europeiska kommissionen).

Ledamöterna betonade vikten av att begränsa olagliga finansiella flöden och se till att internationella företag och de rikaste individerna i utvecklingsländerna betalar sin skatt.

4.   Skapa ekonomiskt förtroende genom en verklig deltagardemokrati

Diskussion med Aiyaz Sayed-Khaiyum, riksåklagare och minister för finans, offentliga företag, offentlig förvaltning och kommunikation (Fiji)

Aiyaz Sayed-Khaiyum angav huvuddragen i de nyligen genomförda reformerna, Fijis konstitutions värden och de fastställda principerna om icke-diskriminering och stärkandet av sociala rättigheter, samtidigt som han försvarade Fijis arbetsrätt.

Följande yttrade sig: Agustin Diaz De Mera, Felix Mutati (Zambia), Neena Gill, Petr Jezek, Lidia Senra Rodriguez, Michèle Rivasi, Juan Fernando Lopez Aguilar, Joachim Zeller, Ole Christensen, Catherine Bearder, Davor Ivo Stier, Kashetu Kyenge och Kristin de Peyron (Europeiska utrikestjänsten).

Ledamöterna välkomnade Fijis återvändande till demokrati efter valet i september 2014 och lyckönskade landet till dess senaste reformer av den ekonomiska och politiska styrningen. Frågor ställdes om Fijis ekonomiska politik och dess relation till den regionala och globala kontexten, den nuvarande rollen för Fijis armé, mediefrihet och det civila samhällets delaktighet, liksom integreringen av utsatta grupper, såsom kvinnor och landsbygdsbefolkning, i ekonomin. EU:s ledamöter ställde frågor till ministern om ILO:s undersökning av situationen avseende arbetstagares rättigheter i landet.

5.   Sammanfattningsrapporter från anordnade workshoppar

Kembi Gitura (Kenya) gav en muntlig rapport om workshoppen om Fijis och Stillahavsstaternas erfarenheter av att bekämpa olagligt, orapporterat och oreglerat fiske, och pekade på behovet att stärka strategierna för hållbart fiske i Fiji och dess grannländer, samt informerade ledamöterna om vilka åtgärder som redan vidtagits på detta område de senaste åren.

Jo Leinen gav en muntlig rapport om workshoppen om hur man ska ta itu med klimatförändringar i Fiji. Det var brådskande att ta itu med klimatförändringarna eftersom Stillahavsområdet redan upplevde effekterna av dem, till exempel den stigande havsnivån, och själva dess existens var under hot. Föredraganden uppmanade AVS–EU-partnerna att gå samman inför FN:s klimatkonferens i Paris (COP21) i december 2015.

(Sammanträdet ajournerades kl. 13.00 och återupptogs kl. 15.08)

| Fitz A. JACKSON
  Louis MICHEL | Patrick I. GOMES och
  Luis Marco AGUIRIANO NALDA |
| --- | --- |
| Medordförande | Generalsekreterare |

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Patrick I. GOMES och

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Medordförande

Generalsekreterare

ORDFÖRANDESKAP: Louis MICHEL

Medordförande

6.   Omröstning om de resolutionsförslag som ingår i de betänkanden som lagts fram av de tre ständiga utskotten

Medordföranden påminde församlingen om omröstningsförfarandet.

| — | Kulturell mångfald och mänskliga rättigheter i AVS- och EU-länderna (ACP-EU/101.753/15/fin)
  Utskottet för politiska frågor
  Betänkande av Abdoulaye Touré (Elfenbenskusten) och Davor Ivo Stier
  Förkastade ändringsförslag: 1
  Delad omröstning med separat omröstning om del 2 av uppdelningen begärdes av PPE-gruppen om punkt 1, 12 och 31, som resulterade i att dessa punkter förkastades.
  Den ändrade resolutionen antogs av alla närvarande ledamöter, förutom en röst emot. |
| --- | --- |

—

Kulturell mångfald och mänskliga rättigheter i AVS- och EU-länderna (ACP-EU/101.753/15/fin)

Utskottet för politiska frågor

Betänkande av Abdoulaye Touré (Elfenbenskusten) och Davor Ivo Stier

Förkastade ändringsförslag: 1

Delad omröstning med separat omröstning om del 2 av uppdelningen begärdes av PPE-gruppen om punkt 1, 12 och 31, som resulterade i att dessa punkter förkastades.

Den ändrade resolutionen antogs av alla närvarande ledamöter, förutom en röst emot.

| — | Finansiering av investeringar och handel, inbegripet infrastruktur, i AVS-länder genom EU-mekanismen för kombinerat stöd (ACP-EU/101.868/15/fin)
  Utskottet för ekonomisk utveckling, finansfrågor och handel
  Betänkande av Malement Liahosoa (Madagaskar) och David Martin
  Antagna ändringsförslag: 1, 2, 3, 5
  Förkastade ändringsförslag: 4, 6 (omröstning i separata kammare på PPE-gruppens begäran), punkt 15 (omröstning i separata kammare på PPE-gruppens begäran)
  Delad omröstning med separat omröstning om del 2 av uppdelningen begärdes av PPE-gruppen om skäl R, och alla delar antogs.
  Den ändrade resolutionen antogs av alla närvarande ledamöter, förutom två röster emot. |
| --- | --- |

—

Finansiering av investeringar och handel, inbegripet infrastruktur, i AVS-länder genom EU-mekanismen för kombinerat stöd (ACP-EU/101.868/15/fin)

Utskottet för ekonomisk utveckling, finansfrågor och handel

Betänkande av Malement Liahosoa (Madagaskar) och David Martin

Antagna ändringsförslag: 1, 2, 3, 5

Förkastade ändringsförslag: 4, 6 (omröstning i separata kammare på PPE-gruppens begäran), punkt 15 (omröstning i separata kammare på PPE-gruppens begäran)

Delad omröstning med separat omröstning om del 2 av uppdelningen begärdes av PPE-gruppen om skäl R, och alla delar antogs.

Den ändrade resolutionen antogs av alla närvarande ledamöter, förutom två röster emot.

| — | Utmaningar och möjligheter till utbildning och yrkesutbildning i AVS-länder (ACP-EU/101.756/15/fin)
  Utskottet för sociala frågor och miljö
  Betänkande av Musa Hussein Naib (Eritrea) och Francesc Gambús
  Delad omröstning med separat omröstning om båda delar av uppdelningen begärdes av PPE-gruppen om punkt 31 och 34, och alla delar antogs.
  Den ändrade resolutionen antogs av alla närvarande ledamöter, förutom en röst emot. |
| --- | --- |

—

Utmaningar och möjligheter till utbildning och yrkesutbildning i AVS-länder (ACP-EU/101.756/15/fin)

Utskottet för sociala frågor och miljö

Betänkande av Musa Hussein Naib (Eritrea) och Francesc Gambús

Delad omröstning med separat omröstning om båda delar av uppdelningen begärdes av PPE-gruppen om punkt 31 och 34, och alla delar antogs.

Den ändrade resolutionen antogs av alla närvarande ledamöter, förutom en röst emot.

7.   Omröstning om brådskande resolutionsförslag

| — | Naturkatastrofen i Vanuatu (och grannstaterna): det fortsatta arbetet, inbegripet regionalt samarbete (ACP-EU/101.877/15/fin)
  En delad omröstning med omröstning i separata kammare om del 2 av uppdelningen begärdes av PPE-gruppen om punkt 11, som resulterade i antagandet av del 1 och förkastandet av del 2 av uppdelningen.
  Den ändrade resolutionen antogs enhälligt. |
| --- | --- |

—

Naturkatastrofen i Vanuatu (och grannstaterna): det fortsatta arbetet, inbegripet regionalt samarbete (ACP-EU/101.877/15/fin)

En delad omröstning med omröstning i separata kammare om del 2 av uppdelningen begärdes av PPE-gruppen om punkt 11, som resulterade i antagandet av del 1 och förkastandet av del 2 av uppdelningen.

Den ändrade resolutionen antogs enhälligt.

| — | Situationen i Centralafrikanska republiken (ACP-EU/101.878/15/fin)
  Antaget ändringsförslag: punkt 7 (omröstning i separata kammare, på EFDD-gruppens begäran)
  Resolutionen antogs av alla närvarande ledamöter, förutom två röster emot. |
| --- | --- |

—

Situationen i Centralafrikanska republiken (ACP-EU/101.878/15/fin)

Antaget ändringsförslag: punkt 7 (omröstning i separata kammare, på EFDD-gruppens begäran)

Resolutionen antogs av alla närvarande ledamöter, förutom två röster emot.

8.   Justering av protokollen från sammanträdet på eftermiddagen måndagen den 15 juni 2015 och från sammanträdena på förmiddagen och eftermiddagen tisdagen den 16 juni 2015

Lidia Senra Rodríguez begärde en liten ändring av punkt 8 i protokollet från sammanträdet måndagen den 15 juni. Protokollet från den dagen ändrades i enlighet därmed. Protokollet från tisdagen den 16 juni justerades utan ändringar.

Protokollen justerades.

9.   Övriga frågor

Medordföranden meddelade att de förklaringar som gjorts av medordförandena för Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen om situationen i Burundi och om självmordsattackerna på civila i N’Djamena (Tchad) hade delats ut till ledamöterna.

Medordförande Fitz A. Jackson lyckönskade ledamoten av den gemensamma parlamentariska församlingen, Winston Garraway, till utnämningen till ungdoms-, idrotts- och religionsminister i Grenada.

Medordförande Louis Michel lyckönskade den före detta ledamoten av den gemensamma parlamentariska församlingen, Komi Sélom Klassou, till att nyligen ha blivit utnämnd till premiärminister i Togo.

10.   Datum och plats för den gemensamma parlamentariska församlingens 30:e session

Den gemensamma parlamentariska församlingens 30:e session är planerad att hållas den 7–9 december 2015 i Moçambique, vilket så småningom ska bekräftas av AVS-parten.

Jo Leinen påpekade att de valda datumen för den gemensamma parlamentariska församlingens 30:e session kommer att sammanfalla med FN:s klimatkonferens (COP21) i Paris, och bad därför att sessionen skulle flyttas. Medordförande Louis Michel sade att han skulle försöka hitta en möjlig lösning.

Medordförande Louis Michel lyckönskade, på den gemensamma parlamentariska församlingens vägnar, Fijis regering och parlament till det lyckade anordnandet av den gemensamma parlamentariska församlingens 29:e session.

(Sammanträdet avslutades kl. 15.52)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Medordförande

Patrick I. GOMES och

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generalsekreterare

---

BILAGA I

ALFABETISK FÖRTECKNING ÖVER DEN GEMENSAMMA PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGENS LEDAMÖTER

| Företrädare för AVS-länderna | Företrädare för Europaparlamentet |
| --- | --- |
| JACKSON (JAMAICA), medordförande | MICHEL, medordförande |
| | |
| ANGOLA
  ANTIGUA OCH BARBUDA
  BAHAMAS
  BARBADOS (vice ordf.)
  BELIZE
  BENIN
  BOTSWANA
  BURKINA FASO
  BURUNDI
  CENTRALAFRIKANSKA REPUBLIKEN
  COOKÖARNA
  DJIBOUTI
  DOMINICA
  DOMINIKANSKA REPUBLIKEN
  EKVATORIALGUINEA (1)

  ELFENBENSKUSTEN
  ERITREA
  ETIOPIEN (vice ordf.)
  FIJI
  GABON
  GAMBIA
  GHANA
  GRENADA
  GUINEA
  GUINEA-BISSAU
  GUYANA
  HAITI
  JAMAICA
  KAMERUN
  KAP VERDE
  KIRIBATI
  KOMORERNA
  KONGO (DEMOKRATISKA REPUBLIKEN) (vice ordf.)
  KONGO (REPUBLIKEN)
  LESOTHO
  LIBERIA
  MADAGASKAR
  MALAWI (vice ordf.)
  MALI
  MARSHALLÖARNA (REPUBLIKEN)
  MAURETANIEN
  MAURITIUS
  MIKRONESISKA FEDERATIONEN
  MOÇAMBIQUE (vice ordf.)
  NAMIBIA
  NAURU
  NIGER
  NIGERIA (vice ordf.)
  NIUE (vice ordf.)
  PALAU
  PAPUA NYA GUINEA
  RWANDA
  SAINT KITTS OCH NEVIS
  SAINT LUCIA
  SAINT VINCENT OCH GRENADINERNA
  SAMOA
  SÃO TOMÉ OCH PRÍNCIPE
  SENEGAL (vice ordf.)
  SEYCHELLERNA
  SIERRA LEONE
  SOLOMONÖARNA
  SOMALIA
  SYDAFRIKA
  SUDAN (vice ordf.) (1)

  SURINAM (vice ordf.)
  SWAZILAND
  TANZANIA
  TCHAD (vice ordf.)
  TOGO
  TONGA (vice ordf.)
  TRINIDAD OCH TOBAGO
  TUVALU
  UGANDA
  VANUATU
  ZAMBIA
  ZIMBABWE
  ÖSTTIMOR | ADINOLFI
  AGEA
  ALIOT
  ARENA
  BAY
  BEARDER
  BUONANNO
  CAMPBELL BANNERMAN
  CASA
  CEBALLOS
  CHRISTENSEN
  CORRAO
  DANCE
  DELAHAYE
  DE SARNEZ
  DUNCAN
  ENGSTRÖM
  ESTARÀS FERRAGUT
  FERRARA
  FERREIRA (vice ordf.)
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GABRIEL
  GÁL
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GEBHARDT
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIRAUTA VIDAL
  GIUFFRIDA
  GOERENS
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HANNAN (vice ordf.)
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  ITURGAIZ
  KARSKI
  KYENGE (vice ordf.)
  LÓPEZ AGUILAR (vice ordf.)
  LÖSING
  MCAVAN
  MANSCOUR (vice ordf.)
  MARUSIK
  MIZZI
  MUSELIER (vice ordf.)
  MUSSOLINI
  NART (vice ordf.)
  NEGRESCU
  NEUSER
  NOICHL
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI (vice ordf.)
  PHILIPPOT
  POGLIESE
  RIVASI (vice ordf.)
  ROLIN
  ROSATI
  RUAS (vice ordf.)
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  SENRA RODRÍGUEZ
  STOLOJAN
  THOMAS
  VAIDERE
  WENTA
  WERNER
  WIELAND
  WIŚNIEWSKA (vice ordf.)
  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

Företrädare för AVS-länderna

Företrädare för Europaparlamentet

JACKSON (JAMAICA), medordförande

MICHEL, medordförande

ANGOLA

ANTIGUA OCH BARBUDA

BAHAMAS

BARBADOS (vice ordf.)

BELIZE

BENIN

BOTSWANA

BURKINA FASO

BURUNDI

CENTRALAFRIKANSKA REPUBLIKEN

COOKÖARNA

DJIBOUTI

DOMINICA

DOMINIKANSKA REPUBLIKEN

EKVATORIALGUINEA (1)

ELFENBENSKUSTEN

ERITREA

ETIOPIEN (vice ordf.)

FIJI

GABON

GAMBIA

GHANA

GRENADA

GUINEA

GUINEA-BISSAU

GUYANA

HAITI

JAMAICA

KAMERUN

KAP VERDE

KIRIBATI

KOMORERNA

KONGO (DEMOKRATISKA REPUBLIKEN) (vice ordf.)

KONGO (REPUBLIKEN)

LESOTHO

LIBERIA

MADAGASKAR

MALAWI (vice ordf.)

MALI

MARSHALLÖARNA (REPUBLIKEN)

MAURETANIEN

MAURITIUS

MIKRONESISKA FEDERATIONEN

MOÇAMBIQUE (vice ordf.)

NAMIBIA

NAURU

NIGER

NIGERIA (vice ordf.)

NIUE (vice ordf.)

PALAU

PAPUA NYA GUINEA

RWANDA

SAINT KITTS OCH NEVIS

SAINT LUCIA

SAINT VINCENT OCH GRENADINERNA

SAMOA

SÃO TOMÉ OCH PRÍNCIPE

SENEGAL (vice ordf.)

SEYCHELLERNA

SIERRA LEONE

SOLOMONÖARNA

SOMALIA

SYDAFRIKA

SUDAN (vice ordf.) (1)

SURINAM (vice ordf.)

SWAZILAND

TANZANIA

TCHAD (vice ordf.)

TOGO

TONGA (vice ordf.)

TRINIDAD OCH TOBAGO

TUVALU

UGANDA

VANUATU

ZAMBIA

ZIMBABWE

ÖSTTIMOR

ADINOLFI

AGEA

ALIOT

ARENA

BAY

BEARDER

BUONANNO

CAMPBELL BANNERMAN

CASA

CEBALLOS

CHRISTENSEN

CORRAO

DANCE

DELAHAYE

DE SARNEZ

DUNCAN

ENGSTRÖM

ESTARÀS FERRAGUT

FERRARA

FERREIRA (vice ordf.)

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GABRIEL

GÁL

GARDIAZABAL RUBIAL

GEBHARDT

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIRAUTA VIDAL

GIUFFRIDA

GOERENS

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HANNAN (vice ordf.)

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

ITURGAIZ

KARSKI

KYENGE (vice ordf.)

LÓPEZ AGUILAR (vice ordf.)

LÖSING

MCAVAN

MANSCOUR (vice ordf.)

MARUSIK

MIZZI

MUSELIER (vice ordf.)

MUSSOLINI

NART (vice ordf.)

NEGRESCU

NEUSER

NOICHL

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI (vice ordf.)

PHILIPPOT

POGLIESE

RIVASI (vice ordf.)

ROLIN

ROSATI

RUAS (vice ordf.)

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

SENRA RODRÍGUEZ

STOLOJAN

THOMAS

VAIDERE

WENTA

WERNER

WIELAND

WIŚNIEWSKA (vice ordf.)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZWIEFKA

UTSKOTTET FÖR POLITISKA FRÅGOR

| Ledamöter från AVS-länderna | Ledamöter från Europaparlamentet |
| --- | --- |
| HLONGWANE (ZIMBABWE), medordförande
  SANOU (BURKINA FASO), vice ordf.
  GOUMANEH (DJIBOUTI), vice ordf. | GAHLER, medordförande
  ZELLER, vice ordf.
  GUERRERO SALOM, vice ordf. |
| ANTIGUA OCH BARBUDA
  YEHOUETOME (BENIN)
  N’GON-BABA (CENTRALAFRIKANSKA REPUBLIKEN)
  ELFENBENSKUSTEN
  PATEL (FIJI)
  GUYANA
  PRIVERT (HAITI)
  PHILLIPS (JAMAICA)
  GBERI (KAMERUN)
  KOMORERNA
  KONGO, REPUBLIKEN ELFENBENSKUSTEN
  GITURA (KENYA)
  LIBERIA
  MUNTHALI (MALAWI)
  SOUKOUNA (MALI)
  MARSHALLÖARNA
  VAQUINA (MOÇAMBIQUE)
  NAURU
  ST VINCENT OCH GRENADINERNA
  KAWAMALA (TANZANIA)
  TAUSI (TUVALU)
  TOGO
  SANTOS (ÖSTTIMOR) | ADINOLFI
  CASA
  CEBALLOS
  CORRAO
  DANCE
  DUDA
  ENGSTRÖM
  GABRIEL
  GAL
  GEBHARDT
  KARSKI
  KYENGE
  LEWER
  LÖSING
  LÓPEZ AGUILAR
  MICHEL
  PHILIPPOT
  POGLIESE
  RUAS
  WERNER
  WIELAND
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

Ledamöter från AVS-länderna

Ledamöter från Europaparlamentet

HLONGWANE (ZIMBABWE), medordförande

SANOU (BURKINA FASO), vice ordf.

GOUMANEH (DJIBOUTI), vice ordf.

GAHLER, medordförande

ZELLER, vice ordf.

GUERRERO SALOM, vice ordf.

ANTIGUA OCH BARBUDA

YEHOUETOME (BENIN)

N’GON-BABA (CENTRALAFRIKANSKA REPUBLIKEN)

ELFENBENSKUSTEN

PATEL (FIJI)

GUYANA

PRIVERT (HAITI)

PHILLIPS (JAMAICA)

GBERI (KAMERUN)

KOMORERNA

KONGO, REPUBLIKEN ELFENBENSKUSTEN

GITURA (KENYA)

LIBERIA

MUNTHALI (MALAWI)

SOUKOUNA (MALI)

MARSHALLÖARNA

VAQUINA (MOÇAMBIQUE)

NAURU

ST VINCENT OCH GRENADINERNA

KAWAMALA (TANZANIA)

TAUSI (TUVALU)

TOGO

SANTOS (ÖSTTIMOR)

ADINOLFI

CASA

CEBALLOS

CORRAO

DANCE

DUDA

ENGSTRÖM

GABRIEL

GAL

GEBHARDT

KARSKI

KYENGE

LEWER

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

PHILIPPOT

POGLIESE

RUAS

WERNER

WIELAND

ZORRINHO

ZWIEFKA

UTSKOTTET FÖR EKONOMISK UTVECKLING, FINANSER OCH HANDEL

| Ledamöter från AVS-länderna | Ledamöter från Europaparlamentet |
| --- | --- |
| TRINIDAD OCH TOBAGO, medordförande
  TANNA (UGANDA), vice ordf.
  TU’I’AFITU (TONGA), vice ordf. | FERRARA, medordförande
  ESTARÀS FERRAGUT, vice ordf.
  MANSCOUR vice ordf. |
| WORRELL (BARBADOS)
  MANGOLE (BOTSWANA)
  BURUNDI
  DEMOKRATISKA REPUBLIKEN KONGO
  EKVATORIALGUINEA (2)

  ETIOPIEN
  KABA (GUINEA)
  MANE (GUINEA BISSAU)
  ANDRADE RAMOS (KAP VERDE)
  KIRIBATI
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)
  MUCHILA (NAMIBIA)
  NIGERIA
  NIUE
  SÃO TOMÉ OCH PRÍNCIPE
  TAUSINGA (SALOMONÖARNA)
  SAINT KITTS OCH NEVIS
  LONG (SAINT LUCIA)
  SENEGAL
  SUDAN (2)

  SURINAM
  DLAMINI (SWAZILAND)
  MUTATI (ZAMBIA) | ARENA
  BAY
  CAMPBELL BANNERMAN
  DE SARNEZ
  DELAHAYE
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GIRAUTA VIDAL
  GRIESBECK
  HANNAN
  MIZZI
  MUSELIER
  NEGRESCU
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  STOLOJAN
  THOMAS
  WENTA |

Ledamöter från AVS-länderna

Ledamöter från Europaparlamentet

TRINIDAD OCH TOBAGO, medordförande

TANNA (UGANDA), vice ordf.

TU’I’AFITU (TONGA), vice ordf.

FERRARA, medordförande

ESTARÀS FERRAGUT, vice ordf.

MANSCOUR vice ordf.

WORRELL (BARBADOS)

MANGOLE (BOTSWANA)

BURUNDI

DEMOKRATISKA REPUBLIKEN KONGO

EKVATORIALGUINEA (2)

ETIOPIEN

KABA (GUINEA)

MANE (GUINEA BISSAU)

ANDRADE RAMOS (KAP VERDE)

KIRIBATI

RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)

MUCHILA (NAMIBIA)

NIGERIA

NIUE

SÃO TOMÉ OCH PRÍNCIPE

TAUSINGA (SALOMONÖARNA)

SAINT KITTS OCH NEVIS

LONG (SAINT LUCIA)

SENEGAL

SUDAN (2)

SURINAM

DLAMINI (SWAZILAND)

MUTATI (ZAMBIA)

ARENA

BAY

CAMPBELL BANNERMAN

DE SARNEZ

DELAHAYE

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GIRAUTA VIDAL

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

NEGRESCU

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

WENTA

UTSKOTTET FÖR SOCIALA FRÅGOR OCH MILJÖ

| Ledamöter från AVS-länderna | Ledamöter från Europaparlamentet |
| --- | --- |
| MANGOUALA (GABON), medordförande
  BALDEH (GAMBIA), vice ordf.
  JIMENEZ (DOMINIKANSKA REPUBLIKEN), vice ordf. | RIVASI, medordförande
  AGEA, vice ordf.
  MUSSOLINI, vice ordf. |
| XIRIMBIMBI (ANGOLA)
  BAHAMAS
  PEYREFITTE (BELIZE)
  MARSTERS (COOKÖARNA)
  DOMINICA
  NAIB (ERITREA)
  ASAMOAH (GHANA)
  GRENADA
  MOQOLO (LESOTHO)
  ZAMEL (MAURETANIEN)
  MAURITIUS
  MIKRONESISKA FEDERATIONEN
  OUMAR (NIGER)
  PALAU
  PAPUA NYA GUINEA
  RUGEMA (RWANDA)
  HUNT (SAMOA)
  POOLE (SEYCHELLERNA)
  BUNDU (SIERRA LEONE)
  ABDIRIZAK (SOMALIA)
  MAHLALELA (SYDAFRIKA)
  LENGKON (VANUATU)
  ADJEDOUE (TCHAD) | ALIOT
  BEARDER
  BUONANNO
  CHRISTENSEN
  FERREIRA
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  HERRANZ GARCIA
  HETMAN
  HEUBUCH
  MARUSIK
  MCAVAN
  NART
  NEUSER
  NOICHL
  ROLIN
  SENRA RODRIGUEZ
  VAIDERE
  WIŚNIEWSKA
  ZABORSKA |

Ledamöter från AVS-länderna

Ledamöter från Europaparlamentet

MANGOUALA (GABON), medordförande

BALDEH (GAMBIA), vice ordf.

JIMENEZ (DOMINIKANSKA REPUBLIKEN), vice ordf.

RIVASI, medordförande

AGEA, vice ordf.

MUSSOLINI, vice ordf.

XIRIMBIMBI (ANGOLA)

BAHAMAS

PEYREFITTE (BELIZE)

MARSTERS (COOKÖARNA)

DOMINICA

NAIB (ERITREA)

ASAMOAH (GHANA)

GRENADA

MOQOLO (LESOTHO)

ZAMEL (MAURETANIEN)

MAURITIUS

MIKRONESISKA FEDERATIONEN

OUMAR (NIGER)

PALAU

PAPUA NYA GUINEA

RUGEMA (RWANDA)

HUNT (SAMOA)

POOLE (SEYCHELLERNA)

BUNDU (SIERRA LEONE)

ABDIRIZAK (SOMALIA)

MAHLALELA (SYDAFRIKA)

LENGKON (VANUATU)

ADJEDOUE (TCHAD)

ALIOT

BEARDER

BUONANNO

CHRISTENSEN

FERREIRA

GARDIAZABAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCIA

HETMAN

HEUBUCH

MARUSIK

MCAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRIGUEZ

VAIDERE

WIŚNIEWSKA

ZABORSKA

---

(1)  Med observatörsstatus.

(2)  Med observatörsstatus.

---

BILAGA II

NÄRVARO UNDER SESSIONEN I SUVA (FIJI) DEN 15–17 JUNI 2015

| JACKSON (Jamaica), medordförande | MICHEL, medordförande |
| --- | --- |
| PEREIRA (Angola)
  WORRELL (Barbados) (vice ordf.)
  PEYREFITTE (Belize)
  GBIAN (Benin)
  MANGOLE (Botswana)
  SANOU (Burkina Faso)
  NGON-BABA (Centralafrikanska republiken)
  MARSTERS (Cooköarna) (1)

  GOUMANEH (Djibouti)
  NAIB (Eritrea)
  DABA WAKJIRA (Etiopien) (vice ordf.)
  TORAO OYO (Ekvatorialguinea) (2)

  PATEL (Fiji)
  MANGOUALA (Gabon)
  BALDEH (Gambia)
  AMOATEY (Ghana)
  GARRAWAY (Grenada)
  KABA (Guinea)
  MANE (Guinea-Bissau)
  PRIVERT (Haiti)
  PHILLIPS (Jamaica)
  KOMBO (Kamerun)
  ANDRADE RAMOS (Kap Verde)
  LABOSO (Kenya)
  TONG (Kiribati)
  LUTUNDULA APALA Pen’APALA (Kongo, Demokratiska republiken) (vice ordf.)
  RAMALEFANE (Lesotho)
  RAZAFINDRAVELO (Madagaskar)
  MUNTHALI (Malawi) (vice ordf.)
  SOUKOUNA (Mali)
  ZAMEL (Mauretanien)
  VAQUINA (Moçambique) (vice ordf.)
  MUCHILA (Namibia)
  OUMAR (Niger)
  TAUFITU (Niue)
  KANAI (Palau)
  KOMUN (Papua Nya Guinea)
  REGEMA (Rwanda)
  LONG (Saint Lucia)
  HUNT (Samoa)
  POOL (Seychellerna)
  BUNDU (Sierra Leone)
  TAUSINGA (Salomonöarna)
  HASSAN (Somalia)
  MAHLALELA (Sydafrika)
  DLAMINI (Swaziland)
  NDUGAI (Tanzania)
  LOLOMANA’IA (Tonga) (vice ordf.)
  WEIDOU (Tchad) (vice ordf.) | BEARDER
  CEBALLOS
  CHAUPRADE (3)
   (4)

  CHRISTENSEN
  CORRAO
  DE SARNEZ (3)
   (4)

  DIAZ DE MERA GARCIA CONSUEGRA
  GAHLER
  GAL
  GAMBUS
  GERICKE (3)
   (4)

  GILL
  GIRAUTA VIDAL (3)
   (4)

  GRIESBECK (3)
   (4)

  HETMAN
  HOLVENYI
  JACKIEWICZ
  JEZEK
  JIMENEZ BECERRIL
  KYENGE (vice ordf.)
  LOPEZ AGUILAR
  LEGUTKO
  LEINEN
  MARTIN
  MIZZI
  NART (vice ordf.)
  NEUSER
  PIECHA
  PIOTROWSKI (4)
   (5)

  PONGA
  POREBA (3)

  RIVASI (vice ordf.)
  SENRA RODRIGUEZ
  SILVA PEREIRA
  STIER
  THEOCHAROUS
  VAIDERE
  VAUGHAN
  WENTA
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |
| TAUSI (Tuvalu)
  OULANYAH (Uganda)
  LENGKON (Vanuatu)
  MUTATI (Zambia)
  HLONGWANE (Zimbabwe) | |

JACKSON (Jamaica), medordförande

MICHEL, medordförande

PEREIRA (Angola)

WORRELL (Barbados) (vice ordf.)

PEYREFITTE (Belize)

GBIAN (Benin)

MANGOLE (Botswana)

SANOU (Burkina Faso)

NGON-BABA (Centralafrikanska republiken)

MARSTERS (Cooköarna) (1)

GOUMANEH (Djibouti)

NAIB (Eritrea)

DABA WAKJIRA (Etiopien) (vice ordf.)

TORAO OYO (Ekvatorialguinea) (2)

PATEL (Fiji)

MANGOUALA (Gabon)

BALDEH (Gambia)

AMOATEY (Ghana)

GARRAWAY (Grenada)

KABA (Guinea)

MANE (Guinea-Bissau)

PRIVERT (Haiti)

PHILLIPS (Jamaica)

KOMBO (Kamerun)

ANDRADE RAMOS (Kap Verde)

LABOSO (Kenya)

TONG (Kiribati)

LUTUNDULA APALA Pen’APALA (Kongo, Demokratiska republiken) (vice ordf.)

RAMALEFANE (Lesotho)

RAZAFINDRAVELO (Madagaskar)

MUNTHALI (Malawi) (vice ordf.)

SOUKOUNA (Mali)

ZAMEL (Mauretanien)

VAQUINA (Moçambique) (vice ordf.)

MUCHILA (Namibia)

OUMAR (Niger)

TAUFITU (Niue)

KANAI (Palau)

KOMUN (Papua Nya Guinea)

REGEMA (Rwanda)

LONG (Saint Lucia)

HUNT (Samoa)

POOL (Seychellerna)

BUNDU (Sierra Leone)

TAUSINGA (Salomonöarna)

HASSAN (Somalia)

MAHLALELA (Sydafrika)

DLAMINI (Swaziland)

NDUGAI (Tanzania)

LOLOMANA’IA (Tonga) (vice ordf.)

WEIDOU (Tchad) (vice ordf.)

BEARDER

CEBALLOS

CHAUPRADE (3)
   (4)

CHRISTENSEN

CORRAO

DE SARNEZ (3)
   (4)

DIAZ DE MERA GARCIA CONSUEGRA

GAHLER

GAL

GAMBUS

GERICKE (3)
   (4)

GILL

GIRAUTA VIDAL (3)
   (4)

GRIESBECK (3)
   (4)

HETMAN

HOLVENYI

JACKIEWICZ

JEZEK

JIMENEZ BECERRIL

KYENGE (vice ordf.)

LOPEZ AGUILAR

LEGUTKO

LEINEN

MARTIN

MIZZI

NART (vice ordf.)

NEUSER

PIECHA

PIOTROWSKI (4)
   (5)

PONGA

POREBA (3)

RIVASI (vice ordf.)

SENRA RODRIGUEZ

SILVA PEREIRA

STIER

THEOCHAROUS

VAIDERE

VAUGHAN

WENTA

ZELLER

ZORRINHO

ZWIEFKA

TAUSI (Tuvalu)

OULANYAH (Uganda)

LENGKON (Vanuatu)

MUTATI (Zambia)

HLONGWANE (Zimbabwe)

Övriga närvarande:

ANGOLA

SIMBRÃO DE CARVALHO

XIRIMBIMBI

TEIXEIRA

BENIN

YEHOUETOME

BOTSWANA

NGAKA

MOSOME

BURKINA FASO

BONKOUGOU

DRABO

M. OUEDRAOGO

G. OUEDRAOGO

KAMERUN

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

DAOUDA

CENTRALAFRIKANSKA REPUBLIKEN

NOUGANGA

KONGO, DEMOKRATISKA REPUBLIKEN

BASIALA MAKA

KILISHO BULAMBO

MOLEKO MOLIWA

OKUNDJI NDJOVU

AIMA TSHANDIA

MAYINDOMBE

INIER LATEBO EKWA

NGINDU KABUNDI BIDUAYA

LUKUKA NKULIMBA

ELFENBENSKUSTEN

F. TOURE

S. TOURE

ERITREA

TEKLE

HAGOS

EKVATORIALGUINEA

BAKALE AYETEBE

MASA ADA

ETIOPIEN

TOGA CHANAKA

IRENA

GABON

MILEBOU AUBUSSON

ONGOUORI NGOUBILI

OWONO NGUEMA

NZEH ELLANG

RISSONGA

NYONDA

GAMBIA

SILLAH

NJIE

KEBBEH

GHANA

ASAMOAH

BROWN

ANSAH-ADJEI

Akua SARKU

GUINEA

SYLLA

DIALLO

GUINEA-BISSAU

MANE

DIAS

KENYA

KEMBI GITURA

ADEN

MASINDE

CHEBET

KINYUA

LIBERIA

BARCLAY

DARKEL

MADAGASKAR

LIAHOSOA

MALAWI

PATEL

KAPHAMTENGO YONA

LIPANDE

CHITEYEYE

MAKANDE

MALI

HAMATOU

DIALLO

MAURETANIEN

EL MOKHTAR

SAMBA

WANATY MARRAKCHY

WANE

MOÇAMBIQUE

SITHOLE

NAMBURETE

DAVA

MATE

NIGER

CHEGOU

OUSMANE TIEMOKO

FOUKORI

TONDY

MAINA

CAZALICA

PAPUA NYA GUINEA

MARO

MEALIN

RWANDA

RUGEMA

SEYCHELLERNA

JUMAYE

SIERRA LEONE

LEWALLY

KUYEMBEH

KOROMA

SOLOMONÖARNA

MOSE

HALLU

WAOKEA

SOMALIA

IBROW

FAQI

SYDAFRIKA

MAMPURU

KALYAN

ROTHKEGEL

KHUZWAYO

MADLALA

TANZANIA

ZUNGU

MWANJELWA

YAKUBU

MASUKE

TCHAD

ADJI

GUELPINA

TOGO

ABIGUIME

TIGNOKPA

LAWSON

UGANDA

TANNA

KAGANZI

VANUATU

RICHARD

TAMBE

ZAMBIA

MUBANGA

ZIMBABWE

CHIKWINYA

MAHLANGU

CHIPARE

AVS-MINISTERRÅDET

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

EDGARS RINKĒVIČS, utrikesminister (Lettland) och tjänstgörande ordförande för Europeiska unionens råd

EUROPEISKA KOMMISSIONEN

NEVEN MIMICA, kommissionsledamot med ansvar för internationellt samarbete och utveckling

EUROPEISKA UTRIKESTJÄNSTEN

DE PEYRON, avdelningschef, panafrikanska frågor

EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN

VERBOVEN

AVS-SEKRETARIATET

GOMES, generalsekreterare

EU-SEKRETARIATET

AGUIRIANO NALDA, generalsekreterare

---

(1)  Landet företräddes av en person som inte är parlamentsledamot.

(2)  Med observatörsstatus.

(3)  Närvarande den 15 juni 2015.

(4)  Närvarande den 16 juni 2015.

(5)  Närvarande den 17 juni 2015.

---

BILAGA III

ACKREDITERING AV ICKE-PARLAMENTARISKA DELEGATER

Cooköarna

Eirangi Marsters

Utrikesminister, Cooköarna

---

BILAGA IV

ANTAGNA TEXTER

RESOLUTION (1)

om kulturell mångfald och mänskliga rättigheter i AVS- och EU-länderna

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen utfärdar denna resolution

| — | från sitt sammanträde i Suva (Fiji) den 15–17 juni 2015, |
| --- | --- |

—

från sitt sammanträde i Suva (Fiji) den 15–17 juni 2015,

| — | med beaktande av artikel 18.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 18.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av Cotonouavtalet som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 och ändrades i Luxemburg den 25 juni 2005 och i Ouagadougou den 22 juni 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Cotonouavtalet som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 och ändrades i Luxemburg den 25 juni 2005 och i Ouagadougou den 22 juni 2010,

| — | med beaktande av resolutionen om rasism, rasdiskriminering, främlingsfientlighet och intolerans, som antogs av Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen i Brazzaville den 3 april 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen om rasism, rasdiskriminering, främlingsfientlighet och intolerans, som antogs av Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen i Brazzaville den 3 april 2003,

| — | med beaktande av resolutionen om utmaningar för den demokratiska anpassningen av etnisk, kulturell och religiös mångfald i AVS- och EU-länderna, som antogs av Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen i Prag den 9 april 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen om utmaningar för den demokratiska anpassningen av etnisk, kulturell och religiös mångfald i AVS- och EU-länderna, som antogs av Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen i Prag den 9 april 2009,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 10 december 2013 om sexuell och reproduktiv hälsa och därtill hörande rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 10 december 2013 om sexuell och reproduktiv hälsa och därtill hörande rättigheter,

| — | med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter (Banjulstadgan), som antogs av Afrikanska enhetsorganisationen (OAU) den 27 juni 1981, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter (Banjulstadgan), som antogs av Afrikanska enhetsorganisationen (OAU) den 27 juni 1981,

| — | med beaktande av Förenta nationernas stadga, undertecknad den 26 juni 1945, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas stadga, undertecknad den 26 juni 1945,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering, som antogs av FN:s generalförsamling den 21 december 1965, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering, som antogs av FN:s generalförsamling den 21 december 1965,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som antogs av FN:s generalförsamling den 16 december 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som antogs av FN:s generalförsamling den 16 december 1966,

| — | med beaktande av konventionen om barnets rättigheter, som antogs av FN:s generalförsamling den 20 november 1989, med tillhörande fakultativa protokoll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om barnets rättigheter, som antogs av FN:s generalförsamling den 20 november 1989, med tillhörande fakultativa protokoll,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, som antogs av FN:s generalförsamling den 16 december 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, som antogs av FN:s generalförsamling den 16 december 1966,

| — | med beaktande av Unescos konvention om skydd för kulturell egendom i händelse av väpnad konflikt, som antogs i Haag 1954, och av dess första protokoll från 1954 och dess andra protokoll från 1999, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Unescos konvention om skydd för kulturell egendom i händelse av väpnad konflikt, som antogs i Haag 1954, och av dess första protokoll från 1954 och dess andra protokoll från 1999,

| — | med beaktande av konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som antogs av FN:s generalförsamling den 13 december 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som antogs av FN:s generalförsamling den 13 december 2006,

| — | med beaktande av konventionen om åtgärder för att förbjuda och förhindra olovlig införsel, utförsel och överlåtelse av äganderätten till kulturegendom, som antogs av FN:s generalförsamling den 14 november 1970, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om åtgärder för att förbjuda och förhindra olovlig införsel, utförsel och överlåtelse av äganderätten till kulturegendom, som antogs av FN:s generalförsamling den 14 november 1970,

| — | med beaktande av det fakultativa protokollet till den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, som antogs av FN:s generalförsamling den 10 december 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det fakultativa protokollet till den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, som antogs av FN:s generalförsamling den 10 december 2008,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, som antogs av FN:s generalförsamling den 10 december 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, som antogs av FN:s generalförsamling den 10 december 1948,

| — | med beaktande av konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, som antogs av FN:s generalförsamling den 18 december 1979, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, som antogs av FN:s generalförsamling den 18 december 1979,

| — | med beaktande av FN:s förklaring om rättigheter för personer som tillhör nationella eller etniska, religiösa och språkliga minoriteter, som antogs av FN:s generalförsamling den 18 december 1992, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring om rättigheter för personer som tillhör nationella eller etniska, religiösa och språkliga minoriteter, som antogs av FN:s generalförsamling den 18 december 1992,

| — | med beaktande av FN:s millenniedeklaration, som antogs av FN:s generalförsamling den 8 september 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s millenniedeklaration, som antogs av FN:s generalförsamling den 8 september 2000,

| — | med beaktande av FN:s förklaring om urfolkens rättigheter, antagen av generalförsamlingen den 13 september 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring om urfolkens rättigheter, antagen av generalförsamlingen den 13 september 2007,

| — | med beaktande av Wienförklaringen och Wienhandlingsprogrammet, som antogs av FN:s världskonferens om mänskliga rättigheter den 23 juni 1993, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Wienförklaringen och Wienhandlingsprogrammet, som antogs av FN:s världskonferens om mänskliga rättigheter den 23 juni 1993,

| — | med beaktande av Durbanförklaringen och Durbanhandlingsprogrammet, som antogs av FN:s världskonferens mot rasism, rasdiskriminering, främlingsfientlighet och intolerans den 22 september 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Durbanförklaringen och Durbanhandlingsprogrammet, som antogs av FN:s världskonferens mot rasism, rasdiskriminering, främlingsfientlighet och intolerans den 22 september 2011,

| — | med beaktande av förklaringen om principer för internationellt kulturellt samarbete, som antogs av Unescos generalkonferens den 4 november 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen om principer för internationellt kulturellt samarbete, som antogs av Unescos generalkonferens den 4 november 1966,

| — | med beaktande av konventionen om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar, som antogs av Unescos generalkonferens den 20 oktober 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar, som antogs av Unescos generalkonferens den 20 oktober 2005,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om kulturell mångfald, som antogs av Unescos generalkonferens den 2 december 2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om kulturell mångfald, som antogs av Unescos generalkonferens den 2 december 2001,

| — | med beaktande av den amerikanska konventionen om de mänskliga rättigheterna, som antogs av särskilda interamerikanska konferensen om de mänskliga rättigheterna den 22 november 1969, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av den amerikanska konventionen om de mänskliga rättigheterna, som antogs av särskilda interamerikanska konferensen om de mänskliga rättigheterna den 22 november 1969, och av följande skäl:

| A. | I världens nästan 200 länder finns runt 5  000 etniska grupper, och i två tredjedelar av dessa länder finns det minst en mer betydande etnisk eller religiös minoritet. |
| --- | --- |

A.

I världens nästan 200 länder finns runt 5  000 etniska grupper, och i två tredjedelar av dessa länder finns det minst en mer betydande etnisk eller religiös minoritet.

| B. | Alla länder måste utforma och efterleva en politik som uttryckligen innebär att mänskliga rättigheter och kulturella, etniska, religiösa och språkliga skillnader främjas och skyddas, samtidigt som utvecklingen främjas. |
| --- | --- |

B.

Alla länder måste utforma och efterleva en politik som uttryckligen innebär att mänskliga rättigheter och kulturella, etniska, religiösa och språkliga skillnader främjas och skyddas, samtidigt som utvecklingen främjas.

| C. | För att främja ett demokratiskt styrelseskick, utarbeta en mångkulturell politik och främja utvecklingen är det mycket viktigt att det finns en rättslig ram som fastställer lika rättigheter för olika etniska, religiösa och språkliga grupper. |
| --- | --- |

C.

För att främja ett demokratiskt styrelseskick, utarbeta en mångkulturell politik och främja utvecklingen är det mycket viktigt att det finns en rättslig ram som fastställer lika rättigheter för olika etniska, religiösa och språkliga grupper.

| D. | Kulturell mångfald är ett redan etablerat inslag i de flesta AVS- och EU-länder, men under de senaste decennierna har globaliseringskrafterna på ett allvarligt sätt kommit att äventyra en fredlig samexistens i ett multikulturellt samhälle. |
| --- | --- |

D.

Kulturell mångfald är ett redan etablerat inslag i de flesta AVS- och EU-länder, men under de senaste decennierna har globaliseringskrafterna på ett allvarligt sätt kommit att äventyra en fredlig samexistens i ett multikulturellt samhälle.

| E. | Anpassningen till förekomsten av olika kulturer, religioner och språk utgör en ny utmaning för många samhällen, inte minst i Europa och AVS-länderna. Migrationsströmmarna har även en kulturell och social dimension som mottagarländerna bör beakta. |
| --- | --- |

E.

Anpassningen till förekomsten av olika kulturer, religioner och språk utgör en ny utmaning för många samhällen, inte minst i Europa och AVS-länderna. Migrationsströmmarna har även en kulturell och social dimension som mottagarländerna bör beakta.

| F. | När det gäller mekanismerna som ska garantera de allmänna mänskliga rättigheterna måste hänsyn tas till kulturella sedvänjor på gräsrotsnivå, förutsatt att de inte innebär ett åsidosättande av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

F.

När det gäller mekanismerna som ska garantera de allmänna mänskliga rättigheterna måste hänsyn tas till kulturella sedvänjor på gräsrotsnivå, förutsatt att de inte innebär ett åsidosättande av de mänskliga rättigheterna.

| G. | I en globaliserad värld blir respekten för mångfalden allt viktigare för såväl enskilda stater som det internationella samfundet, för att dels undvika kulturell utarmning och att vissa kulturer försvinner, dels förhindra sociala, etniska och religiösa konflikter mellan olika grupper. |
| --- | --- |

G.

I en globaliserad värld blir respekten för mångfalden allt viktigare för såväl enskilda stater som det internationella samfundet, för att dels undvika kulturell utarmning och att vissa kulturer försvinner, dels förhindra sociala, etniska och religiösa konflikter mellan olika grupper.

| H. | Kränkningar fortsätter att ske, och pågående och potentiella krig beror ofta på just kränkningar av kulturella rättigheter. Många utvecklingsstrategier har också visat sig olämpliga på grund av att dessa rättigheter inte respekteras. |
| --- | --- |

H.

Kränkningar fortsätter att ske, och pågående och potentiella krig beror ofta på just kränkningar av kulturella rättigheter. Många utvecklingsstrategier har också visat sig olämpliga på grund av att dessa rättigheter inte respekteras.

Politiska och rättsliga aspekter

| 1. | Med en generell hänvisning till yttrandefriheten, inklusive den konstnärliga friheten, och till åsikts- och informationsfriheten och respekten för kulturell mångfald, betonar Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen att varje individ, var för sig eller tillsammans med andra, har rätt till fria och pluralistiska informationsmedier som bidrar till att individen fullt ut kan utveckla sin kulturella identitet. |
| --- | --- |

1.

Med en generell hänvisning till yttrandefriheten, inklusive den konstnärliga friheten, och till åsikts- och informationsfriheten och respekten för kulturell mångfald, betonar Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen att varje individ, var för sig eller tillsammans med andra, har rätt till fria och pluralistiska informationsmedier som bidrar till att individen fullt ut kan utveckla sin kulturella identitet.

| 2. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att en faktisk respekt för mänskliga rättigheter, som också hänger samman med en respekt för kulturell mångfald, kan ses som en grundläggande faktor för de institutionella insatsernas trovärdighet. Församlingen påpekar att medborgarnas förtroende för institutioner på alla nivåer har direkt koppling till vilka konkreta mål som uppnås på detta område. |
| --- | --- |

2.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att en faktisk respekt för mänskliga rättigheter, som också hänger samman med en respekt för kulturell mångfald, kan ses som en grundläggande faktor för de institutionella insatsernas trovärdighet. Församlingen påpekar att medborgarnas förtroende för institutioner på alla nivåer har direkt koppling till vilka konkreta mål som uppnås på detta område.

| 3. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen erinrar om att EU- och AVS-länderna i enlighet med Cotonou-avtalet är förpliktade att stärka sina åtaganden för att säkerställa ett rättvist och gemensamt genomförande av olika program och strategier enligt principerna om demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet, helt i enlighet med FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och internationell rätt. |
| --- | --- |

3.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen erinrar om att EU- och AVS-länderna i enlighet med Cotonou-avtalet är förpliktade att stärka sina åtaganden för att säkerställa ett rättvist och gemensamt genomförande av olika program och strategier enligt principerna om demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet, helt i enlighet med FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och internationell rätt.

| 4. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen är fast övertygad om att inkluderande och samhällsförankrade politiska lösningar som är inriktade på att få slut på krig och väpnade konflikter har en avgörande roll att spela när det gäller att säkerställa en varaktig respekt för mänskliga rättigheter och kulturell mångfald. |
| --- | --- |

4.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen är fast övertygad om att inkluderande och samhällsförankrade politiska lösningar som är inriktade på att få slut på krig och väpnade konflikter har en avgörande roll att spela när det gäller att säkerställa en varaktig respekt för mänskliga rättigheter och kulturell mångfald.

| 5. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen är övertygad om att alla strategier och program som genomförs inom ramen för EU- och AVS-ländernas politik för utvecklingssamarbete måste garantera att alla former av exploatering av människor, korruption, fattigdom och sociala skillnader faktiskt upphör, se till att alla får tillgång till utbildning och främja ömsesidig förståelse, eftersom omänskliga och förnedrande förhållanden leder till kränkningar av de mänskliga rättigheterna och till stora problem att bevara de berörda samhällenas multikulturella, multietniska och multikonfessionella karaktär. |
| --- | --- |

5.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen är övertygad om att alla strategier och program som genomförs inom ramen för EU- och AVS-ländernas politik för utvecklingssamarbete måste garantera att alla former av exploatering av människor, korruption, fattigdom och sociala skillnader faktiskt upphör, se till att alla får tillgång till utbildning och främja ömsesidig förståelse, eftersom omänskliga och förnedrande förhållanden leder till kränkningar av de mänskliga rättigheterna och till stora problem att bevara de berörda samhällenas multikulturella, multietniska och multikonfessionella karaktär.

| 6. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att de mänskliga rättigheterna gäller alla människor, oavsett nationalitet, religion, trosuppfattning, bostadsort, kön, nationellt eller etniskt ursprung, hudfärg och språk, och att alla människor ska kunna åtnjuta samma rättigheter, utan diskriminering. |
| --- | --- |

6.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att de mänskliga rättigheterna gäller alla människor, oavsett nationalitet, religion, trosuppfattning, bostadsort, kön, nationellt eller etniskt ursprung, hudfärg och språk, och att alla människor ska kunna åtnjuta samma rättigheter, utan diskriminering.

| 7. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen framhåller att de mänskliga rättigheterna är universella, oförytterliga, odelbara och samverkande, och att främjandet, försvaret och tillämpningen av de mänskliga rättigheterna inte får tolkas på olika sätt beroende på kulturella, etniska eller religiösa sedvänjor eller ekonomiska och/eller geostrategiska intressen. |
| --- | --- |

7.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen framhåller att de mänskliga rättigheterna är universella, oförytterliga, odelbara och samverkande, och att främjandet, försvaret och tillämpningen av de mänskliga rättigheterna inte får tolkas på olika sätt beroende på kulturella, etniska eller religiösa sedvänjor eller ekonomiska och/eller geostrategiska intressen.

| 8. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar därför att kulturell mångfald inte får användas som en förevändning för kränkningar av någon av de mänskliga rättigheter som finns inskriven i internationell rätt. |
| --- | --- |

8.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar därför att kulturell mångfald inte får användas som en förevändning för kränkningar av någon av de mänskliga rättigheter som finns inskriven i internationell rätt.

| 9. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker att stöd till och främjande av kulturell mångfald, i synnerhet religiös mångfald, kan bidra till att hejda den på senare tid allt snabbare framväxten av aggressiva radikala åsiktsyttringar, särskilt bland ungdomar, och därigenom minska terroristers rekryteringsmöjligheter. |
| --- | --- |

9.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker att stöd till och främjande av kulturell mångfald, i synnerhet religiös mångfald, kan bidra till att hejda den på senare tid allt snabbare framväxten av aggressiva radikala åsiktsyttringar, särskilt bland ungdomar, och därigenom minska terroristers rekryteringsmöjligheter.

| 10. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att erkännandet och skyddet av mänsklig värdighet utgör centrala och grundläggande värden i olika internationella konventioner. |
| --- | --- |

10.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att erkännandet och skyddet av mänsklig värdighet utgör centrala och grundläggande värden i olika internationella konventioner.

| 11. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att där mångfald har lett till eller riskerar att leda till våldsamma konflikter bör det inrättas varaktiga medlingsmekanismer för att man ska kunna ta itu med sådana konflikter innan de trappas upp. |
| --- | --- |

11.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att där mångfald har lett till eller riskerar att leda till våldsamma konflikter bör det inrättas varaktiga medlingsmekanismer för att man ska kunna ta itu med sådana konflikter innan de trappas upp.

| 12. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringarna i AVS- och EU-länderna att involvera organisationer från det civila samhället i den politiska, interkulturella och interreligiösa dialogen. |
| --- | --- |

12.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringarna i AVS- och EU-länderna att involvera organisationer från det civila samhället i den politiska, interkulturella och interreligiösa dialogen.

| 13. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker att minoritetsgruppers demokratiska representation och deras förmåga att delta i den politiska, sociala och kulturella debatten utgör en förutsättning för att demokratiska och goda styrelseformer ska kunna införas. |
| --- | --- |

13.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker att minoritetsgruppers demokratiska representation och deras förmåga att delta i den politiska, sociala och kulturella debatten utgör en förutsättning för att demokratiska och goda styrelseformer ska kunna införas.

| 14. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker att en livaktig, dynamisk och inkluderande offentlig sfär, med ett aktivt civilt samhälle som kan göra sin röst hörd och en offentlig diskussion om kulturella, sociala och politiska frågor, är viktigt för en god samhällsstyrning och förverkligandet av mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

14.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker att en livaktig, dynamisk och inkluderande offentlig sfär, med ett aktivt civilt samhälle som kan göra sin röst hörd och en offentlig diskussion om kulturella, sociala och politiska frågor, är viktigt för en god samhällsstyrning och förverkligandet av mänskliga rättigheter.

| 15. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar de internationella organisationerna att inom ramen för sina särskilda behörigheter och ansvarsområden säkerställa att de kulturella rättigheterna och den kulturella mångfalden i övriga mänskliga rättigheter beaktas systematiskt i all verksamhet och att bidra till utvecklingen av gemensamma mekanismer för granskning och kontroll som är både öppna för insyn och effektiva. |
| --- | --- |

15.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar de internationella organisationerna att inom ramen för sina särskilda behörigheter och ansvarsområden säkerställa att de kulturella rättigheterna och den kulturella mångfalden i övriga mänskliga rättigheter beaktas systematiskt i all verksamhet och att bidra till utvecklingen av gemensamma mekanismer för granskning och kontroll som är både öppna för insyn och effektiva.

| 16. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar det internationella samfundet att använda utbildning som ett verktyg för att bekämpa den kulturella och traditionella sedvänjan med kvinnlig könsstympning som i vissa samhällen utgör en del av initieringen i vuxenvärlden och avgör om en flicka tillhör samhället eller inte. |
| --- | --- |

16.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar det internationella samfundet att använda utbildning som ett verktyg för att bekämpa den kulturella och traditionella sedvänjan med kvinnlig könsstympning som i vissa samhällen utgör en del av initieringen i vuxenvärlden och avgör om en flicka tillhör samhället eller inte.

| 17. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen erkänner utbildningens avgörande betydelse för att ge marginaliserade och underrepresenterade grupper i samhället makt och inflytande, i synnerhet kvinnor och flickor. Församlingen är införstådd med att tillgång till utbildning inte bara är en mänsklig rättighet i sig, utan att utbildning även möjliggör utövandet av andra medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. |
| --- | --- |

17.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen erkänner utbildningens avgörande betydelse för att ge marginaliserade och underrepresenterade grupper i samhället makt och inflytande, i synnerhet kvinnor och flickor. Församlingen är införstådd med att tillgång till utbildning inte bara är en mänsklig rättighet i sig, utan att utbildning även möjliggör utövandet av andra medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter.

Kulturell mångfald, utveckling och mänskliga rättigheter

| 18. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen konstaterar att kulturell mångfald inte kan skiljas från respekten för de allmänna mänskliga rättigheterna och att den gynnar ländernas utveckling. |
| --- | --- |

18.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen konstaterar att kulturell mångfald inte kan skiljas från respekten för de allmänna mänskliga rättigheterna och att den gynnar ländernas utveckling.

| 19. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS- och EU-länderna att inom ramen för sina särskilda behörigheter och ansvarsområden integrera de mänskliga rättigheter som anges i FN:s allmänna förklaring från 1948 i sin lagstiftning och sina sedvänjor, samt att garantera alla som påtalar överträdelser av sina kulturella rättigheter tillgång till effektiva rättsmedel, inklusive möjligheten att väcka talan inför domstol. |
| --- | --- |

19.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS- och EU-länderna att inom ramen för sina särskilda behörigheter och ansvarsområden integrera de mänskliga rättigheter som anges i FN:s allmänna förklaring från 1948 i sin lagstiftning och sina sedvänjor, samt att garantera alla som påtalar överträdelser av sina kulturella rättigheter tillgång till effektiva rättsmedel, inklusive möjligheten att väcka talan inför domstol.

| 20. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen konstaterar i detta sammanhang att samtidigt som alla människor har rätt till sin kultur, vilket även inbegriper rätten att utöva och utveckla ett kulturellt liv och en kulturell identitet, får kulturella rättigheter utövas endast om de inte inkräktar på andra mänskliga rättigheter. Församlingen betonar att enligt internationell rätt får inga rättigheter utövas på bekostnad av eller i strid mot andra rättigheter eller gällande nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

20.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen konstaterar i detta sammanhang att samtidigt som alla människor har rätt till sin kultur, vilket även inbegriper rätten att utöva och utveckla ett kulturellt liv och en kulturell identitet, får kulturella rättigheter utövas endast om de inte inkräktar på andra mänskliga rättigheter. Församlingen betonar att enligt internationell rätt får inga rättigheter utövas på bekostnad av eller i strid mot andra rättigheter eller gällande nationell lagstiftning.

| 21. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att kulturell mångfald ska skyddas och främjas genom yttrande-, informations- och kommunikationsfriheterna, samt genom frihet från diskriminering. |
| --- | --- |

21.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att kulturell mångfald ska skyddas och främjas genom yttrande-, informations- och kommunikationsfriheterna, samt genom frihet från diskriminering.

| 22. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen ser med oro på den systematiska ökningen av antalet religiöst och kulturellt grundade konflikter som många gånger övergår i blodiga krig under vilka det begås brott mot mänskliga rättigheter och många människor mister livet. |
| --- | --- |

22.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen ser med oro på den systematiska ökningen av antalet religiöst och kulturellt grundade konflikter som många gånger övergår i blodiga krig under vilka det begås brott mot mänskliga rättigheter och många människor mister livet.

| 23. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen konstaterar att de mänskliga rättigheterna, såsom tros-, religions-, tanke- och samvets- samt yttrandefrihet och särskilt tryckfrihet, liksom mötes- och föreningsfrihet, har en direkt koppling till främjandet och skyddet av den kulturella mångfalden, och att åtnjutandet av mänskliga rättigheter uppmuntras genom ett pluralistiskt samhälle. |
| --- | --- |

23.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen konstaterar att de mänskliga rättigheterna, såsom tros-, religions-, tanke- och samvets- samt yttrandefrihet och särskilt tryckfrihet, liksom mötes- och föreningsfrihet, har en direkt koppling till främjandet och skyddet av den kulturella mångfalden, och att åtnjutandet av mänskliga rättigheter uppmuntras genom ett pluralistiskt samhälle.

| 24. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att alla personer har rätt att fritt välja om de vill identifiera sig med en eller flera kulturella grupper, utan hänsyn till gränser, och att de har rätt att ändra sitt val. Församlingen understryker dessutom att ingen ska kunna tvingas att mot sin vilja tillhöra eller ingå i en viss kulturell grupp i samhället. |
| --- | --- |

24.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att alla personer har rätt att fritt välja om de vill identifiera sig med en eller flera kulturella grupper, utan hänsyn till gränser, och att de har rätt att ändra sitt val. Församlingen understryker dessutom att ingen ska kunna tvingas att mot sin vilja tillhöra eller ingå i en viss kulturell grupp i samhället.

| 25. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen konstaterar att det finns olika politiska strategier och konstitutionella lösningar för att skapa utrymme för kulturell mångfald. |
| --- | --- |

25.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen konstaterar att det finns olika politiska strategier och konstitutionella lösningar för att skapa utrymme för kulturell mångfald.

| 26. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar särskilt att lika rättigheter för kvinnor och män måste garanteras strikt och att sådana skadliga företeelser som kvinnlig könsstympning, barn- och tvångsäktenskap, mord på grundval av kön, inbegripet mord på nyfödda flickor, påtvingade aborter eller abort av flickfoster, hedersrelaterade brott, förvägran av ordentlig utbildning för kvinnor, kommersiellt sexuellt utnyttjande av kvinnor samt våld i nära relationer aldrig kan motiveras på politiska, sociala, religiösa eller kulturella grunder eller med stöd i någon folktradition och därför bör förbjudas, och att brott mot dessa förbud bör straffas hårt enligt lag och gällande rättsförfarande. Församlingen erinrar här om de obestridliga fördelar som utveckling, kvinnors frigörelse och ökad jämställdhet ger. Församlingen understryker också vikten av, och det nödvändiga i, barnets rättigheter och behovet av att AVS-länderna och EU:s medlemsstater strikt följer FN:s förklaring om barnets rättigheter. |
| --- | --- |

26.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar särskilt att lika rättigheter för kvinnor och män måste garanteras strikt och att sådana skadliga företeelser som kvinnlig könsstympning, barn- och tvångsäktenskap, mord på grundval av kön, inbegripet mord på nyfödda flickor, påtvingade aborter eller abort av flickfoster, hedersrelaterade brott, förvägran av ordentlig utbildning för kvinnor, kommersiellt sexuellt utnyttjande av kvinnor samt våld i nära relationer aldrig kan motiveras på politiska, sociala, religiösa eller kulturella grunder eller med stöd i någon folktradition och därför bör förbjudas, och att brott mot dessa förbud bör straffas hårt enligt lag och gällande rättsförfarande. Församlingen erinrar här om de obestridliga fördelar som utveckling, kvinnors frigörelse och ökad jämställdhet ger. Församlingen understryker också vikten av, och det nödvändiga i, barnets rättigheter och behovet av att AVS-länderna och EU:s medlemsstater strikt följer FN:s förklaring om barnets rättigheter.

| 27. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU- och AVS-länderna att i nära samarbete med Unesco och övriga berörda internationella organisationer införa en bättre samordnad metod för att bekämpa den avsiktliga förstörelsen av kulturarvet samt olaglig handel med och smuggling av kulturföremål. |
| --- | --- |

27.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU- och AVS-länderna att i nära samarbete med Unesco och övriga berörda internationella organisationer införa en bättre samordnad metod för att bekämpa den avsiktliga förstörelsen av kulturarvet samt olaglig handel med och smuggling av kulturföremål.

| 28. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar särskilt att barns rättigheter i allmänhet, och i synnerhet de rättigheter som gäller barn i konflikter eller barnarbete, strikt måste upprätthållas. |
| --- | --- |

28.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar särskilt att barns rättigheter i allmänhet, och i synnerhet de rättigheter som gäller barn i konflikter eller barnarbete, strikt måste upprätthållas.

En internationell och regional samarbets- och utvecklingspolitik

| 29. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen framhåller att parlamentsledamöterna spelar en avgörande roll för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna. Församlingen anser även att interparlamentariska sammanträden, exempelvis inom Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen, bidrar till tolerans och främjar kulturell mångfald. |
| --- | --- |

29.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen framhåller att parlamentsledamöterna spelar en avgörande roll för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna. Församlingen anser även att interparlamentariska sammanträden, exempelvis inom Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen, bidrar till tolerans och främjar kulturell mångfald.

| 30. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att upprättandet av nya strukturer för en interreligiös dialog mellan EU- och AVS-länderna i syfte att utbyta åsikter och bästa praxis skulle utgöra en effektiv mekanism för att främja ömsesidig respekt och bidra till konflikthantering i regioner där det förekommer religiös intolerans och extremism. |
| --- | --- |

30.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att upprättandet av nya strukturer för en interreligiös dialog mellan EU- och AVS-länderna i syfte att utbyta åsikter och bästa praxis skulle utgöra en effektiv mekanism för att främja ömsesidig respekt och bidra till konflikthantering i regioner där det förekommer religiös intolerans och extremism.

| 31. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS- och EU-länderna att öka sina resursanslag till internationellt samarbete och framför allt att utöka sitt samarbete i relevanta internationella organisationer. |
| --- | --- |

31.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS- och EU-länderna att öka sina resursanslag till internationellt samarbete och framför allt att utöka sitt samarbete i relevanta internationella organisationer.

| 32. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen upprepar sin ståndpunkt att multilaterala lösningar är att föredra i tider av internationell osäkerhet, extrem fattigdom samt sociala och ekonomiska orättvisor i AVS- och EU-länderna, något som äventyrar en fredlig samexistens och ömsesidig förståelse mellan olika folk och kulturer. |
| --- | --- |

32.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen upprepar sin ståndpunkt att multilaterala lösningar är att föredra i tider av internationell osäkerhet, extrem fattigdom samt sociala och ekonomiska orättvisor i AVS- och EU-länderna, något som äventyrar en fredlig samexistens och ömsesidig förståelse mellan olika folk och kulturer.

| 33. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen är medveten om betydelsen av dialog och utbyte mellan olika kulturer, t.ex. genom spridning av folktraditioner, konst och kulturarv, för att främja en samexistens och ett fredsbyggande inom och mellan länder. |
| --- | --- |

33.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen är medveten om betydelsen av dialog och utbyte mellan olika kulturer, t.ex. genom spridning av folktraditioner, konst och kulturarv, för att främja en samexistens och ett fredsbyggande inom och mellan länder.

| 34. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt medordförandena att översända denna resolution till Afrikanska unionens och Europeiska unionens institutioner, AVS-rådet, AVS-gruppens regionala integreringsorganisationer samt FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

34.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt medordförandena att översända denna resolution till Afrikanska unionens och Europeiska unionens institutioner, AVS-rådet, AVS-gruppens regionala integreringsorganisationer samt FN:s generalsekreterare.

RESOLUTION (2)

om finansiering av investeringar och handel, inbegripet infrastruktur, i AVS-länder genom EU-mekanismen för kombinerat stöd

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen utfärdar denna resolution

| — | från sitt sammanträde i Suva (Fiji) den 15–17 juni 2015, |
| --- | --- |

—

från sitt sammanträde i Suva (Fiji) den 15–17 juni 2015,

| — | med beaktande av artikel 18.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 18.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (Cotonouavtalet) (3), särskilt artikel 21, och ändringarna av Cotonouavtalet 2005 och 2010 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (Cotonouavtalet) (3), särskilt artikel 21, och ändringarna av Cotonouavtalet 2005 och 2010 (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om en agenda för förändring: framtiden för EU:s utvecklingspolitik (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om en agenda för förändring: framtiden för EU:s utvecklingspolitik (5),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 oktober 2011, Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring (KOM(2011) 637 – SEC(2011) 1172 – SEC(2011) 1173) (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 oktober 2011, Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring (KOM(2011) 637 – SEC(2011) 1172 – SEC(2011) 1173) (6),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande En starkare roll för den privata sektorn i insatserna för att uppnå hållbar tillväxt för alla i utvecklingsländerna (COM(2014) 263), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande En starkare roll för den privata sektorn i insatserna för att uppnå hållbar tillväxt för alla i utvecklingsländerna (COM(2014) 263),

| — | med beaktande av rapporten från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om verksamheten inom EU-plattformen för kombinerade mekanismer vid externt samarbete från inrättandet till utgången av juli 2014 (COM(2014) 733), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om verksamheten inom EU-plattformen för kombinerade mekanismer vid externt samarbete från inrättandet till utgången av juli 2014 (COM(2014) 733),

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 16/2014 om ändamålsenligheten i att kombinera bidrag från regionala investeringsinstrument med lån från finansinstitut för att stödja EU:s externa politik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 16/2014 om ändamålsenligheten i att kombinera bidrag från regionala investeringsinstrument med lån från finansinstitut för att stödja EU:s externa politik,

| — | med beaktande av Europeiska utvecklingsfondens investeringsanslag och det stöd som Europeiska investeringsbanken erbjuder AVS-länderna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska utvecklingsfondens investeringsanslag och det stöd som Europeiska investeringsbanken erbjuder AVS-länderna,

| — | med beaktande av EU:s infrastrukturfond för Afrika och investeringsanslagen för länderna i Västindien och Stilla havet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s infrastrukturfond för Afrika och investeringsanslagen för länderna i Västindien och Stilla havet,

| — | med beaktande av EU-plattformen för kombinerade mekanismer vid externt samarbete, som leds av Europeiska kommissionens generaldirektorat för ekonomi och finans respektive för internationellt samarbete och utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU-plattformen för kombinerade mekanismer vid externt samarbete, som leds av Europeiska kommissionens generaldirektorat för ekonomi och finans respektive för internationellt samarbete och utveckling,

| — | med beaktande av slutsatserna från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar när dessa sammanträdde i rådet den 12 december 2013 om finansieringen av fattigdomsutrotning och hållbar utveckling efter 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar när dessa sammanträdde i rådet den 12 december 2013 om finansieringen av fattigdomsutrotning och hållbar utveckling efter 2015,

| — | med beaktande av rapporten från den mellanstatliga expertkommittén för finansiering av hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från den mellanstatliga expertkommittén för finansiering av hållbar utveckling,

| — | med beaktande av AVS- och EU-ländernas gemensamma förklaring av den 12 juni 2014 om utvecklingsagendan efter 2015 (ACP/84/025/14 Rev.5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av AVS- och EU-ländernas gemensamma förklaring av den 12 juni 2014 om utvecklingsagendan efter 2015 (ACP/84/025/14 Rev.5),

| — | med beaktande av FN:s generalsekreterares sammanfattningsrapport om agendan efter 2015 för hållbar utveckling, med titeln The Road to Dignity by 2030: Ending Poverty, Transforming All Lives and Protecting the Planet
   (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalsekreterares sammanfattningsrapport om agendan efter 2015 för hållbar utveckling, med titeln The Road to Dignity by 2030: Ending Poverty, Transforming All Lives and Protecting the Planet
   (7),

| — | med beaktande av det icke-officiella dokumentet av den 21 januari 2015 från FN-sekretariatets avdelning för ekonomiska och sociala frågor, med titeln Preparatory Process for the 3rd International Conference on Financing for Development
   (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det icke-officiella dokumentet av den 21 januari 2015 från FN-sekretariatets avdelning för ekonomiska och sociala frågor, med titeln Preparatory Process for the 3rd International Conference on Financing for Development
   (8),

| — | med beaktande av den öppna arbetsgrupp som FN:s generalförsamling inrättade den 22 januari 2013 genom beslut 67/555 (A/67/L.48/rev.1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den öppna arbetsgrupp som FN:s generalförsamling inrättade den 22 januari 2013 genom beslut 67/555 (A/67/L.48/rev.1),

| — | med beaktande av det partnerskap för ett effektivt utvecklingssamarbete som antogs vid OECD:s fjärde högnivåforum för biståndseffektivitet som hölls i Busan, Sydkorea, den 29 november till den 1 december 2011, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av det partnerskap för ett effektivt utvecklingssamarbete som antogs vid OECD:s fjärde högnivåforum för biståndseffektivitet som hölls i Busan, Sydkorea, den 29 november till den 1 december 2011, och av följande skäl:

| A. | Den privata sektorn är inte bara avgörande för ekonomisk tillväxt, nya arbetstillfällen, tillhandahållandet av varor och tjänster och för handel och innovation, utan utgör även en viktig källa för extern finansiering och bidrar till frigörandet av de inhemska resurser som krävs för att utvecklingsländernas ekonomiska behov ska kunna tillgodoses. |
| --- | --- |

A.

Den privata sektorn är inte bara avgörande för ekonomisk tillväxt, nya arbetstillfällen, tillhandahållandet av varor och tjänster och för handel och innovation, utan utgör även en viktig källa för extern finansiering och bidrar till frigörandet av de inhemska resurser som krävs för att utvecklingsländernas ekonomiska behov ska kunna tillgodoses.

| B. | Utländska direktinvesteringar kan bidra till att målen för hållbar utveckling nås, något som också anges i UNCTAD:s förslag till handlingsplan för investeringar i hållbar utveckling, under förutsättning att utländska direktinvesteringar regleras på rätt sätt och kopplas till konkreta förbättringar i den inhemska ekonomin, inbegripet i form av tekniköverföring och utbildningsmöjligheter för den lokala arbetskraften, inbegripet kvinnor och ungdomar. |
| --- | --- |

B.

Utländska direktinvesteringar kan bidra till att målen för hållbar utveckling nås, något som också anges i UNCTAD:s förslag till handlingsplan för investeringar i hållbar utveckling, under förutsättning att utländska direktinvesteringar regleras på rätt sätt och kopplas till konkreta förbättringar i den inhemska ekonomin, inbegripet i form av tekniköverföring och utbildningsmöjligheter för den lokala arbetskraften, inbegripet kvinnor och ungdomar.

| C. | Kombinerade mekanismer, som genomförs via EU:s anslag, innebär att man kombinerar marknadslån (eller subventionerade lån) med en bidrags- (eller bidragsliknande) del, allt efter behov, t.ex. direkta investeringsbidrag, tekniskt bistånd, räntesubventioner och andra finansiella instrument, inklusive garantimekanismer inom ramen för AVS- och EU-ländernas utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

C.

Kombinerade mekanismer, som genomförs via EU:s anslag, innebär att man kombinerar marknadslån (eller subventionerade lån) med en bidrags- (eller bidragsliknande) del, allt efter behov, t.ex. direkta investeringsbidrag, tekniskt bistånd, räntesubventioner och andra finansiella instrument, inklusive garantimekanismer inom ramen för AVS- och EU-ländernas utvecklingssamarbete.

| D. | I sin Agenda för förändring från 2011 menade kommissionen att EU:s bistånd i allt större utsträckning kommer att kanaliseras via innovativa finansiella instrument, t.ex. mekanismer för att kombinera bidrag och lån, och att EU kommer att vidareutveckla de kombinerade mekanismerna för att få fram ökade finansiella resurser till utvecklingsarbetet genom att bygga vidare på sådana framgångsrika koncept som exempelvis de europeiska investeringsanslagen (för EU:s grannskap, västra Balkan, Latinamerika och Centralasien) och EU:s infrastrukturfond för Afrika. |
| --- | --- |

D.

I sin Agenda för förändring från 2011 menade kommissionen att EU:s bistånd i allt större utsträckning kommer att kanaliseras via innovativa finansiella instrument, t.ex. mekanismer för att kombinera bidrag och lån, och att EU kommer att vidareutveckla de kombinerade mekanismerna för att få fram ökade finansiella resurser till utvecklingsarbetet genom att bygga vidare på sådana framgångsrika koncept som exempelvis de europeiska investeringsanslagen (för EU:s grannskap, västra Balkan, Latinamerika och Centralasien) och EU:s infrastrukturfond för Afrika.

| E. | De regionala investeringsanslagen har hittills varit framgångsrika generellt sett, men vissa förbättringar behövs när det gäller såväl konstruktion som funktion, t.ex. genom att man utarbetar riktlinjer och deltar i EU-plattformen för kombinerade mekanismer vid externt samarbete. |
| --- | --- |

E.

De regionala investeringsanslagen har hittills varit framgångsrika generellt sett, men vissa förbättringar behövs när det gäller såväl konstruktion som funktion, t.ex. genom att man utarbetar riktlinjer och deltar i EU-plattformen för kombinerade mekanismer vid externt samarbete.

| F. | EU-plattformen för samarbete och utveckling, som omfattar kommissionen, medlemsstaterna, Europaparlamentet och EU:s finansiella institutioner, fungerar som ett viktigt forum genom att utfärda rekommendationer för användningen av kombinerade mekanismer i syfte att ytterligare öka effekten och effektiviteten hos dessa mekanismer. |
| --- | --- |

F.

EU-plattformen för samarbete och utveckling, som omfattar kommissionen, medlemsstaterna, Europaparlamentet och EU:s finansiella institutioner, fungerar som ett viktigt forum genom att utfärda rekommendationer för användningen av kombinerade mekanismer i syfte att ytterligare öka effekten och effektiviteten hos dessa mekanismer.

| G. | EU i synnerhet har lyft fram de möjligheter som de kombinerade mekanismerna erbjuder, dvs. att bidragsbistånd kan kombineras med sådana icke-bidragskomponenter som lån, riskkapital eller aktiekapital. |
| --- | --- |

G.

EU i synnerhet har lyft fram de möjligheter som de kombinerade mekanismerna erbjuder, dvs. att bidragsbistånd kan kombineras med sådana icke-bidragskomponenter som lån, riskkapital eller aktiekapital.

| H. | Kombinerade mekanismer utgör ett viktigt verktyg för att mobilisera ytterligare resurser för utveckling och stärka effekten av EU:s bistånd. |
| --- | --- |

H.

Kombinerade mekanismer utgör ett viktigt verktyg för att mobilisera ytterligare resurser för utveckling och stärka effekten av EU:s bistånd.

| I. | I sin särskilda rapport nr 16/2014 om användningen av kombinerade mekanismer kunde revisionsrätten konstatera att det nästan i hälften av de granskade projekten inte fanns tillräckliga bevis för slutsatsen att bidragen var motiverade, samtidigt som det i ett antal fall fanns indikationer på att investeringarna skulle ha gjorts även utan EU:s bidrag. |
| --- | --- |

I.

I sin särskilda rapport nr 16/2014 om användningen av kombinerade mekanismer kunde revisionsrätten konstatera att det nästan i hälften av de granskade projekten inte fanns tillräckliga bevis för slutsatsen att bidragen var motiverade, samtidigt som det i ett antal fall fanns indikationer på att investeringarna skulle ha gjorts även utan EU:s bidrag.

| J. | Kombinerade mekanismer ska bidra till att lokalbefolkningen i AVS-länderna uppmuntras att medverka, helt i enlighet med principen om projektägande. |
| --- | --- |

J.

Kombinerade mekanismer ska bidra till att lokalbefolkningen i AVS-länderna uppmuntras att medverka, helt i enlighet med principen om projektägande.

| K. | Kommissionen undersöker olika möjligheter för att utvidga användningen av kombinerade mekanismer till att omfatta nya områden, t.ex. ett hållbart jordbruk, sociala sektorer och förnybar energi, och för att underlätta genomförandet av ett ökat antal projekt med stark inverkan på utvecklingen inom den lokala privata sektorn, t.ex. sådana som ger små och medelstora företag bättre tillgång till finansiering genom att särskilda möjligheter för den privata sektorn skapas i kombinerade mekanismer på regional nivå. |
| --- | --- |

K.

Kommissionen undersöker olika möjligheter för att utvidga användningen av kombinerade mekanismer till att omfatta nya områden, t.ex. ett hållbart jordbruk, sociala sektorer och förnybar energi, och för att underlätta genomförandet av ett ökat antal projekt med stark inverkan på utvecklingen inom den lokala privata sektorn, t.ex. sådana som ger små och medelstora företag bättre tillgång till finansiering genom att särskilda möjligheter för den privata sektorn skapas i kombinerade mekanismer på regional nivå.

| L. | Inom ramen för Busanpartnerskapet för ett effektivt utvecklingssamarbete rekommenderas att innovativa finansieringsmekanismer tas fram för att mer privata finansieringsmöjligheter ska kunna mobiliseras för att främja utvecklingsmålen. |
| --- | --- |

L.

Inom ramen för Busanpartnerskapet för ett effektivt utvecklingssamarbete rekommenderas att innovativa finansieringsmekanismer tas fram för att mer privata finansieringsmöjligheter ska kunna mobiliseras för att främja utvecklingsmålen.

| M. | AVS-länderna har begränsade offentliga resurser och mycket stora behov av investeringsfinansiering. |
| --- | --- |

M.

AVS-länderna har begränsade offentliga resurser och mycket stora behov av investeringsfinansiering.

| N. | AVS-länderna har svårt att finansiera sin egen utveckling och få tillgång till inhemskt och internationellt privatkapital. |
| --- | --- |

N.

AVS-länderna har svårt att finansiera sin egen utveckling och få tillgång till inhemskt och internationellt privatkapital.

| O. | Den pågående ekonomiska krisen har fått allvarliga konsekvenser för tillväxt- och utvecklingsländerna genom att direkt inverka på deras budgetpolitik och på deras tillgång till den finansiering, såväl institutionell som privat, som de behöver för att kunna driva kapitalintensiva projekt och tillhandahålla grundläggande tjänster. |
| --- | --- |

O.

Den pågående ekonomiska krisen har fått allvarliga konsekvenser för tillväxt- och utvecklingsländerna genom att direkt inverka på deras budgetpolitik och på deras tillgång till den finansiering, såväl institutionell som privat, som de behöver för att kunna driva kapitalintensiva projekt och tillhandahålla grundläggande tjänster.

| P. | Den finansiering av utvecklingspolitiken som sker i dag är till övervägande del privat till sin natur. Privat finansiering kan komplettera, men inte ersätta, offentlig finansiering. |
| --- | --- |

P.

Den finansiering av utvecklingspolitiken som sker i dag är till övervägande del privat till sin natur. Privat finansiering kan komplettera, men inte ersätta, offentlig finansiering.

| Q. | Medverkan från såväl den privata som den offentliga sektorn kan bidra till att förbättra situationen när det gäller kostnaderna, effekterna, effektiviteten och kvaliteten för de offentliga tjänsterna och förhindra orättvisa privatiseringsprocesser. |
| --- | --- |

Q.

Medverkan från såväl den privata som den offentliga sektorn kan bidra till att förbättra situationen när det gäller kostnaderna, effekterna, effektiviteten och kvaliteten för de offentliga tjänsterna och förhindra orättvisa privatiseringsprocesser.

| R. | Utvecklingsfinansieringen måste anpassas till en föränderlig global kontext, och lämpliga nya innovativa finansieringsinstrument bör tas fram och införas, t.ex. transaktionsskatt och koldioxidskatt för internationella luft- och sjötransporter. |
| --- | --- |

R.

Utvecklingsfinansieringen måste anpassas till en föränderlig global kontext, och lämpliga nya innovativa finansieringsinstrument bör tas fram och införas, t.ex. transaktionsskatt och koldioxidskatt för internationella luft- och sjötransporter.

| S. | Privat finansiering utgör en enorm potential och en huvudkälla för finansiering i utvecklingsländerna, och dessa länder bör vidta alla nödvändiga åtgärder för att kunna dra nytta av sina komparativa fördelar. Det finanspolitiska utrymmet i såväl de utvecklade länderna som utvecklingsländerna begränsas dock i själva verket av de globala investerarnas och finansmarknadernas krav. |
| --- | --- |

S.

Privat finansiering utgör en enorm potential och en huvudkälla för finansiering i utvecklingsländerna, och dessa länder bör vidta alla nödvändiga åtgärder för att kunna dra nytta av sina komparativa fördelar. Det finanspolitiska utrymmet i såväl de utvecklade länderna som utvecklingsländerna begränsas dock i själva verket av de globala investerarnas och finansmarknadernas krav.

| T. | Privata investeringar bör inte vara ett substitut för offentligt utvecklingsbistånd, och offentlig–privata partnerskap som finansieras via kombinerade mekanismer bör alltid stämmas av mot värdlandets nationella utvecklingsplan, samtidigt som finansieringsresurser mobiliseras med hjälp av riskreducerande åtgärder och riskdelning. |
| --- | --- |

T.

Privata investeringar bör inte vara ett substitut för offentligt utvecklingsbistånd, och offentlig–privata partnerskap som finansieras via kombinerade mekanismer bör alltid stämmas av mot värdlandets nationella utvecklingsplan, samtidigt som finansieringsresurser mobiliseras med hjälp av riskreducerande åtgärder och riskdelning.

| U. | När det gäller geopolitiska strategier och utvecklingsstrategier har AVS-länderna olika riskprofil och ingen gemensam strategi, och mekanismer med en kombination av lån och bidrag säkerställer att projekt som skulle kunna vara genomförbara men som inte är tillräckligt lukrativa eller som innebär stora risker kan locka till sig privata investerare. |
| --- | --- |

U.

När det gäller geopolitiska strategier och utvecklingsstrategier har AVS-länderna olika riskprofil och ingen gemensam strategi, och mekanismer med en kombination av lån och bidrag säkerställer att projekt som skulle kunna vara genomförbara men som inte är tillräckligt lukrativa eller som innebär stora risker kan locka till sig privata investerare.

| 1. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen konstaterar att privata investeringar och privat finansiering i utvecklingsländerna kan, om de regleras på rätt sätt, bidra till att stödja lokala företag och lokala ekonomier och skapa arbetstillfällen med anständiga villkor. Församlingen menar därför att användningen av kombinerade mekanismer bör underställas tydliga riktlinjer så att offentligt stöd endast kanaliseras till de investerare inom den privata sektorn som kan visa på positiva utvecklingsresultat och som respekterar principerna om ansvarsfull finansiering. |
| --- | --- |

1.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen konstaterar att privata investeringar och privat finansiering i utvecklingsländerna kan, om de regleras på rätt sätt, bidra till att stödja lokala företag och lokala ekonomier och skapa arbetstillfällen med anständiga villkor. Församlingen menar därför att användningen av kombinerade mekanismer bör underställas tydliga riktlinjer så att offentligt stöd endast kanaliseras till de investerare inom den privata sektorn som kan visa på positiva utvecklingsresultat och som respekterar principerna om ansvarsfull finansiering.

| 2. | Kommissionen har uttryckt en önskan om att kraftigt utöka användningen av kombinerad finansiering i samband med AVS–EU-samarbetet under kommande år, och gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar nu kommissionen att genomföra de rekommendationer som revisionsrätten utfärdat i sin särskilda rapport om att kombinera bidrag och att utvärdera mekanismen för att kombinera lån och bidrag, särskilt när det gäller utvecklingsmässig och ekonomisk additionalitet, öppenhet och ansvarighet. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen har uttryckt en önskan om att kraftigt utöka användningen av kombinerad finansiering i samband med AVS–EU-samarbetet under kommande år, och gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar nu kommissionen att genomföra de rekommendationer som revisionsrätten utfärdat i sin särskilda rapport om att kombinera bidrag och att utvärdera mekanismen för att kombinera lån och bidrag, särskilt när det gäller utvecklingsmässig och ekonomisk additionalitet, öppenhet och ansvarighet.

| 3. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar det pågående arbetet för att förbättra styrningen när det gäller EU:s kombinerade mekanismer, något som kommer att göra det möjligt att maximera effekten och additionaliteten hos finansierade projekt. Församlingen anser att kommissionen ytterligare bör förbättra tillsynen över hur EU-bidragen används. |
| --- | --- |

3.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar det pågående arbetet för att förbättra styrningen när det gäller EU:s kombinerade mekanismer, något som kommer att göra det möjligt att maximera effekten och additionaliteten hos finansierade projekt. Församlingen anser att kommissionen ytterligare bör förbättra tillsynen över hur EU-bidragen används.

| 4. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen ser kombinerade mekanismer som ett modernt och logiskt alternativ med tanke på pengavolymerna och förhållandet mellan låne- och bidragsdelen, och påpekar att denna metod säkerställer att ett land kan få tillgång till finansiering utan att bli överskuldsatt. |
| --- | --- |

4.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen ser kombinerade mekanismer som ett modernt och logiskt alternativ med tanke på pengavolymerna och förhållandet mellan låne- och bidragsdelen, och påpekar att denna metod säkerställer att ett land kan få tillgång till finansiering utan att bli överskuldsatt.

| 5. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen framhåller att erfarenheten visar att dåligt framförhandlade offentlig–privata avtal kan spä på statsskulden eftersom det ofta är den offentliga sektorn som i oproportionerlig utsträckning får ta de finansiella riskerna, medan vinsterna för det mesta hamnar hos den privata sektorn. Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen vill se en ökning av det tekniska biståndet till partnerländernas regeringar så att de kan införa ett gediget regelverk för ansvarsfull finansiering, inbegripet för kostnadstäckning och vinstfördelning. |
| --- | --- |

5.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen framhåller att erfarenheten visar att dåligt framförhandlade offentlig–privata avtal kan spä på statsskulden eftersom det ofta är den offentliga sektorn som i oproportionerlig utsträckning får ta de finansiella riskerna, medan vinsterna för det mesta hamnar hos den privata sektorn. Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen vill se en ökning av det tekniska biståndet till partnerländernas regeringar så att de kan införa ett gediget regelverk för ansvarsfull finansiering, inbegripet för kostnadstäckning och vinstfördelning.

| 6. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen konstaterar att mekanismer som kombinerar bidrag och lån främst används inom energi-, transport-, vatten- och IKT-sektorerna, och att användningen av dessa mekanismer bör utvidgas till att omfatta även sådana områden som infrastruktur, mikroföretag, små och medelstora företag, jordbruket och sociala sektorn. |
| --- | --- |

6.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen konstaterar att mekanismer som kombinerar bidrag och lån främst används inom energi-, transport-, vatten- och IKT-sektorerna, och att användningen av dessa mekanismer bör utvidgas till att omfatta även sådana områden som infrastruktur, mikroföretag, små och medelstora företag, jordbruket och sociala sektorn.

| 7. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen framhåller att användningen av kombinerade mekanismer bör inriktas på projekt med störst effekt för en hållbar tillväxt för alla. |
| --- | --- |

7.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen framhåller att användningen av kombinerade mekanismer bör inriktas på projekt med störst effekt för en hållbar tillväxt för alla.

| 8. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen konstaterar att kombinerade mekanismer, som de nu är utformade, innebär en mix av offentliga bidrag och lån från finansiella institutioner och andra riskdelningsmekanismer och gör att projekt kan finansieras trots budgetåtstramningar i finanskristider. Församlingen betonar att offentlig–privata partnerskap inte bör användas för att subventionera transnationella företag som har sitt egentliga säte i norr och som har tillgång till alternativa finansieringskällor. |
| --- | --- |

8.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen konstaterar att kombinerade mekanismer, som de nu är utformade, innebär en mix av offentliga bidrag och lån från finansiella institutioner och andra riskdelningsmekanismer och gör att projekt kan finansieras trots budgetåtstramningar i finanskristider. Församlingen betonar att offentlig–privata partnerskap inte bör användas för att subventionera transnationella företag som har sitt egentliga säte i norr och som har tillgång till alternativa finansieringskällor.

| 9. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att varje beslut att med hjälp av kombinerade mekanismer främja användningen av offentlig–privata partnerskap i utvecklingsländer bör baseras på en ingående analys av de aktuella mekanismerna och av vad man lärt sig av tidigare erfarenheter. Församlingen betonar i detta sammanhang att forskning visar att de allra flesta offentlig–privata partnerskap inte baserats på en solid konsekvensanalys och att bevisen för deras effekt för utvecklingen är svaga. |
| --- | --- |

9.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att varje beslut att med hjälp av kombinerade mekanismer främja användningen av offentlig–privata partnerskap i utvecklingsländer bör baseras på en ingående analys av de aktuella mekanismerna och av vad man lärt sig av tidigare erfarenheter. Församlingen betonar i detta sammanhang att forskning visar att de allra flesta offentlig–privata partnerskap inte baserats på en solid konsekvensanalys och att bevisen för deras effekt för utvecklingen är svaga.

| 10. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att utvecklingsorganen måste se till att offentlig utvecklingsfinansiering används för att stödja lokala ekonomiska nätverk i utvecklingsländer, och i synnerhet att offentlig–privata partnerskap bör sikta på att bygga upp kapaciteten hos inhemska mikroföretag samt små och medelstora företag. |
| --- | --- |

10.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att utvecklingsorganen måste se till att offentlig utvecklingsfinansiering används för att stödja lokala ekonomiska nätverk i utvecklingsländer, och i synnerhet att offentlig–privata partnerskap bör sikta på att bygga upp kapaciteten hos inhemska mikroföretag samt små och medelstora företag.

| 11. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att öppna förfaranden måste inrättas för mekanismen för kombinerat stöd, för att optimera potentialen hos kombinerade lån och bidrag och garantera effektiv styrning och egenansvar i mottagarländerna och hos andra intressenter. Församlingen anser att öppna förfaranden bör utgöra grunden för en stark ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

11.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att öppna förfaranden måste inrättas för mekanismen för kombinerat stöd, för att optimera potentialen hos kombinerade lån och bidrag och garantera effektiv styrning och egenansvar i mottagarländerna och hos andra intressenter. Församlingen anser att öppna förfaranden bör utgöra grunden för en stark ansvarsskyldighet.

| 12. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker att kombinerade lån och bidrag inte löser alla finansieringsproblem och inte automatiskt garanterar en varaktig effekt som är i linje med mottagarlandets mål, särskilt inte när det gäller behoven inom de sociala sektorerna. Församlingen varnar i detta avseende för att använda förmånliga lån för investeringar i sociala sektorer som hälso- och sjukvård samt utbildning, eftersom det skulle kunna hämma tillhandahållandet av tjänster av allmänt intresse, särskilt för utsatta befolkningsgrupper. Församlingen understryker att det knappa, statliga stödet bör gynna offentliga investeringar i mottagarländerna som inte nödvändigtvis förväntas ge ekonomisk vinst på kort eller medellång sikt. |
| --- | --- |

12.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker att kombinerade lån och bidrag inte löser alla finansieringsproblem och inte automatiskt garanterar en varaktig effekt som är i linje med mottagarlandets mål, särskilt inte när det gäller behoven inom de sociala sektorerna. Församlingen varnar i detta avseende för att använda förmånliga lån för investeringar i sociala sektorer som hälso- och sjukvård samt utbildning, eftersom det skulle kunna hämma tillhandahållandet av tjänster av allmänt intresse, särskilt för utsatta befolkningsgrupper. Församlingen understryker att det knappa, statliga stödet bör gynna offentliga investeringar i mottagarländerna som inte nödvändigtvis förväntas ge ekonomisk vinst på kort eller medellång sikt.

| 13. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att mekanismer för kombinerade lån och bidrag kan medföra stora risker knutna till egenansvar, skuldsättning och alternativkostnader, och också kan väcka frågor beträffande ändamålsenlighet och effekt, additionalitetsprincipen och snedvridningen av marknaden, även om de också ger finansiella och icke-finansiella fördelar. |
| --- | --- |

13.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att mekanismer för kombinerade lån och bidrag kan medföra stora risker knutna till egenansvar, skuldsättning och alternativkostnader, och också kan väcka frågor beträffande ändamålsenlighet och effekt, additionalitetsprincipen och snedvridningen av marknaden, även om de också ger finansiella och icke-finansiella fördelar.

| 14. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen konstaterar att tillgången till finansiella instrument och riskdelningsinstrument i utvecklingsländer är en viktig förutsättning för att arrangemang med kombinerade lån och bidrag ska fungera väl. Därför kräver församlingen att en riskdelningsmekanism inrättas i samarbete med europeiska institutet för utvecklingsfinansiering och med nationella och regionala organ, för att öka offentlig–privata investeringar, särskilt på områden som förnybar energi, anläggningsarbete, transport och allmännyttiga tjänster, som kännetecknas av betydande, initiala investeringar, hög riskexponering och ofta illojal internationell konkurrens. |
| --- | --- |

14.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen konstaterar att tillgången till finansiella instrument och riskdelningsinstrument i utvecklingsländer är en viktig förutsättning för att arrangemang med kombinerade lån och bidrag ska fungera väl. Därför kräver församlingen att en riskdelningsmekanism inrättas i samarbete med europeiska institutet för utvecklingsfinansiering och med nationella och regionala organ, för att öka offentlig–privata investeringar, särskilt på områden som förnybar energi, anläggningsarbete, transport och allmännyttiga tjänster, som kännetecknas av betydande, initiala investeringar, hög riskexponering och ofta illojal internationell konkurrens.

| 15. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar betydelsen av att utveckla offentlig–privata partnerskap som en del av förfarandet för kombinerade lån och bidrag och för att skapa ett forum för politisk dialog och projektsamarbete mellan Europeiska unionen och AVS-länderna som ett steg mot att uppnå målen för utveckling och biståndseffektivitet, och samtidigt garantera en tydlig, stabil och säker miljö, god förvaltning och effektiv tvistlösning. |
| --- | --- |

15.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar betydelsen av att utveckla offentlig–privata partnerskap som en del av förfarandet för kombinerade lån och bidrag och för att skapa ett forum för politisk dialog och projektsamarbete mellan Europeiska unionen och AVS-länderna som ett steg mot att uppnå målen för utveckling och biståndseffektivitet, och samtidigt garantera en tydlig, stabil och säker miljö, god förvaltning och effektiv tvistlösning.

| 16. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna att stärka den rättsliga ram som krävs för att främja offentlig–privata partnerskap inom mekanismen för kombinerat stöd. |
| --- | --- |

16.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna att stärka den rättsliga ram som krävs för att främja offentlig–privata partnerskap inom mekanismen för kombinerat stöd.

| 17. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till AVS–EU-ministerrådet, Europaparlamentet, Europeiska kommissionen, Europeiska rådet, Afrikanska unionen, det panafrikanska parlamentet, de nationella och regionala parlamenten, de regionala organisationer som har koppling till AVS-länderna samt till Europeiska investeringsbanken. |
| --- | --- |

17.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till AVS–EU-ministerrådet, Europaparlamentet, Europeiska kommissionen, Europeiska rådet, Afrikanska unionen, det panafrikanska parlamentet, de nationella och regionala parlamenten, de regionala organisationer som har koppling till AVS-länderna samt till Europeiska investeringsbanken.

RESOLUTION (9)

om utmaningar och möjligheter för utbildning och yrkesutbildning i AVS-länder

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen utfärdar denna resolution

| — | från sitt sammanträde i Suva (Fiji) den 15–17 juni 2015, |
| --- | --- |

—

från sitt sammanträde i Suva (Fiji) den 15–17 juni 2015,

| — | med beaktande av artikel 18.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 18.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (10) (Cotonouavtalet), ändrat första gången i Luxemburg den 25 juni 2005 (11) och ändrat för andra gången i Ouagadougou den 22 juni 2010 (12), särskilt artikel 25.1 a om att förbättra utbildning och fortbildning på alla nivåer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (10) (Cotonouavtalet), ändrat första gången i Luxemburg den 25 juni 2005 (11) och ändrat för andra gången i Ouagadougou den 22 juni 2010 (12), särskilt artikel 25.1 a om att förbättra utbildning och fortbildning på alla nivåer,

| — | med beaktande av millennieutvecklingsmålen, särskilt mål 2A: att uppnå allmän grundskoleutbildning, och 3A: att avskaffa skillnader beroende på kön i grundskolan, helst till år 2005, och i all utbildning senast år 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av millennieutvecklingsmålen, särskilt mål 2A: att uppnå allmän grundskoleutbildning, och 3A: att avskaffa skillnader beroende på kön i grundskolan, helst till år 2005, och i all utbildning senast år 2015,

| — | med beaktande av Unescos konvention om bekämpning av diskriminering på utbildningsområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Unescos konvention om bekämpning av diskriminering på utbildningsområdet,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2012 om EU:s rapport om en konsekvent politik för utveckling 2011 (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2012 om EU:s rapport om en konsekvent politik för utveckling 2011 (13),

| — | med beaktande av upprättandet av rörelsen Utbildning för alla i Jomtien, Thailand, och undertecknandet av deklarationen om utbildning för alla den 9 mars 1990, |
| --- | --- |

—

med beaktande av upprättandet av rörelsen Utbildning för alla i Jomtien, Thailand, och undertecknandet av deklarationen om utbildning för alla den 9 mars 1990,

| — | med beaktande av de mål för rörelsen Utbildning för alla som antogs vid världsforumet om utbildning i Dakar, Senegal, den 28 april 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de mål för rörelsen Utbildning för alla som antogs vid världsforumet om utbildning i Dakar, Senegal, den 28 april 2000,

| — | med beaktande av slutdokumentet vid FN:s konferens för hållbar utveckling (Rio+20-konferensen) i Rio de Janeiro den 22 juni 2012, med titeln Den framtid vi vill ha, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutdokumentet vid FN:s konferens för hållbar utveckling (Rio+20-konferensen) i Rio de Janeiro den 22 juni 2012, med titeln Den framtid vi vill ha,

| — | med beaktande av det femåriga initiativet Global Education First Initiative (Gefi), som lanserades av FN:s generalsekreterare i september 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det femåriga initiativet Global Education First Initiative (Gefi), som lanserades av FN:s generalsekreterare i september 2012,

| — | med beaktande av rapporten om globala tematiska samråd om utbildning i utvecklingsprogrammet för tiden efter 2015, som offentliggjordes av Unesco och Unicef i september 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten om globala tematiska samråd om utbildning i utvecklingsprogrammet för tiden efter 2015, som offentliggjordes av Unesco och Unicef i september 2013,

| — | med beaktande av Muscatavtalet, som antogs vid det globala mötet om utbildning för alla i Muscat, Oman, den 14 maj 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Muscatavtalet, som antogs vid det globala mötet om utbildning för alla i Muscat, Oman, den 14 maj 2014,

| — | med beaktande av rapporten från FN:s särskilde rapportör, Kishore Singh, av den 24 september 2014 om rätten till utbildning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s särskilde rapportör, Kishore Singh, av den 24 september 2014 om rätten till utbildning,

| — | med beaktande av Afrikanska unionens dokument av den 31 maj 2007 om en strategi för att ge nytt liv till teknisk och yrkesinriktad utbildning i Afrika, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska unionens dokument av den 31 maj 2007 om en strategi för att ge nytt liv till teknisk och yrkesinriktad utbildning i Afrika,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sociala frågor och miljö (ACP-EU/101.717/14/fin.), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sociala frågor och miljö (ACP-EU/101.717/14/fin.), och av följande skäl:

| A. | Enligt Cotonouavtalet krävs att särskild uppmärksamhet läggs på att garantera att det avsätts tillräckliga medel inom de sociala sektorerna, däribland i syfte att förbättra utbildning och fortbildning på alla nivåer, försöka få till stånd ett erkännande av högskole- och universitetskvalifikationer, inrätta system för kvalitetssäkring av utbildning, inklusive utbildning och fortbildning via internet och andra icke-konventionella medel, och bygga upp teknisk kapacitet och förmåga. |
| --- | --- |

A.

Enligt Cotonouavtalet krävs att särskild uppmärksamhet läggs på att garantera att det avsätts tillräckliga medel inom de sociala sektorerna, däribland i syfte att förbättra utbildning och fortbildning på alla nivåer, försöka få till stånd ett erkännande av högskole- och universitetskvalifikationer, inrätta system för kvalitetssäkring av utbildning, inklusive utbildning och fortbildning via internet och andra icke-konventionella medel, och bygga upp teknisk kapacitet och förmåga.

| B. | Den globala rörelsen Utbildning för alla, som inleddes 1990 i Jomtien och bekräftades 2000 i Dakar, har varit det viktigaste åtagandet på utbildningsområdet under de senaste årtiondena och har bidragit till betydande framsteg på detta område. |
| --- | --- |

B.

Den globala rörelsen Utbildning för alla, som inleddes 1990 i Jomtien och bekräftades 2000 i Dakar, har varit det viktigaste åtagandet på utbildningsområdet under de senaste årtiondena och har bidragit till betydande framsteg på detta område.

| C. | Gefi syftar till att snabbare uppnå målen för rörelsen Utbildning för alla och de utbildningsrelaterade millennieutvecklingsmålen, framför allt för att samla ett brett spektrum av aktörer för en sista kraftansträngning till 2015 och sätta kvalitet och relevant utbildning och omskolning i centrum för den sociala och politiska dagordningen och dagordningen för utveckling, samt förespråka nödvändiga medel för utbildning genom hållbara, globala insatser. |
| --- | --- |

C.

Gefi syftar till att snabbare uppnå målen för rörelsen Utbildning för alla och de utbildningsrelaterade millennieutvecklingsmålen, framför allt för att samla ett brett spektrum av aktörer för en sista kraftansträngning till 2015 och sätta kvalitet och relevant utbildning och omskolning i centrum för den sociala och politiska dagordningen och dagordningen för utveckling, samt förespråka nödvändiga medel för utbildning genom hållbara, globala insatser.

| D. | Det är inte troligt att målen för rörelsen Utbildning för alla och de utbildningsrelaterade millennieutvecklingsmålen uppnås 2015, och dessa mål kommer att vara fortsatt relevanta, vilket måste erkännas. Detta gäller särskilt de sex mål som omfattar alla aspekter av grundutbildningen, från lärande i tidig ålder och vuxnas läs- och skrivkunnighet till utbildningskvalitet. |
| --- | --- |

D.

Det är inte troligt att målen för rörelsen Utbildning för alla och de utbildningsrelaterade millennieutvecklingsmålen uppnås 2015, och dessa mål kommer att vara fortsatt relevanta, vilket måste erkännas. Detta gäller särskilt de sex mål som omfattar alla aspekter av grundutbildningen, från lärande i tidig ålder och vuxnas läs- och skrivkunnighet till utbildningskvalitet.

| E. | Det finns ett samband mellan graden av ekonomisk, social, kulturell och politisk utveckling och de framsteg som ett land kan göra i fråga om att uppnå millennieutvecklingsmålen och målen inom Utbildning för alla. Att förbättra tillgången till utbildning och utbildningsnivåer för alla unga, särskilt flickor och ungdomar med funktionsnedsättning, kan i sig bidra till att uppnå dessa och andra utvecklingsmål. |
| --- | --- |

E.

Det finns ett samband mellan graden av ekonomisk, social, kulturell och politisk utveckling och de framsteg som ett land kan göra i fråga om att uppnå millennieutvecklingsmålen och målen inom Utbildning för alla. Att förbättra tillgången till utbildning och utbildningsnivåer för alla unga, särskilt flickor och ungdomar med funktionsnedsättning, kan i sig bidra till att uppnå dessa och andra utvecklingsmål.

| F. | Över 57 miljoner barn och 69 miljoner ungdomar saknar fortfarande tillgång till en ändamålsenlig grundutbildning. År 2011 var enligt beräkningar 774 miljoner vuxna, varav nästan två tredjedelar var kvinnor, analfabeter, och minst 250 miljoner barn kunde inte läsa, skriva eller tillämpa grundläggande aritmetik ens efter minst fyra år i skolan. |
| --- | --- |

F.

Över 57 miljoner barn och 69 miljoner ungdomar saknar fortfarande tillgång till en ändamålsenlig grundutbildning. År 2011 var enligt beräkningar 774 miljoner vuxna, varav nästan två tredjedelar var kvinnor, analfabeter, och minst 250 miljoner barn kunde inte läsa, skriva eller tillämpa grundläggande aritmetik ens efter minst fyra år i skolan.

| G. | Att inte slutföra den formella skolgången, att inte få med sig tillräckliga, grundläggande kunskaper samt utbildning av bristande kvalitet och relevans är allvarliga problem. Det råder fortfarande stora skillnader i tillgång, delaktighet och inlärningsresultat på alla utbildningsnivåer, särskilt bland de mest utsatta grupperna och minoriteterna. |
| --- | --- |

G.

Att inte slutföra den formella skolgången, att inte få med sig tillräckliga, grundläggande kunskaper samt utbildning av bristande kvalitet och relevans är allvarliga problem. Det råder fortfarande stora skillnader i tillgång, delaktighet och inlärningsresultat på alla utbildningsnivåer, särskilt bland de mest utsatta grupperna och minoriteterna.

| H. | I rapporten från 2014 från FN:s särskilde rapportör om rätten till utbildning anges att en ökande privatisering av utbildningen kan förvärra marginaliseringen och den sociala utslagningen, och att den ökar ojämlikheten i fråga om tillgång till utbildning för redan utsatta grupper, som flickor, barn med funktionsnedsättning och etniska minoriteter, vilket cementerar en mer utbredd ojämlikhet i samhället. |
| --- | --- |

H.

I rapporten från 2014 från FN:s särskilde rapportör om rätten till utbildning anges att en ökande privatisering av utbildningen kan förvärra marginaliseringen och den sociala utslagningen, och att den ökar ojämlikheten i fråga om tillgång till utbildning för redan utsatta grupper, som flickor, barn med funktionsnedsättning och etniska minoriteter, vilket cementerar en mer utbredd ojämlikhet i samhället.

| I. | Bristen på lämpliga faciliteter vid institutioner för utbildning och fortbildning hindrar personer med funktionsnedsättning från att utöva sin grundläggande rätt till utbildning. |
| --- | --- |

I.

Bristen på lämpliga faciliteter vid institutioner för utbildning och fortbildning hindrar personer med funktionsnedsättning från att utöva sin grundläggande rätt till utbildning.

| J. | Könsklyftan inom utbildning är särskilt oroande, eftersom endast 60 procent av länderna hade uppnått en jämn könsfördelning 2011 i grundskolans sex första år och 38 procent i grundskolans tre sista år och gymnasieskolan. |
| --- | --- |

J.

Könsklyftan inom utbildning är särskilt oroande, eftersom endast 60 procent av länderna hade uppnått en jämn könsfördelning 2011 i grundskolans sex första år och 38 procent i grundskolans tre sista år och gymnasieskolan.

| K. | Det råder stor brist på ekonomiska resurser för (yrkes)utbildning i många AVS-länder, både på nationell och på internationell nivå, vilket på ett allvarligt sätt har undergrävt utvecklingen för att ge tillgång till utbildning för alla. |
| --- | --- |

K.

Det råder stor brist på ekonomiska resurser för (yrkes)utbildning i många AVS-länder, både på nationell och på internationell nivå, vilket på ett allvarligt sätt har undergrävt utvecklingen för att ge tillgång till utbildning för alla.

| L. | En tillgänglig formell och informell utbildning av hög kvalitet för alla är nyckeln till att minska social ojämlikhet och skapa förutsättningar för marginaliserade samhällsgrupper och underrepresenterade personer, särskilt kvinnor och flickor, och därmed bidra till ett aktivt medborgarskap, en öppen och dynamisk offentlig sfär och ett bättre, demokratiskt styre. |
| --- | --- |

L.

En tillgänglig formell och informell utbildning av hög kvalitet för alla är nyckeln till att minska social ojämlikhet och skapa förutsättningar för marginaliserade samhällsgrupper och underrepresenterade personer, särskilt kvinnor och flickor, och därmed bidra till ett aktivt medborgarskap, en öppen och dynamisk offentlig sfär och ett bättre, demokratiskt styre.

| M. | Att skapa förutsättningar för kvinnor och flickor genom utbildning är nyckeln till att bekämpa könsklyftan i samhället och bör utgöra en central del av utbildningspolitiken i AVS-länderna. Dessutom bidrar bristen på tillgång till utbildning för kvinnor och flickor till att de är underrepresenterade i den offentliga, sociala och politiska sfären. |
| --- | --- |

M.

Att skapa förutsättningar för kvinnor och flickor genom utbildning är nyckeln till att bekämpa könsklyftan i samhället och bör utgöra en central del av utbildningspolitiken i AVS-länderna. Dessutom bidrar bristen på tillgång till utbildning för kvinnor och flickor till att de är underrepresenterade i den offentliga, sociala och politiska sfären.

| N. | Våldet och attackerna mot barn och personal vid lärosäten i vissa AVS-länder ökar, framför allt i Nigeria, Kenya och deras grannländer. |
| --- | --- |

N.

Våldet och attackerna mot barn och personal vid lärosäten i vissa AVS-länder ökar, framför allt i Nigeria, Kenya och deras grannländer.

| O. | Det har skett betydande socioekonomiska och demografiska förändringar sedan målen för Utbildning för alla och millennieutvecklingsmålen antogs, och kraven förändras i fråga om kunskapstyp och -nivå, kvalifikationer och kompetens för kunskapsbaserade ekonomier. |
| --- | --- |

O.

Det har skett betydande socioekonomiska och demografiska förändringar sedan målen för Utbildning för alla och millennieutvecklingsmålen antogs, och kraven förändras i fråga om kunskapstyp och -nivå, kvalifikationer och kompetens för kunskapsbaserade ekonomier.

| P. | Ungdomar är mycket viktiga för nästa generations mål för hållbar utveckling, särskilt mål som syftar till att skapa en hållbar ekonomisk tillväxt för alla samt full och produktiv sysselsättning och anständiga arbetsvillkor för alla. |
| --- | --- |

P.

Ungdomar är mycket viktiga för nästa generations mål för hållbar utveckling, särskilt mål som syftar till att skapa en hållbar ekonomisk tillväxt för alla samt full och produktiv sysselsättning och anständiga arbetsvillkor för alla.

| Q. | Kunskapsflykten i AVS-länderna är en stor utmaning för ländernas ekonomi, som de inte kan lösa med sina begränsade resurser. |
| --- | --- |

Q.

Kunskapsflykten i AVS-länderna är en stor utmaning för ländernas ekonomi, som de inte kan lösa med sina begränsade resurser.

| R. | Utbildning kan spela en avgörande roll, inte bara för en hållbar miljö, hälsa och ekonomisk tillväxt och uppnåendet av millennieutvecklingsmålen i allmänhet, utan också för fredsbevarande åtgärder. Utbildning kan kanske mer än någon annan sektor stå för en mycket synlig, tidig fredsstimulans, som kan vara avgörande för fredsöverenskommelsernas överlevnad. Om utbildningssystemet omfattar alla kan det skapa en hållbar och rättvis ekonomisk utveckling, och om det är inriktat på att främja en inställning som bidrar till ömsesidig förståelse, tolerans och respekt kan samhällena bli mindre mottagliga för våldsamma konflikter. |
| --- | --- |

R.

Utbildning kan spela en avgörande roll, inte bara för en hållbar miljö, hälsa och ekonomisk tillväxt och uppnåendet av millennieutvecklingsmålen i allmänhet, utan också för fredsbevarande åtgärder. Utbildning kan kanske mer än någon annan sektor stå för en mycket synlig, tidig fredsstimulans, som kan vara avgörande för fredsöverenskommelsernas överlevnad. Om utbildningssystemet omfattar alla kan det skapa en hållbar och rättvis ekonomisk utveckling, och om det är inriktat på att främja en inställning som bidrar till ömsesidig förståelse, tolerans och respekt kan samhällena bli mindre mottagliga för våldsamma konflikter.

| S. | Utbildningssystemet (skolor, lärare, universitet och administratörer) måste vara flexibelt och ha metoderna för och tillförsikten att uppfylla både vanliga och ovanliga utmaningar, och vara knutet till en stabil familjemiljö. Familjens roll är av avgörande betydelse för en livslång utveckling, och särskilt för utvecklingen under barndomen, för värderingar och för personliga färdigheter. |
| --- | --- |

S.

Utbildningssystemet (skolor, lärare, universitet och administratörer) måste vara flexibelt och ha metoderna för och tillförsikten att uppfylla både vanliga och ovanliga utmaningar, och vara knutet till en stabil familjemiljö. Familjens roll är av avgörande betydelse för en livslång utveckling, och särskilt för utvecklingen under barndomen, för värderingar och för personliga färdigheter.

| T. | För en ändamålsenlig kombination av nyskapande och tradition och för att se till att utbildningen i AVS-länderna ger de färdigheter som krävs för att undervisa och för att bevara de särdrag som är typiska för de aktuella länderna krävs att man inom utbildningssystemen respekterar AVS-ländernas kultur och traditioner. |
| --- | --- |

T.

För en ändamålsenlig kombination av nyskapande och tradition och för att se till att utbildningen i AVS-länderna ger de färdigheter som krävs för att undervisa och för att bevara de särdrag som är typiska för de aktuella länderna krävs att man inom utbildningssystemen respekterar AVS-ländernas kultur och traditioner.

| U. | Splittring och låg kapacitet inom styrstrukturer, bristfälliga förbindelser med arbetsmarknaden, lärare med låg kvalifikationsnivå samt dålig infrastruktur gör att yrkesutbildningen inte ger människor möjlighet att utveckla sin fulla kapacitet och ta vara på sociala möjligheter och arbetstillfällen. |
| --- | --- |

U.

Splittring och låg kapacitet inom styrstrukturer, bristfälliga förbindelser med arbetsmarknaden, lärare med låg kvalifikationsnivå samt dålig infrastruktur gör att yrkesutbildningen inte ger människor möjlighet att utveckla sin fulla kapacitet och ta vara på sociala möjligheter och arbetstillfällen.

| V. | Inom ramen för tionde EUF är Edulink och vetenskaplig-tekniska programmet för högre utbildning och forskning med deltagare från EU och AVS-länderna, som finansieras av EU och genomförs av AVS-sekretariatet, en utmärkt samarbetsgrund på området för utbildning och teknisk fortbildning. |
| --- | --- |

V.

Inom ramen för tionde EUF är Edulink och vetenskaplig-tekniska programmet för högre utbildning och forskning med deltagare från EU och AVS-länderna, som finansieras av EU och genomförs av AVS-sekretariatet, en utmärkt samarbetsgrund på området för utbildning och teknisk fortbildning.

| W. | För att uppnå utbildningsmålen behövs lärare och professorer med rätt kvalifikationer. Alla länder bör uppmuntras att främja de strukturer som krävs för att ge utbildningspersonal livslång utbildning, som en central faktor för att förbättra utbildningsnivåerna. |
| --- | --- |

W.

För att uppnå utbildningsmålen behövs lärare och professorer med rätt kvalifikationer. Alla länder bör uppmuntras att främja de strukturer som krävs för att ge utbildningspersonal livslång utbildning, som en central faktor för att förbättra utbildningsnivåerna.

| X. | Med en hållbar organisation, finansiering och förvaltning av utbildningen blir det lättare för länderna att nå sina ekonomiska och sociala mål. |
| --- | --- |

X.

Med en hållbar organisation, finansiering och förvaltning av utbildningen blir det lättare för länderna att nå sina ekonomiska och sociala mål.

| Y. | Den privata sektorn kan bidra på ett värdefullt sätt till utbildningen, inte bara genom att stödja högre utbildningsanstalter ekonomiskt, utan också genom att främja innovation och entreprenörskap i AVS-länderna. |
| --- | --- |

Y.

Den privata sektorn kan bidra på ett värdefullt sätt till utbildningen, inte bara genom att stödja högre utbildningsanstalter ekonomiskt, utan också genom att främja innovation och entreprenörskap i AVS-länderna.

| Z. | Utbildning har en oundviklig koppling till social delaktighet och ett aktivt medborgarskap. |
| --- | --- |

Z.

Utbildning har en oundviklig koppling till social delaktighet och ett aktivt medborgarskap.

| AA. | Om efterfrågan inom den privata sektorn kopplas samman med utbildningen av unga kan två viktiga mål nås lättare: arbetstillfällen för unga och en ekonomisk tillväxt i AVS-länderna. |
| --- | --- |

AA.

Om efterfrågan inom den privata sektorn kopplas samman med utbildningen av unga kan två viktiga mål nås lättare: arbetstillfällen för unga och en ekonomisk tillväxt i AVS-länderna.

| 1. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen medger att det finns ett stort behov av en ny och framåtblickande agenda för utbildning och fortbildning i AVS-länderna, som sträcker sig bortom de befintliga målen i fråga om djup och räckvidd och ger människor den insikt och de färdigheter och värderingar som behövs för att klara alla de utmaningar som våra samhällen och ekonomier står inför. |
| --- | --- |

1.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen medger att det finns ett stort behov av en ny och framåtblickande agenda för utbildning och fortbildning i AVS-länderna, som sträcker sig bortom de befintliga målen i fråga om djup och räckvidd och ger människor den insikt och de färdigheter och värderingar som behövs för att klara alla de utmaningar som våra samhällen och ekonomier står inför.

| 2. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar de många fördelarna med att investera i lärlingsutbildning av hög kvalitet, till exempel större yrkeskunskap, en yrkesidentitet och fler arbetstillfällen. |
| --- | --- |

2.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar de många fördelarna med att investera i lärlingsutbildning av hög kvalitet, till exempel större yrkeskunskap, en yrkesidentitet och fler arbetstillfällen.

| 3. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen medger att utbildning är ett gemensamt ansvar för familjer och skolor, och kräver att de åtgärder som krävs för att stödja familjerna i deras roll som utbildare ska vidtas. |
| --- | --- |

3.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen medger att utbildning är ett gemensamt ansvar för familjer och skolor, och kräver att de åtgärder som krävs för att stödja familjerna i deras roll som utbildare ska vidtas.

| 4. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna att utrota barnarbete och förbättra utbildningen genom att öka skolans tillgänglighet och utbildningens kvalitet samt sänka skolavgifterna. |
| --- | --- |

4.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna att utrota barnarbete och förbättra utbildningen genom att öka skolans tillgänglighet och utbildningens kvalitet samt sänka skolavgifterna.

| 5. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna att tillhandahålla program för en andra chans till utbildning för att utrusta dem som behöver det med läs- och skrivkunnighet och kunskap i aritmetik samt viktig livskunskap. |
| --- | --- |

5.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna att tillhandahålla program för en andra chans till utbildning för att utrusta dem som behöver det med läs- och skrivkunnighet och kunskap i aritmetik samt viktig livskunskap.

| 6. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om att utbildning är avgörande för att balansera möjligheterna i livet för barn med olika familjebakgrund och socioekonomisk bakgrund. Församlingen kräver att de sex målen inom Utbildning för alla ska genomföras fullt ut, med betoning på grundskoleutbildning, för att utvidga och förbättra förskolan, särskilt för de mesta utsatta och missgynnade barnen, och se till att alla barn, framför allt flickor, barn som lever under svåra förhållanden och barn som tillhör en etnisk minoritet har tillgång till, och kan fullfölja, kostnadsfri och obligatorisk skolgång av hög kvalitet. |
| --- | --- |

6.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om att utbildning är avgörande för att balansera möjligheterna i livet för barn med olika familjebakgrund och socioekonomisk bakgrund. Församlingen kräver att de sex målen inom Utbildning för alla ska genomföras fullt ut, med betoning på grundskoleutbildning, för att utvidga och förbättra förskolan, särskilt för de mesta utsatta och missgynnade barnen, och se till att alla barn, framför allt flickor, barn som lever under svåra förhållanden och barn som tillhör en etnisk minoritet har tillgång till, och kan fullfölja, kostnadsfri och obligatorisk skolgång av hög kvalitet.

| 7. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver att alla ungas och vuxnas inlärningsbehov ska uppfyllas genom rättvis tillgång till lämpligt lärande och program för livskunskap i syfte att uppnå en ökning med 50 procent av läs- och skrivkunnigheten bland vuxna, särskilt bland kvinnor, personer med särskilda utbildningsbehov, nomadiska grupper, fördrivna personer, flyktingar och andra utsatta grupper, och skälig tillgång till grund- och vidareutbildning för alla vuxna. |
| --- | --- |

7.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver att alla ungas och vuxnas inlärningsbehov ska uppfyllas genom rättvis tillgång till lämpligt lärande och program för livskunskap i syfte att uppnå en ökning med 50 procent av läs- och skrivkunnigheten bland vuxna, särskilt bland kvinnor, personer med särskilda utbildningsbehov, nomadiska grupper, fördrivna personer, flyktingar och andra utsatta grupper, och skälig tillgång till grund- och vidareutbildning för alla vuxna.

| 8. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver att könsklyftan ska utrotas på alla nivåer inom utbildningssektorn, med fokus på fullständig och lika tillgång för flickor till utbildning av hög kvalitet, som de också får slutföra. Församlingen uppmanar AVS-länderna att ta itu med problem som otillräcklig hygienstandard och att ombesörja sanitärt skydd, vilket i synnerhet skulle kunna minska antalet flickor som slutar skolan i förtid när de kommer i puberteten. |
| --- | --- |

8.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver att könsklyftan ska utrotas på alla nivåer inom utbildningssektorn, med fokus på fullständig och lika tillgång för flickor till utbildning av hög kvalitet, som de också får slutföra. Församlingen uppmanar AVS-länderna att ta itu med problem som otillräcklig hygienstandard och att ombesörja sanitärt skydd, vilket i synnerhet skulle kunna minska antalet flickor som slutar skolan i förtid när de kommer i puberteten.

| 9. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver att alla kvalitetsaspekter inom utbildningen förbättras, och att kvalitet ska kunna garanteras så att alla får erkända och mätbara kvalifikationer, framför allt inom läs- och skrivkunnighet, aritmetik och nödvändig livskunskap, vilket är avgörande för att nå de strategiska målen för ILO:s dagordning för anständiga arbetsvillkor för alla. Församlingen kräver att sociala indikatorer ska införas, så att resultaten kan mätas. |
| --- | --- |

9.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver att alla kvalitetsaspekter inom utbildningen förbättras, och att kvalitet ska kunna garanteras så att alla får erkända och mätbara kvalifikationer, framför allt inom läs- och skrivkunnighet, aritmetik och nödvändig livskunskap, vilket är avgörande för att nå de strategiska målen för ILO:s dagordning för anständiga arbetsvillkor för alla. Församlingen kräver att sociala indikatorer ska införas, så att resultaten kan mätas.

| 10. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna att eftersträva en hållbar, skälig och självständig ekonomisk utveckling för att uppfylla kravet på en rättvis tillgång till utbildning av hög kvalitet, läs- och skrivkunnighet bland vuxna, livslångt lärande och kunskapsinhämtning för alla medborgare. Församlingen betonar också behovet av att läroplanen för de tre sista åren av grundskolan och gymnasieåren anpassas mer till kraven på arbetsmarknaden. Församlingen kräver i synnerhet att den tekniska och yrkesinriktade utbildningen ska inriktas på de särskilda behoven hos, och ta hänsyn till begränsningarna inom, den informella sektorn i Afrika söder om Sahara, så att hela ekonomin gynnas, snarare än huvudsakligen begränsas till utbildning för den moderna industrisektorn. |
| --- | --- |

10.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna att eftersträva en hållbar, skälig och självständig ekonomisk utveckling för att uppfylla kravet på en rättvis tillgång till utbildning av hög kvalitet, läs- och skrivkunnighet bland vuxna, livslångt lärande och kunskapsinhämtning för alla medborgare. Församlingen betonar också behovet av att läroplanen för de tre sista åren av grundskolan och gymnasieåren anpassas mer till kraven på arbetsmarknaden. Församlingen kräver i synnerhet att den tekniska och yrkesinriktade utbildningen ska inriktas på de särskilda behoven hos, och ta hänsyn till begränsningarna inom, den informella sektorn i Afrika söder om Sahara, så att hela ekonomin gynnas, snarare än huvudsakligen begränsas till utbildning för den moderna industrisektorn.

| 11. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att en bättre framtid, nyckelkompetens och nya färdigheter kräver investering i utbildning och fortbildning. Detta ger människor nya möjligheter och skapar grunden för ekonomisk och social utveckling på lång sikt. Församlingen betonar att en ny språkinlärningsstrategi för att förbättra allmänbildningen inom särskilda kompetensområden skulle underlätta rörligheten för studerande. |
| --- | --- |

11.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att en bättre framtid, nyckelkompetens och nya färdigheter kräver investering i utbildning och fortbildning. Detta ger människor nya möjligheter och skapar grunden för ekonomisk och social utveckling på lång sikt. Församlingen betonar att en ny språkinlärningsstrategi för att förbättra allmänbildningen inom särskilda kompetensområden skulle underlätta rörligheten för studerande.

| 12. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver att utbildning ska vara ett eget mål i den utvidgade utvecklingsagendan efter 2015, och kräver att en rättvis utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för alla till 2030 ska vara det övergripande målet. Församlingen konstaterar i detta avseende att yrkes- och fortbildning kommer att ha stor betydelse när det gäller att förse unga och vuxna med nödvändiga kvalifikationer för ett anständigt arbete och liv. |
| --- | --- |

12.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver att utbildning ska vara ett eget mål i den utvidgade utvecklingsagendan efter 2015, och kräver att en rättvis utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för alla till 2030 ska vara det övergripande målet. Församlingen konstaterar i detta avseende att yrkes- och fortbildning kommer att ha stor betydelse när det gäller att förse unga och vuxna med nödvändiga kvalifikationer för ett anständigt arbete och liv.

| 13. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna att genomföra Incheonförklaringen om utbildning från 2030: mot en rättvis utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för alla, och den kommande åtgärdsram som kommer att antas som mål 4 för hållbar utveckling vid FN:s särskilda toppmöte, som ska hållas i New York i september 2015. |
| --- | --- |

13.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna att genomföra Incheonförklaringen om utbildning från 2030: mot en rättvis utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för alla, och den kommande åtgärdsram som kommer att antas som mål 4 för hållbar utveckling vid FN:s särskilda toppmöte, som ska hållas i New York i september 2015.

| 14. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna att förbättra lärarutbildningsprogrammen i allmänhet och lärarnas levnadsförhållanden i synnerhet, och att garantera att man kan behålla lärarna i skolan. |
| --- | --- |

14.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna att förbättra lärarutbildningsprogrammen i allmänhet och lärarnas levnadsförhållanden i synnerhet, och att garantera att man kan behålla lärarna i skolan.

| 15. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna att uppmärksamma och göra de förbättringar som krävs vad gäller ämnen i läroplanen, till exempel it, medborgarutbildning, konst och fysisk utbildning till stöd för yrkesutbildning. |
| --- | --- |

15.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna att uppmärksamma och göra de förbättringar som krävs vad gäller ämnen i läroplanen, till exempel it, medborgarutbildning, konst och fysisk utbildning till stöd för yrkesutbildning.

| 16. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna att uppmuntra den privata sektorn att ta sitt ansvar när det gäller utvecklingen av (yrkes)utbildning. |
| --- | --- |

16.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna att uppmuntra den privata sektorn att ta sitt ansvar när det gäller utvecklingen av (yrkes)utbildning.

| 17. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna att arbeta för lika möjligheter i fråga om att slutföra en (yrkes)utbildning av hög kvalitet för landsbygdsbefolkning samt missgynnade, svårtillgängliga och marginaliserade samhällsgrupper genom olika stimulansåtgärder och andra relevanta strategier. |
| --- | --- |

17.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna att arbeta för lika möjligheter i fråga om att slutföra en (yrkes)utbildning av hög kvalitet för landsbygdsbefolkning samt missgynnade, svårtillgängliga och marginaliserade samhällsgrupper genom olika stimulansåtgärder och andra relevanta strategier.

| 18. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna att respektera kulturella, moraliska och religiösa värden och andra värderingar som självtillit och självständigt tänkande i läroplanerna för grundskole- och gymnasieutbildningen och att ta itu med alla former av radikalisering, både bland lärare och genom externt inflytande. |
| --- | --- |

18.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna att respektera kulturella, moraliska och religiösa värden och andra värderingar som självtillit och självständigt tänkande i läroplanerna för grundskole- och gymnasieutbildningen och att ta itu med alla former av radikalisering, både bland lärare och genom externt inflytande.

| 19. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver att utbildningsprogrammen i AVS-länderna ska ta itu med gemensamma utmaningar inom utbildning genom regional integration och regionalt samarbete, särskilt vad gäller högre utbildning och teknisk och yrkesinriktad utbildning. |
| --- | --- |

19.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver att utbildningsprogrammen i AVS-länderna ska ta itu med gemensamma utmaningar inom utbildning genom regional integration och regionalt samarbete, särskilt vad gäller högre utbildning och teknisk och yrkesinriktad utbildning.

| 20. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar till ett långsiktigt socialt och miljömässigt medvetet sätt att ta sig an utbildningsprogram i AVS-länder genom att bemöta behovet för utbildning inom hållbar utveckling samt inom IKT och ny teknik. Församlingen uppmanar AVS-länderna att utveckla strategier och investera i utbildning i entreprenörskap, i synnerhet socialt entreprenörskap och icke schemalagd och informell utbildning. |
| --- | --- |

20.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar till ett långsiktigt socialt och miljömässigt medvetet sätt att ta sig an utbildningsprogram i AVS-länder genom att bemöta behovet för utbildning inom hållbar utveckling samt inom IKT och ny teknik. Församlingen uppmanar AVS-länderna att utveckla strategier och investera i utbildning i entreprenörskap, i synnerhet socialt entreprenörskap och icke schemalagd och informell utbildning.

| 21. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmuntrar alla länder att främja de strukturer som krävs för att säkerställa livslång kunskapsutveckling för lärare som en avgörande faktor för att förbättra utbildningsnivåerna. |
| --- | --- |

21.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmuntrar alla länder att främja de strukturer som krävs för att säkerställa livslång kunskapsutveckling för lärare som en avgörande faktor för att förbättra utbildningsnivåerna.

| 22. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen medger behovet av utbildningsprogram för att bemöta sådana negativa situationer som pandemier, naturkatastrofer och krigs- eller efterkrigsmiljöer, och att förbereda medborgare i allmänhet, och barn och unga i synnerhet, på återhämtning eller fredsskapande och försoning. |
| --- | --- |

22.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen medger behovet av utbildningsprogram för att bemöta sådana negativa situationer som pandemier, naturkatastrofer och krigs- eller efterkrigsmiljöer, och att förbereda medborgare i allmänhet, och barn och unga i synnerhet, på återhämtning eller fredsskapande och försoning.

| 23. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar myndigheter att främja offentlig politik för omkalibrering av utbildningsprogram med ekonomiska och industriella krav i deras lokala ekonomier, inklusive utbildningsprogram inom konst och humaniora. |
| --- | --- |

23.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar myndigheter att främja offentlig politik för omkalibrering av utbildningsprogram med ekonomiska och industriella krav i deras lokala ekonomier, inklusive utbildningsprogram inom konst och humaniora.

| 24. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att en anpassning av utbildningsprogram till ekonomierna och behoven på arbetsmarknaden skulle möjliggöra fler arbetstillfällen och personlig utveckling samt ekonomisk tillväxt. Församlingen betonar i samband med detta vilken nyckelroll som yrkesutbildning spelar i nationell utveckling och för att förbereda enskilda personer för arbetslivet genom att ge dem de färdigheter och den kompetens som behövs för ekonomisk konkurrenskraft. |
| --- | --- |

24.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att en anpassning av utbildningsprogram till ekonomierna och behoven på arbetsmarknaden skulle möjliggöra fler arbetstillfällen och personlig utveckling samt ekonomisk tillväxt. Församlingen betonar i samband med detta vilken nyckelroll som yrkesutbildning spelar i nationell utveckling och för att förbereda enskilda personer för arbetslivet genom att ge dem de färdigheter och den kompetens som behövs för ekonomisk konkurrenskraft.

| 25. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar till att lärares roll och värdet på deras yrken skyddas och erkänns. |
| --- | --- |

25.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar till att lärares roll och värdet på deras yrken skyddas och erkänns.

| 26. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar till skapande av hållbar infrastruktur för teknisk utbildning och yrkesutbildning för att möta målet att medborgare med hög kompetens får en bra övergång från skolan till arbetsmarknaden, och uppmanar till att utbildningsprogram för lärare ska införlivas i nationella kompetensstrategier, tillsammans med ny teknik, bland annat industriteknik, för att säkerställa att entreprenörskap integreras i dessa program. Församlingen anser att utvecklingen av en intern, konkurrenskraftig arbetsmarknad måste respektera människovärdet. Församlingen medger den växande betydelsen av offentlig–privata partnerskap i syfte att uppnå gemensamma utbildningsmål. |
| --- | --- |

26.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar till skapande av hållbar infrastruktur för teknisk utbildning och yrkesutbildning för att möta målet att medborgare med hög kompetens får en bra övergång från skolan till arbetsmarknaden, och uppmanar till att utbildningsprogram för lärare ska införlivas i nationella kompetensstrategier, tillsammans med ny teknik, bland annat industriteknik, för att säkerställa att entreprenörskap integreras i dessa program. Församlingen anser att utvecklingen av en intern, konkurrenskraftig arbetsmarknad måste respektera människovärdet. Församlingen medger den växande betydelsen av offentlig–privata partnerskap i syfte att uppnå gemensamma utbildningsmål.

| 27. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar till åtgärder för att underlätta övergången från utbildning till arbetsmarknaden som uppmuntrar entreprenörskap, med beaktande av specifika ekonomiska strukturer för AVS-länder, med särskilt fokus på småföretag och familjeföretag och att hitta innovativa sätt att hålla lokala traditioner och typiska egenskaper levande. |
| --- | --- |

27.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar till åtgärder för att underlätta övergången från utbildning till arbetsmarknaden som uppmuntrar entreprenörskap, med beaktande av specifika ekonomiska strukturer för AVS-länder, med särskilt fokus på småföretag och familjeföretag och att hitta innovativa sätt att hålla lokala traditioner och typiska egenskaper levande.

| 28. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar myndigheter inom EU och AVS-länderna att beakta system som ökar det gränsöverskridande samarbetet, regionalt och tillsammans med EU-medlemsstater, för att underlätta lärarutbytesprogram i syfte att lära sig bästa praxis och hjälpa till att bibehålla kunskap i landet och på så sätt bemöta frågan om kompetensflykt. |
| --- | --- |

28.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar myndigheter inom EU och AVS-länderna att beakta system som ökar det gränsöverskridande samarbetet, regionalt och tillsammans med EU-medlemsstater, för att underlätta lärarutbytesprogram i syfte att lära sig bästa praxis och hjälpa till att bibehålla kunskap i landet och på så sätt bemöta frågan om kompetensflykt.

| 29. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påpekar att utbildning och yrkesutbildning har möjlighet att ge marginaliserade människor möjlighet att återgå till utbildning. Församlingen betonar att användningen av utbildning utanför skolan, med fokus på arbetslivet och med nära koppling till den lokala arbetsmarknaden samt integration av formell och icke-formell utbildning, kan utgöra ett bra alternativ för studenter som är mindre inriktade på den akademiska världen. |
| --- | --- |

29.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påpekar att utbildning och yrkesutbildning har möjlighet att ge marginaliserade människor möjlighet att återgå till utbildning. Församlingen betonar att användningen av utbildning utanför skolan, med fokus på arbetslivet och med nära koppling till den lokala arbetsmarknaden samt integration av formell och icke-formell utbildning, kan utgöra ett bra alternativ för studenter som är mindre inriktade på den akademiska världen.

| 30. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser nationella utbildningsstrategier för att införliva åtgärder som förebygger kompetensflykt, inklusive lämpliga stimulansåtgärder vad gäller lön, bostäder och andra förmåner, för att uppmuntra utbildade lärare och elever som deltar i yrkesutbildning att vara kvar i eller återvända till sitt ursprungsland och därigenom bidra till sitt eget samhälle och sin egen ekonomi, i stället för att lockas utomlands för att arbeta i utvecklade länder, och vill se att partnerskapet mellan AVS-länder och EU spelar en avgörande roll för att möta denna utmaning i AVS-länder. |
| --- | --- |

30.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser nationella utbildningsstrategier för att införliva åtgärder som förebygger kompetensflykt, inklusive lämpliga stimulansåtgärder vad gäller lön, bostäder och andra förmåner, för att uppmuntra utbildade lärare och elever som deltar i yrkesutbildning att vara kvar i eller återvända till sitt ursprungsland och därigenom bidra till sitt eget samhälle och sin egen ekonomi, i stället för att lockas utomlands för att arbeta i utvecklade länder, och vill se att partnerskapet mellan AVS-länder och EU spelar en avgörande roll för att möta denna utmaning i AVS-länder.

| 31. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen medger behovet av att hitta ytterligare finansiering för att utveckla den allmänna utbildningen i AVS-länder, i synnerhet i Afrika söder om Sahara, där det finns ett behov av att utöka sekundärutbildningen, för att skapa program som ger en andra chans till dem som inte har fått någon sekundärutbildning, i syfte att bemöta en snabbt växande befolkning och kvaliteten på och betydelsen av utbildning. Församlingen medger att det är svårt att utöka de statliga intäkterna genom beskattning i ekonomier som främst baseras på jordbruk som ger ett mycket litet beskattningsunderlag. Församlingen uppmanar därför EU att utöka sitt samarbete med AVS-länder i skattefrågor för att göra det möjligt för dem att förbättra mobiliseringen av offentliga resurser. Församlingen uppmanar därför EU att bland annat vara ledande i jakten på skatteflykt och skatteundandragande, säkerställa rättvis fördelning av beskattningsrättigheter vid förhandling om skatte- och investeringsavtal, och låta AVS-länder beskatta export av råmaterial etc. för att göra det möjligt för dem att utöka sitt beskattningsområde, i syfte att öka utbildningens andel av den totala offentliga budgeten. |
| --- | --- |

31.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen medger behovet av att hitta ytterligare finansiering för att utveckla den allmänna utbildningen i AVS-länder, i synnerhet i Afrika söder om Sahara, där det finns ett behov av att utöka sekundärutbildningen, för att skapa program som ger en andra chans till dem som inte har fått någon sekundärutbildning, i syfte att bemöta en snabbt växande befolkning och kvaliteten på och betydelsen av utbildning. Församlingen medger att det är svårt att utöka de statliga intäkterna genom beskattning i ekonomier som främst baseras på jordbruk som ger ett mycket litet beskattningsunderlag. Församlingen uppmanar därför EU att utöka sitt samarbete med AVS-länder i skattefrågor för att göra det möjligt för dem att förbättra mobiliseringen av offentliga resurser. Församlingen uppmanar därför EU att bland annat vara ledande i jakten på skatteflykt och skatteundandragande, säkerställa rättvis fördelning av beskattningsrättigheter vid förhandling om skatte- och investeringsavtal, och låta AVS-länder beskatta export av råmaterial etc. för att göra det möjligt för dem att utöka sitt beskattningsområde, i syfte att öka utbildningens andel av den totala offentliga budgeten.

| 32. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länder att avsätta en andel av sina nationella budgetar till primär- och sekundärutbildning. |
| --- | --- |

32.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länder att avsätta en andel av sina nationella budgetar till primär- och sekundärutbildning.

| 33. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen fördömer alla åtgärder som vidtas för att hindra barn från att gå i skola, i synnerhet terrorismen från Boko Haram, som ordagrant översätts till ”västerländsk utbildning är förbjuden”, eftersom dess huvudsyfte är att förstöra utbildningen för barn, i synnerhet flickor, i norra Nigeria och i grannländer i regionen, där de utökar sina aktiviteter. Församlingen beklagar förlusten av liv i terroristattacken mot Garissa University i Kenya och uppmanar till samordnade internationella åtgärder för att bekämpa detta gissel och alla former av terrorism, för att försvara rätten till utbildning. |
| --- | --- |

33.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen fördömer alla åtgärder som vidtas för att hindra barn från att gå i skola, i synnerhet terrorismen från Boko Haram, som ordagrant översätts till ”västerländsk utbildning är förbjuden”, eftersom dess huvudsyfte är att förstöra utbildningen för barn, i synnerhet flickor, i norra Nigeria och i grannländer i regionen, där de utökar sina aktiviteter. Församlingen beklagar förlusten av liv i terroristattacken mot Garissa University i Kenya och uppmanar till samordnade internationella åtgärder för att bekämpa detta gissel och alla former av terrorism, för att försvara rätten till utbildning.

| 34. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen noterar, i ett sammanhang där brist på skolor, dåligt utbildade lärare, föråldrade utbildningsplaner och gammal utrustning redan har lett till en försämring av kvaliteten och relevansen av sekundärutbildning i Afrika söder om Sahara, att begränsningar i fråga om efterfrågan, såsom oförmåga att betala skolavgifter, har gjort särskilt sekundärutbildningen oåtkomlig för en stor del av befolkningen. Församlingen medger att i ett sammanhang där finansieringen av den offentliga utbildningen är begränsad, kan utbildning från privatfinansierade institutioner sänka kostnaderna. Församlingen noterar dock riskerna för att förvärra ojämlikheten med illa finansierade offentliga skolor som är inriktade på landsbygdsområden och familjer med små tillgångar, och privata skolor som riktar sig till ekonomiskt starkare familjer i urbana områden. Församlingen varnar därför AVS-länder för att utveckla ett utbildningssystem i två kategorier som riskerar att förvärra ojämlikheter genom privat finansiering och uppmanar dem att prioritera offentlig finansiering. Församlingen uppmanar även EU att öka sitt stöd till offentligt finansierad utbildning i fråga om akademisk samt teknisk och yrkesinriktad utbildning. |
| --- | --- |

34.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen noterar, i ett sammanhang där brist på skolor, dåligt utbildade lärare, föråldrade utbildningsplaner och gammal utrustning redan har lett till en försämring av kvaliteten och relevansen av sekundärutbildning i Afrika söder om Sahara, att begränsningar i fråga om efterfrågan, såsom oförmåga att betala skolavgifter, har gjort särskilt sekundärutbildningen oåtkomlig för en stor del av befolkningen. Församlingen medger att i ett sammanhang där finansieringen av den offentliga utbildningen är begränsad, kan utbildning från privatfinansierade institutioner sänka kostnaderna. Församlingen noterar dock riskerna för att förvärra ojämlikheten med illa finansierade offentliga skolor som är inriktade på landsbygdsområden och familjer med små tillgångar, och privata skolor som riktar sig till ekonomiskt starkare familjer i urbana områden. Församlingen varnar därför AVS-länder för att utveckla ett utbildningssystem i två kategorier som riskerar att förvärra ojämlikheter genom privat finansiering och uppmanar dem att prioritera offentlig finansiering. Församlingen uppmanar även EU att öka sitt stöd till offentligt finansierad utbildning i fråga om akademisk samt teknisk och yrkesinriktad utbildning.

| 35. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen lovordar det arbete som EU:s och AVS-ländernas myndigheter utför för att genomföra Edulinks och AVS vetenskaps- och teknikprogram och uppmanar till att utnyttja den erfarenhet man inhämtat från dessa initiativ i andra områden för utbildning, yrkesutbildning och teknisk utbildning i elfte EUF. |
| --- | --- |

35.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen lovordar det arbete som EU:s och AVS-ländernas myndigheter utför för att genomföra Edulinks och AVS vetenskaps- och teknikprogram och uppmanar till att utnyttja den erfarenhet man inhämtat från dessa initiativ i andra områden för utbildning, yrkesutbildning och teknisk utbildning i elfte EUF.

| 36. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmuntrar AVS-länders myndigheter att prioritera utbildning som ett fokusområde vid programplaneringen för elfte EUF:s dokument för fördelning nationellt, regionalt och bland AVS-länder samt uppmanar till att låta grundutbildningen ingå generellt i alla områden för utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

36.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmuntrar AVS-länders myndigheter att prioritera utbildning som ett fokusområde vid programplaneringen för elfte EUF:s dokument för fördelning nationellt, regionalt och bland AVS-länder samt uppmanar till att låta grundutbildningen ingå generellt i alla områden för utvecklingssamarbete.

| 37. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar högre utbildningsanstalter från AVS-länder att delta aktivt i EU:s Erasmus+-program, i synnerhet vad gäller kapacitetsbyggande projekt som syftar till att utveckla och reformera högre utbildningsanstalter och högre utbildningssystem genom att förbättra deras kvalitet och relevans samt främja regionalt samarbete och ökad konvergens. |
| --- | --- |

37.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar högre utbildningsanstalter från AVS-länder att delta aktivt i EU:s Erasmus+-program, i synnerhet vad gäller kapacitetsbyggande projekt som syftar till att utveckla och reformera högre utbildningsanstalter och högre utbildningssystem genom att förbättra deras kvalitet och relevans samt främja regionalt samarbete och ökad konvergens.

| 38. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar Europeiska kommissionens initiativ att reformera dess yrkesutbildningsprogram för utvecklingsländer och andra yrkesutbildningsrelaterade projekt, i syfte att införa en ny strategi baserad på arbetsmarknadskunskap, offentlig–privata partnerskap samt bättre styrning, för att säkerställa hållbar utveckling och särskilt hjälpa småföretag att bevara de specifika egenskaperna och värdena hos AVS-länder, samtidigt som man respekterar miljön och säkerställer högkvalitativa arbetstillfällen som främjar snarare än underminerar anställningsmöjligheterna för båda könen. |
| --- | --- |

38.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar Europeiska kommissionens initiativ att reformera dess yrkesutbildningsprogram för utvecklingsländer och andra yrkesutbildningsrelaterade projekt, i syfte att införa en ny strategi baserad på arbetsmarknadskunskap, offentlig–privata partnerskap samt bättre styrning, för att säkerställa hållbar utveckling och särskilt hjälpa småföretag att bevara de specifika egenskaperna och värdena hos AVS-länder, samtidigt som man respekterar miljön och säkerställer högkvalitativa arbetstillfällen som främjar snarare än underminerar anställningsmöjligheterna för båda könen.

| 39. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser projekt som skapar arbete genom ett ständigt samverkande mellan utbildningsvärlden och arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

39.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser projekt som skapar arbete genom ett ständigt samverkande mellan utbildningsvärlden och arbetsmarknaden.

| 40. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till AVS–EU-ministerrådet, Europaparlamentet, Europeiska kommissionen, ordförandeskapet för Europeiska unionens råd, Afrikanska unionen, Panafrikanska parlamentet, Unesco och FN:s barnfond. |
| --- | --- |

40.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till AVS–EU-ministerrådet, Europaparlamentet, Europeiska kommissionen, ordförandeskapet för Europeiska unionens råd, Afrikanska unionen, Panafrikanska parlamentet, Unesco och FN:s barnfond.

RESOLUTION (14)

om naturkatastrofen i Vanuatu (och grannstaterna): det fortsatta arbetet, inbegripet regionalt samarbete

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen utfärdar denna resolution

| — | från sitt sammanträde i Suva (Fiji) den 15–17 juni 2015, |
| --- | --- |

—

från sitt sammanträde i Suva (Fiji) den 15–17 juni 2015,

| — | med beaktande av AVS–EG-partnerskapsavtalet som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 och ändrades i Luxemburg den 25 juni 2005 och den 22 juni 2010 (Cotonouavtalet), särskilt artikel 32, |
| --- | --- |

—

med beaktande av AVS–EG-partnerskapsavtalet som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 och ändrades i Luxemburg den 25 juni 2005 och den 22 juni 2010 (Cotonouavtalet), särskilt artikel 32,

| — | med beaktande av artiklarna 208 och 214 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 208 och 214 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1313/2013/EU av den 17 december 2013 om en civilskyddsmekanism för unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1313/2013/EU av den 17 december 2013 om en civilskyddsmekanism för unionen,

| — | med beaktande av det europeiska samförståndet om utveckling av den 20 december 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det europeiska samförståndet om utveckling av den 20 december 2005,

| — | med beaktande av det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd av den 18 december 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd av den 18 december 2007,

| — | med beaktande av FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och Kyotoprotokollet till denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och Kyotoprotokollet till denna,

| — | med beaktande av FN:s millennieförklaring av den 8 september 2000 i vilken världssamfundet gemensamt fastställer kriterier för fattigdomsutrotning, de s.k. millennieutvecklingsmålen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s millennieförklaring av den 8 september 2000 i vilken världssamfundet gemensamt fastställer kriterier för fattigdomsutrotning, de s.k. millennieutvecklingsmålen,

| — | med beaktande av Hyogo-ramverket för åtgärder 2005–2015: riskhantering för att skapa motståndskraft som antogs vid världskonferensen om katastrofförebyggande som hölls i januari 2005 i Kobo, Hyogo, Japan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Hyogo-ramverket för åtgärder 2005–2015: riskhantering för att skapa motståndskraft som antogs vid världskonferensen om katastrofförebyggande som hölls i januari 2005 i Kobo, Hyogo, Japan,

| — | med beaktande av Sendairamen för katastrofriskreducering 2015–2030 som antogs av FN:s världskonferens om katastrofförebyggande som hölls den 14–18 mars 2015 i Sendai, Japan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Sendairamen för katastrofriskreducering 2015–2030 som antogs av FN:s världskonferens om katastrofförebyggande som hölls den 14–18 mars 2015 i Sendai, Japan,

| — | med beaktande av Niue-deklarationen om klimatförändringar som antogs vid toppmötet för Stillahavsöarnas forum som hölls den 19 augusti 2008 i Alofi, Niue, och deklarationen från Stillahavsöarnas forum och Europeiska unionen om klimatförändringar den 7 november 2008 samt ramverket för regionalism i Stillahavsområdet som antogs av ledarna för Stillahavsöarnas forum i Palau i maj 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Niue-deklarationen om klimatförändringar som antogs vid toppmötet för Stillahavsöarnas forum som hölls den 19 augusti 2008 i Alofi, Niue, och deklarationen från Stillahavsöarnas forum och Europeiska unionen om klimatförändringar den 7 november 2008 samt ramverket för regionalism i Stillahavsområdet som antogs av ledarna för Stillahavsöarnas forum i Palau i maj 2014,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner om den internationella strategin för katastrofriskreducering och dess resolution om en väg mot ökade handlingsmöjligheter för små östater under utveckling den 14 november 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner om den internationella strategin för katastrofriskreducering och dess resolution om en väg mot ökade handlingsmöjligheter för små östater under utveckling den 14 november 2014,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 maj 2006, EU:s förbindelser med öarna i Stillahavsområdet – en strategi för ett stärkt partnerskap (KOM(2006) 248) och kommissionens och kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitiks gemensamma meddelande Mot ett förnyat utvecklingspartnerskap mellan EU och Stillahavsområdet (JOIN(2012) 6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 maj 2006, EU:s förbindelser med öarna i Stillahavsområdet – en strategi för ett stärkt partnerskap (KOM(2006) 248) och kommissionens och kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitiks gemensamma meddelande Mot ett förnyat utvecklingspartnerskap mellan EU och Stillahavsområdet (JOIN(2012) 6),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet av den 18 september 2007, Att skapa en global klimatförändringsallians mellan Europeiska unionen och de fattiga utvecklingsländer som är mest utsatta för klimatförändringar (KOM(2007) 540), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet av den 18 september 2007, Att skapa en global klimatförändringsallians mellan Europeiska unionen och de fattiga utvecklingsländer som är mest utsatta för klimatförändringar (KOM(2007) 540),

| — | med beaktande av arbetet inom AVS–EU-programmet för riskreducering vid naturkatastrofer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetet inom AVS–EU-programmet för riskreducering vid naturkatastrofer,

| — | med beaktande av den behovsbedömning som gjordes efter katastrofen under ledning av Vanuatus regering i april 2015 och beredskapsplanen för Vanuatu som tagits fram av FN:s kontor för samordning av humanitära frågor (Ocha) i samarbete med humanitära partner, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den behovsbedömning som gjordes efter katastrofen under ledning av Vanuatus regering i april 2015 och beredskapsplanen för Vanuatu som tagits fram av FN:s kontor för samordning av humanitära frågor (Ocha) i samarbete med humanitära partner,

| — | med beaktande av uttalandet av den 14 mars 2015 från kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om situationen i Vanuatu, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 14 mars 2015 från kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om situationen i Vanuatu,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolutioner av den 21 oktober 2008 om att skapa en global klimatförändringsallians mellan Europeiska unionen och de fattiga utvecklingsländer som är mest utsatta för klimatförändringar (15), av den 4 februari 2009 om 2050: Framtiden börjar i dag – rekommendationer för EU:s framtida integrerade politik i klimatfrågan
   (16), av den 15 mars 2012 om en färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050 (17), av den 11 december 2013 om EU:s strategi för resiliens och katastrofriskreducering i utvecklingsländerna: lära av livsmedelsförsörjningskriser (18), av den 5 februari 2014 om de klimat- och energipolitiska ramarna för 2030 (19) och av den 26 november 2014 om FN:s klimatkonferens 2014 (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolutioner av den 21 oktober 2008 om att skapa en global klimatförändringsallians mellan Europeiska unionen och de fattiga utvecklingsländer som är mest utsatta för klimatförändringar (15), av den 4 februari 2009 om 2050: Framtiden börjar i dag – rekommendationer för EU:s framtida integrerade politik i klimatfrågan
   (16), av den 15 mars 2012 om en färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050 (17), av den 11 december 2013 om EU:s strategi för resiliens och katastrofriskreducering i utvecklingsländerna: lära av livsmedelsförsörjningskriser (18), av den 5 februari 2014 om de klimat- och energipolitiska ramarna för 2030 (19) och av den 26 november 2014 om FN:s klimatkonferens 2014 (20),

| — | med beaktande av sin resolution om klimatförändringar och små östater, inom ramen för samarbetet mellan AVS och EU, av den 1 april 1999, av sin resolution om naturkatastrofers orsaker och konsekvenser av den 19 november 2005, av sin resolution om naturkatastrofer i AVS-staterna: EU-medel för beredskapsåtgärder (EUF-medel) och bistånd (Echo-medel) av den 22 november 2007, och av sin resolution om klimatförändringens sociala och miljömässiga konsekvenser i AVS-länderna av den 9 april 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution om klimatförändringar och små östater, inom ramen för samarbetet mellan AVS och EU, av den 1 april 1999, av sin resolution om naturkatastrofers orsaker och konsekvenser av den 19 november 2005, av sin resolution om naturkatastrofer i AVS-staterna: EU-medel för beredskapsåtgärder (EUF-medel) och bistånd (Echo-medel) av den 22 november 2007, och av sin resolution om klimatförändringens sociala och miljömässiga konsekvenser i AVS-länderna av den 9 april 2009,

| — | med beaktande av artikel 18.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 18.2 i arbetsordningen,

| A. | Den 13 och 14 mars 2015 drog cyklonen Pam in över Vanuatu och blev den allvarligaste tropiska cyklon som någonsin drabbat landet. |
| --- | --- |

A.

Den 13 och 14 mars 2015 drog cyklonen Pam in över Vanuatu och blev den allvarligaste tropiska cyklon som någonsin drabbat landet.

| B. | Cyklonen orsakade ett stort antal dödsfall och drabbade nästan tre fjärdedelar av befolkningen i detta land på grund av förstörelse eller skador på egendom och infrastruktur, inklusive elektricitet och kommunikationsnätverk, och störningar av grundläggande sociala tjänster såsom sjukvård och utbildning. |
| --- | --- |

B.

Cyklonen orsakade ett stort antal dödsfall och drabbade nästan tre fjärdedelar av befolkningen i detta land på grund av förstörelse eller skador på egendom och infrastruktur, inklusive elektricitet och kommunikationsnätverk, och störningar av grundläggande sociala tjänster såsom sjukvård och utbildning.

| C. | Cyklonen har även orsakat skador på grödor, kreatur och fiskeriinfrastruktur som, enligt FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation, hotar livsmedelstryggheten på Vanuatu. Tusentals människor saknar tillgång till säkert dricksvatten i ett land som lider av akut vattenbrist. |
| --- | --- |

C.

Cyklonen har även orsakat skador på grödor, kreatur och fiskeriinfrastruktur som, enligt FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation, hotar livsmedelstryggheten på Vanuatu. Tusentals människor saknar tillgång till säkert dricksvatten i ett land som lider av akut vattenbrist.

| D. | Cyklonen Pam skadade även socioekonomisk infrastruktur på östaterna Tuvalu, Salomonöarna och Kiribati, med motsvarande negativa konsekvenser för hälsa och försörjningsmöjligheter för befolkningarna i dessa länder. |
| --- | --- |

D.

Cyklonen Pam skadade även socioekonomisk infrastruktur på östaterna Tuvalu, Salomonöarna och Kiribati, med motsvarande negativa konsekvenser för hälsa och försörjningsmöjligheter för befolkningarna i dessa länder.

| E. | Vanuatus geografi, som inbegriper mer än 80 små öar, gör biståndsinsatser och skadebedömning svårt. |
| --- | --- |

E.

Vanuatus geografi, som inbegriper mer än 80 små öar, gör biståndsinsatser och skadebedömning svårt.

| F. | Vid naturkatastrofer drabbas utsatta grupper såsom kvinnor, barn och personer med funktionsnedsättning i högre grad. |
| --- | --- |

F.

Vid naturkatastrofer drabbas utsatta grupper såsom kvinnor, barn och personer med funktionsnedsättning i högre grad.

| G. | Det internationella samfundet har en moralisk skyldighet att ge humanitärt och ekonomiskt bistånd till länder som drabbats av cyklonen Pam, inklusive logistiskt och operativt stöd. |
| --- | --- |

G.

Det internationella samfundet har en moralisk skyldighet att ge humanitärt och ekonomiskt bistånd till länder som drabbats av cyklonen Pam, inklusive logistiskt och operativt stöd.

| H. | Den 30 april 2015 hade den ekonomiska spårningstjänsten hos FN:s kontor för samordning av humanitära frågor registrerat 33,4 miljoner US-dollar i ekonomiskt bistånd som nått sitt mål, inklusive medel från EU och dess medlemsstater, andra utvecklingspartner och internationella finansinstitut samt från privata donationer. |
| --- | --- |

H.

Den 30 april 2015 hade den ekonomiska spårningstjänsten hos FN:s kontor för samordning av humanitära frågor registrerat 33,4 miljoner US-dollar i ekonomiskt bistånd som nått sitt mål, inklusive medel från EU och dess medlemsstater, andra utvecklingspartner och internationella finansinstitut samt från privata donationer.

| I. | För perioden 2014–2020 har EU avsatt ca 31 miljoner euro till Vanuatu inom den elfte Europeiska utvecklingsfonden, med fokus på landsbygdsutveckling i det nationella vägledande programmet. |
| --- | --- |

I.

För perioden 2014–2020 har EU avsatt ca 31 miljoner euro till Vanuatu inom den elfte Europeiska utvecklingsfonden, med fokus på landsbygdsutveckling i det nationella vägledande programmet.

| J. | Naturkatastrofer såsom cyklonen Pam visar på ömtåligheten och den extrema sårbarheten hos ekonomier i små östater under utveckling och sätter fokus på att deras behov av att bygga upp motståndskraft måste ägnas större uppmärksamhet. |
| --- | --- |

J.

Naturkatastrofer såsom cyklonen Pam visar på ömtåligheten och den extrema sårbarheten hos ekonomier i små östater under utveckling och sätter fokus på att deras behov av att bygga upp motståndskraft måste ägnas större uppmärksamhet.

| K. | Utvecklingsländer, i synnerhet små östater under utveckling, har bidragit minst till klimatförändringar, men drabbas av de allvarligaste sociala och ekonomiska konsekvenserna. |
| --- | --- |

K.

Utvecklingsländer, i synnerhet små östater under utveckling, har bidragit minst till klimatförändringar, men drabbas av de allvarligaste sociala och ekonomiska konsekvenserna.

| L. | Miljoner människor runtom i världen tvingas flytta på grund av naturkatastrofer, inklusive klimatkatastrofer, vilket leder till allt större humanitära kriser, snabb urbanisering och åtföljande utökning av slumområden samt avstannad utveckling i AVS-länder. Det finns ingen officiell asylstatus för dessa migranter. |
| --- | --- |

L.

Miljoner människor runtom i världen tvingas flytta på grund av naturkatastrofer, inklusive klimatkatastrofer, vilket leder till allt större humanitära kriser, snabb urbanisering och åtföljande utökning av slumområden samt avstannad utveckling i AVS-länder. Det finns ingen officiell asylstatus för dessa migranter.

| M. | Stigande havsnivåer och temperaturer samt allt fler extrema väderhändelser på grund av klimatförändringar kommer att få stor påverkan på Stillahavsområdets ekosystem längs kusterna och till havs, områdets biologiska mångfald, vatten- och markresurser, livsmedelstillgång och försörjningsmöjlighet för befolkningen, vilket därigenom påverkar BNP-tillväxten negativt i Stillahavsländerna. |
| --- | --- |

M.

Stigande havsnivåer och temperaturer samt allt fler extrema väderhändelser på grund av klimatförändringar kommer att få stor påverkan på Stillahavsområdets ekosystem längs kusterna och till havs, områdets biologiska mångfald, vatten- och markresurser, livsmedelstillgång och försörjningsmöjlighet för befolkningen, vilket därigenom påverkar BNP-tillväxten negativt i Stillahavsländerna.

| N. | Frågan om migration och anpassning till klimatförändringar ingick i FN:s klimatkonferens 2014 (COP20). Slutsatserna från COP20 förväntas fungera som ett ramverk för FN:s klimatkonferens (COP21) i december 2015 i Paris. |
| --- | --- |

N.

Frågan om migration och anpassning till klimatförändringar ingick i FN:s klimatkonferens 2014 (COP20). Slutsatserna från COP20 förväntas fungera som ett ramverk för FN:s klimatkonferens (COP21) i december 2015 i Paris.

| O. | Klimatförändringar och försämrad miljö utgör hinder för att uppfylla målen för hållbar utveckling från FN:s konferens om hållbar utveckling. |
| --- | --- |

O.

Klimatförändringar och försämrad miljö utgör hinder för att uppfylla målen för hållbar utveckling från FN:s konferens om hållbar utveckling.

| 1. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uttrycker sina djupaste kondoleanser till de länder som drabbats av cyklonen Pam och de familjer till dem som förlorat livet, och dess solidaritet med dem som skadades eller blev hemlösa som ett resultat av den förstörelse som orsakades. Församlingen uttrycker sin uppriktiga uppskattning till alla biståndsarbetare för deras insatser efter cyklonen. |
| --- | --- |

1.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uttrycker sina djupaste kondoleanser till de länder som drabbats av cyklonen Pam och de familjer till dem som förlorat livet, och dess solidaritet med dem som skadades eller blev hemlösa som ett resultat av den förstörelse som orsakades. Församlingen uttrycker sin uppriktiga uppskattning till alla biståndsarbetare för deras insatser efter cyklonen.

| 2. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen lovordar myndigheterna och människorna på Vanuatu för deras enorma insatser för att övervinna de katastrofala följderna av cyklonen. Församlingen välkomnar slutsatsen i behovsbedömningen efter katastrofen, som gör det möjligt att fortsätta det samordnade och tidsmässigt välanpassade återhämtningsprogrammet. Församlingen visar sin aktning för det stöd som hittills har getts av internationella givare, inklusive katastrofhjälpen från EU, AVS-länderna, FN och andra internationella organisationer samt andra utvecklade länder och internationella finansinstitut. |
| --- | --- |

2.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen lovordar myndigheterna och människorna på Vanuatu för deras enorma insatser för att övervinna de katastrofala följderna av cyklonen. Församlingen välkomnar slutsatsen i behovsbedömningen efter katastrofen, som gör det möjligt att fortsätta det samordnade och tidsmässigt välanpassade återhämtningsprogrammet. Församlingen visar sin aktning för det stöd som hittills har getts av internationella givare, inklusive katastrofhjälpen från EU, AVS-länderna, FN och andra internationella organisationer samt andra utvecklade länder och internationella finansinstitut.

| 3. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar eftertryckligen det internationella samfundet att fortsätta, och att förbättra, mobiliseringen av resurser som behövs för återuppbyggnaden av infrastruktur som skadats av cyklonen Pam i Vanuatu, Tuvalu, Salomonöarna och Kiribati, och att göra det på ett samordnat och effektivt sätt. |
| --- | --- |

3.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar eftertryckligen det internationella samfundet att fortsätta, och att förbättra, mobiliseringen av resurser som behövs för återuppbyggnaden av infrastruktur som skadats av cyklonen Pam i Vanuatu, Tuvalu, Salomonöarna och Kiribati, och att göra det på ett samordnat och effektivt sätt.

| 4. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen erinrar om att katastrofhjälp för återuppbyggnad av Vanuatu bör inriktas på akuta, kritiska områden, såsom tillgång till dricksvatten, sanitär infrastruktur, livsmedelstrygghet, utbildning, bostäder och kommunikationssystem och kommunikationsinfrastruktur. |
| --- | --- |

4.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen erinrar om att katastrofhjälp för återuppbyggnad av Vanuatu bör inriktas på akuta, kritiska områden, såsom tillgång till dricksvatten, sanitär infrastruktur, livsmedelstrygghet, utbildning, bostäder och kommunikationssystem och kommunikationsinfrastruktur.

| 5. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att det nu är avgörande att internationella bidragsgivare samordnar de humanitära insatserna på ett effektivt sätt när fokus övergår till långsiktig rehabilitering och utveckling, ekonomisk tillväxt, utveckling av jordbruket, särskilt i landsbygdsområden, och stöd för återupprättande av turistnäringen. |
| --- | --- |

5.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att det nu är avgörande att internationella bidragsgivare samordnar de humanitära insatserna på ett effektivt sätt när fokus övergår till långsiktig rehabilitering och utveckling, ekonomisk tillväxt, utveckling av jordbruket, särskilt i landsbygdsområden, och stöd för återupprättande av turistnäringen.

| 6. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att sammankopplingen av katastrofhjälp, återuppbyggnad och utveckling bör vara ett huvudinslag i EU:s nationella vägledande program i landet, med särskild inriktning på motståndskraft, i syfte att överbrygga de operativa och finansiella klyftorna mellan katastrofhjälps- och utvecklingsetapperna. Församlingen uppmanar kommissionen att se till att dess bistånd anpassas efter de regionala och nationella prioriteringarna för Stillahavsområdet och stöder befintliga regionala och nationella genomförandemekanismer. |
| --- | --- |

6.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att sammankopplingen av katastrofhjälp, återuppbyggnad och utveckling bör vara ett huvudinslag i EU:s nationella vägledande program i landet, med särskild inriktning på motståndskraft, i syfte att överbrygga de operativa och finansiella klyftorna mellan katastrofhjälps- och utvecklingsetapperna. Församlingen uppmanar kommissionen att se till att dess bistånd anpassas efter de regionala och nationella prioriteringarna för Stillahavsområdet och stöder befintliga regionala och nationella genomförandemekanismer.

| 7. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar samtidigt Vanuatus och de små östaternas regeringar att se över sina nationella utvecklingsplaner, sina strategier för fattigdomsminskning, sin sektorspolitik och sina sektoriella strategier för att inbegripa åtgärder inom områden såsom klimatanpassning och byggnadsplanering, som kan bidra till att förebygga och minimera konsekvenserna av naturkatastrofer. |
| --- | --- |

7.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar samtidigt Vanuatus och de små östaternas regeringar att se över sina nationella utvecklingsplaner, sina strategier för fattigdomsminskning, sin sektorspolitik och sina sektoriella strategier för att inbegripa åtgärder inom områden såsom klimatanpassning och byggnadsplanering, som kan bidra till att förebygga och minimera konsekvenserna av naturkatastrofer.

| 8. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen framhåller behovet av att utveckla samordnade regionala strategier och utbyte av god praxis, varvid man tar tillvara lokal och traditionell kunskap som ett väsentligt verktyg för att hantera katastrofrisker och garanterar snabba och effektiva katastrofinsatser samt bekämpning av klimatförändringarna, bland annat i samband med Stillahavsöarnas handlingsram för klimatförändringar. |
| --- | --- |

8.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen framhåller behovet av att utveckla samordnade regionala strategier och utbyte av god praxis, varvid man tar tillvara lokal och traditionell kunskap som ett väsentligt verktyg för att hantera katastrofrisker och garanterar snabba och effektiva katastrofinsatser samt bekämpning av klimatförändringarna, bland annat i samband med Stillahavsöarnas handlingsram för klimatförändringar.

| 9. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar det internationella samfundet att identifiera och ta itu med de befintliga rättsliga bristerna i skyddet av miljöflyktingar. Församlingen föreslår att asylregelverk eller asylöverenskommelser på en regional eller internationell nivå ska övervägas mot bakgrund av den extremt sårbara situation som de östater som riskerar att översvämmas befinner sig i. Församlingen framhåller även att instrument som utformats för att skydda miljöflyktingars identitet, kultur och traditioner bör utvecklas och införas. Församlingen noterar Nanseninitiativet, som syftar till att uppnå samförstånd om en skyddsagenda för människor som fördrivits på grund av naturkatastrofer och klimatförändringar, och uppmanar EU att delta i denna process. |
| --- | --- |

9.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar det internationella samfundet att identifiera och ta itu med de befintliga rättsliga bristerna i skyddet av miljöflyktingar. Församlingen föreslår att asylregelverk eller asylöverenskommelser på en regional eller internationell nivå ska övervägas mot bakgrund av den extremt sårbara situation som de östater som riskerar att översvämmas befinner sig i. Församlingen framhåller även att instrument som utformats för att skydda miljöflyktingars identitet, kultur och traditioner bör utvecklas och införas. Församlingen noterar Nanseninitiativet, som syftar till att uppnå samförstånd om en skyddsagenda för människor som fördrivits på grund av naturkatastrofer och klimatförändringar, och uppmanar EU att delta i denna process.

| 10. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen stöder slutsatserna från Sendairamen för katastrofriskreducering 2015–2030 som ett väsentligt steg i riktning mot att hantera de ökande konsekvenserna av katastrofer och katastrofers komplexitet. Församlingen betonar behovet av att genomföra de mål som antogs vid Sendaikonferensen, i synnerhet behovet av offentlig finansiering och offentliga investeringar i infrastruktur för att förebygga naturliga risker, men också inom områdena transport, hälsa, tillgång till dricksvatten och utbildning, i syfte att förhindra en ny humanitär katastrof i regionen. |
| --- | --- |

10.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen stöder slutsatserna från Sendairamen för katastrofriskreducering 2015–2030 som ett väsentligt steg i riktning mot att hantera de ökande konsekvenserna av katastrofer och katastrofers komplexitet. Församlingen betonar behovet av att genomföra de mål som antogs vid Sendaikonferensen, i synnerhet behovet av offentlig finansiering och offentliga investeringar i infrastruktur för att förebygga naturliga risker, men också inom områdena transport, hälsa, tillgång till dricksvatten och utbildning, i syfte att förhindra en ny humanitär katastrof i regionen.

| 11. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser tillgång för lokala odlare till jordbruksmaterial, till icke-genmodifierade utsäden och till växtsorter som lämpar sig för klimat- och livsmedelsproduktionsförhållandena i Vanuatu, så att landets jordbruksproduktion så snart som möjligt kan komma igång igen och garantera dess livsmedelstrygghet. |
| --- | --- |

11.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser tillgång för lokala odlare till jordbruksmaterial, till icke-genmodifierade utsäden och till växtsorter som lämpar sig för klimat- och livsmedelsproduktionsförhållandena i Vanuatu, så att landets jordbruksproduktion så snart som möjligt kan komma igång igen och garantera dess livsmedelstrygghet.

| 12. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om att klimatförändringarna inte uteslutande är en miljöfråga, utan en utvecklingsfråga som både EU och Stillahavsstaterna bör prioritera högt. Församlingen betonar att utvecklingsländerna, i synnerhet de små östaterna under utveckling, samtidigt som de bidragit minst till klimatförändringarna är de som står inför de värsta sociala och miljömässiga konsekvenserna. Församlingen framhåller att klimatförändringarna utgör ett allvarligt hot mot fattigdomsminskningen i Stillahavsområdet, med negativa effekter för jordbruk, fiske och korallrev, turism och hälsa. |
| --- | --- |

12.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om att klimatförändringarna inte uteslutande är en miljöfråga, utan en utvecklingsfråga som både EU och Stillahavsstaterna bör prioritera högt. Församlingen betonar att utvecklingsländerna, i synnerhet de små östaterna under utveckling, samtidigt som de bidragit minst till klimatförändringarna är de som står inför de värsta sociala och miljömässiga konsekvenserna. Församlingen framhåller att klimatförändringarna utgör ett allvarligt hot mot fattigdomsminskningen i Stillahavsområdet, med negativa effekter för jordbruk, fiske och korallrev, turism och hälsa.

| 13. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar i detta sammanhang AVS-länderna och EU:s medlemsstater att se till att utvecklingsagendan efter 2015 tar itu med behoven för små östater under utveckling bland AVS-länderna, framför allt vad gäller klimatförändringarnas konsekvenser och uppbyggnad av motståndskraft mot naturkatastrofer. |
| --- | --- |

13.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar i detta sammanhang AVS-länderna och EU:s medlemsstater att se till att utvecklingsagendan efter 2015 tar itu med behoven för små östater under utveckling bland AVS-länderna, framför allt vad gäller klimatförändringarnas konsekvenser och uppbyggnad av motståndskraft mot naturkatastrofer.

| 14. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar behovet av att de länder i världen som släpper ut mest växthusgaser snabbt agerar för att fastställa mål och ingå åtaganden om att avsevärt minska sina utsläpp och stödja de mest utsatta länderna med att anpassa sig till och hantera klimatförändringarnas konsekvenser. |
| --- | --- |

14.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar behovet av att de länder i världen som släpper ut mest växthusgaser snabbt agerar för att fastställa mål och ingå åtaganden om att avsevärt minska sina utsläpp och stödja de mest utsatta länderna med att anpassa sig till och hantera klimatförändringarnas konsekvenser.

| 15. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att COP21 utgör ett unikt tillfälle att åtgärda klimatförändringarna och knyta an till FN:s arbete med utvecklingsagendan för tiden efter 2015. Församlingen uppmanar därför AVS-länderna, EU:s medlemsstater och kommissionen att tydligt rikta in sig på klimatförändringarna och på beredskap för/minskning av katastrofer vid COP21 i Paris. |
| --- | --- |

15.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att COP21 utgör ett unikt tillfälle att åtgärda klimatförändringarna och knyta an till FN:s arbete med utvecklingsagendan för tiden efter 2015. Församlingen uppmanar därför AVS-länderna, EU:s medlemsstater och kommissionen att tydligt rikta in sig på klimatförändringarna och på beredskap för/minskning av katastrofer vid COP21 i Paris.

| 16. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmuntrar utvecklingspartner och den privata sektorn att öka det tekniska och finansiella stödet (inbegripet i form av innovativa finansieringsmekanismer) till Stillahavsländernas insatser för att röra sig mot alternativa och förnybara energikällor, hållbara transporter, bevarande av ekosystem och utveckling och överföring av teknik för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna, framför allt inom jordbruk och vattenvård. |
| --- | --- |

16.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmuntrar utvecklingspartner och den privata sektorn att öka det tekniska och finansiella stödet (inbegripet i form av innovativa finansieringsmekanismer) till Stillahavsländernas insatser för att röra sig mot alternativa och förnybara energikällor, hållbara transporter, bevarande av ekosystem och utveckling och överföring av teknik för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna, framför allt inom jordbruk och vattenvård.

| 17. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar med eftertryck AVS-länderna, och i synnerhet små östater under utveckling bland AVS-länderna, att upprätta mekanismer för att få såväl offentlig och privat sektor som icke-statliga organisationer att delta i beredskap för och begränsning av katastrofer, i katastrofhjälp och i katastrofinsatser samt uppbyggnad efter katastrofer. |
| --- | --- |

17.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar med eftertryck AVS-länderna, och i synnerhet små östater under utveckling bland AVS-länderna, att upprätta mekanismer för att få såväl offentlig och privat sektor som icke-statliga organisationer att delta i beredskap för och begränsning av katastrofer, i katastrofhjälp och i katastrofinsatser samt uppbyggnad efter katastrofer.

| 18. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt medordförandena att översända denna resolution till FN:s generalsekreterare, AVS–EU-ministerrådet, Europeiska kommissionen, ordförandeskapet för Europeiska unionens råd, de nationella regeringarna och parlamenten i EU:s medlemsstater och AVS-länderna, Vanuatus president och talmannen i Vanuatus parlament, generaldirektören för Stillahavsgemenskapens sekretariat och generaldirektören för sekretariatet för det regionala miljöprogrammet för Stilla havet. |
| --- | --- |

18.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt medordförandena att översända denna resolution till FN:s generalsekreterare, AVS–EU-ministerrådet, Europeiska kommissionen, ordförandeskapet för Europeiska unionens råd, de nationella regeringarna och parlamenten i EU:s medlemsstater och AVS-länderna, Vanuatus president och talmannen i Vanuatus parlament, generaldirektören för Stillahavsgemenskapens sekretariat och generaldirektören för sekretariatet för det regionala miljöprogrammet för Stilla havet.

RESOLUTION (21)

om situationen i Centralafrikanska republiken

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen utfärdar denna resolution

| — | från sitt sammanträde i Suva (Fiji) den 15–17 juni 2015, |
| --- | --- |

—

från sitt sammanträde i Suva (Fiji) den 15–17 juni 2015,

| — | med beaktande av artikel 18.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 18.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av det reviderade Cotonouavtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det reviderade Cotonouavtalet,

| — | med beaktande av överenskommelsen från Libreville av den 11 januari 2013 om lösningen av den politiska och militära krisen i Centralafrikanska republiken, som undertecknades under överinseende av stats- och regeringscheferna i Centralafrikanska staternas ekonomiska gemenskap (Eccas), och i vilken de steg som måste vidtas för en lösning av krisen i Centralafrikanska republiken anges, |
| --- | --- |

—

med beaktande av överenskommelsen från Libreville av den 11 januari 2013 om lösningen av den politiska och militära krisen i Centralafrikanska republiken, som undertecknades under överinseende av stats- och regeringscheferna i Centralafrikanska staternas ekonomiska gemenskap (Eccas), och i vilken de steg som måste vidtas för en lösning av krisen i Centralafrikanska republiken anges,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 2088 (2013) av den 24 januari 2013, 2121 (2013) av den 10 oktober 2013, 2127 (2013) av den 5 december 2013, 2134 (2014) av den 28 januari 2014, 2149 (2014) av den 10 april 2014, 2181 (2014) av den 21 oktober 2014, 2196 (2015) av den 22 januari 2015, 2212 (2015) av den 26 mars 2015 och 2217 (2015) av den 28 april 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 2088 (2013) av den 24 januari 2013, 2121 (2013) av den 10 oktober 2013, 2127 (2013) av den 5 december 2013, 2134 (2014) av den 28 januari 2014, 2149 (2014) av den 10 april 2014, 2181 (2014) av den 21 oktober 2014, 2196 (2015) av den 22 januari 2015, 2212 (2015) av den 26 mars 2015 och 2217 (2015) av den 28 april 2015,

| — | med beaktande av uttalande S/PRST/2014/28 av ordföranden för FN:s säkerhetsråd av den 18 december 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalande S/PRST/2014/28 av ordföranden för FN:s säkerhetsråd av den 18 december 2014,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 29 januari 2015 från FN:s generalsekreterare till ordföranden för FN:s säkerhetsråd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 29 januari 2015 från FN:s generalsekreterare till ordföranden för FN:s säkerhetsråd,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds 7  329:e möte, som anordnades den 9 december 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds 7  329:e möte, som anordnades den 9 december 2014,

| — | med beaktande av slutrapporten av den 19 december 2014 från den internationella undersökningskommissionen om Centralafrikanska republiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten av den 19 december 2014 från den internationella undersökningskommissionen om Centralafrikanska republiken,

| — | med beaktande av inrättandet i maj 2013 av internationella kontaktgruppen för Centralafrikanska republiken, med uppgiften att samordna de åtgärder som vidtas på regional, kontinental och internationell nivå för att finna en varaktig lösning på de återkommande problem som landet står inför, |
| --- | --- |

—

med beaktande av inrättandet i maj 2013 av internationella kontaktgruppen för Centralafrikanska republiken, med uppgiften att samordna de åtgärder som vidtas på regional, kontinental och internationell nivå för att finna en varaktig lösning på de återkommande problem som landet står inför,

| — | med beaktande av slutsatserna från den internationella kontaktgruppens sjunde möte, som anordnades i Brazzaville (Republiken Kongo) den 16 mars 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från den internationella kontaktgruppens sjunde möte, som anordnades i Brazzaville (Republiken Kongo) den 16 mars 2015,

| — | med beaktande av Europeiska kommissionens pressmeddelande av den 16 februari 2015, EU boosts humanitarian aid to EUR 156 million in 2015 to meet the increasing needs in the Sahel region (EU ökar det humanitära biståndet till 156 miljoner euro under 2015 för att bemöta de växande behoven i Sahelområdet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska kommissionens pressmeddelande av den 16 februari 2015, EU boosts humanitarian aid to EUR 156 million in 2015 to meet the increasing needs in the Sahel region (EU ökar det humanitära biståndet till 156 miljoner euro under 2015 för att bemöta de växande behoven i Sahelområdet),

| — | med beaktande av det pressmeddelande som utfärdades av FN:s utvecklingsprogram den 8 juni 2015, USD 21 million needed as a matter of urgency for the elections in the Central African Republic (brådskande behov av 21 miljoner US-dollar till valen i Centralafrikanska republiken), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det pressmeddelande som utfärdades av FN:s utvecklingsprogram den 8 juni 2015, USD 21 million needed as a matter of urgency for the elections in the Central African Republic (brådskande behov av 21 miljoner US-dollar till valen i Centralafrikanska republiken),

| — | med beaktande av den internationella konferensen om Centralafrikanska republiken, From humanitarian aid to resilience (från humanitärt bistånd till motståndskraft), som anordnades i Bryssel den 26 maj 2015 och av det pressmeddelande som kommissionen utfärdade i samband med konferensen, The EU boosts its support to recovery and development in the Central African Republic (EU ökar sitt stöd till återhämtning och utveckling i Centralafrikanska republiken), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konferensen om Centralafrikanska republiken, From humanitarian aid to resilience (från humanitärt bistånd till motståndskraft), som anordnades i Bryssel den 26 maj 2015 och av det pressmeddelande som kommissionen utfärdade i samband med konferensen, The EU boosts its support to recovery and development in the Central African Republic (EU ökar sitt stöd till återhämtning och utveckling i Centralafrikanska republiken),

| — | med beaktande av de extra toppmötena för Eccas stats- och regeringschefer, som hölls i N’Djamena (Tchad) den 21 december 2012, den 3 och den 18 april 2013, och av deras beslut att inrätta ett nationellt övergångsråd med lagstiftnings- och författningsmässiga befogenheter samt att anta en färdplan för övergångsprocessen i Centralafrikanska republiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de extra toppmötena för Eccas stats- och regeringschefer, som hölls i N’Djamena (Tchad) den 21 december 2012, den 3 och den 18 april 2013, och av deras beslut att inrätta ett nationellt övergångsråd med lagstiftnings- och författningsmässiga befogenheter samt att anta en färdplan för övergångsprocessen i Centralafrikanska republiken,

| — | med beaktande av Internationella brottmålsdomstolens Romstadga från 1998, som Centralafrikanska republiken ratificerade 2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella brottmålsdomstolens Romstadga från 1998, som Centralafrikanska republiken ratificerade 2001,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor från 1979, Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter från 1981, konventionen om barnets rättigheter från 1989, enligt vilken barns deltagande i väpnade konflikter förbjuds, vilka samtliga ratificerats av Centralafrikanska republiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor från 1979, Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter från 1981, konventionen om barnets rättigheter från 1989, enligt vilken barns deltagande i väpnade konflikter förbjuds, vilka samtliga ratificerats av Centralafrikanska republiken,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 60/1 av den 24 oktober 2005 om resultaten från 2005 års världstoppmöte, särskilt punkterna 138–140 om skyldigheten att skydda, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 60/1 av den 24 oktober 2005 om resultaten från 2005 års världstoppmöte, särskilt punkterna 138–140 om skyldigheten att skydda,

| — | med beaktande av det fakultativa protokollet till konventionen om barnets rättigheter vid indragning av barn i väpnade konflikter, som undertecknats av Centralafrikanska republiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det fakultativa protokollet till konventionen om barnets rättigheter vid indragning av barn i väpnade konflikter, som undertecknats av Centralafrikanska republiken,

| — | med beaktande av Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråds antagande av ett omarbetat operativt koncept den 10 oktober 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråds antagande av ett omarbetat operativt koncept den 10 oktober 2013,

| — | med beaktande av Europeiska unionens råds slutsatser om Centralafrikanska republiken av den 9 februari 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens råds slutsatser om Centralafrikanska republiken av den 9 februari 2015,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolutioner av den 17 januari, den 12 september och den 12 december 2013 om situationen i Centralafrikanska republiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolutioner av den 17 januari, den 12 september och den 12 december 2013 om situationen i Centralafrikanska republiken,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner av den 19 juni 2013 och den 19 mars 2014 om Centralafrikanska republiken, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner av den 19 juni 2013 och den 19 mars 2014 om Centralafrikanska republiken, och av följande skäl:

| A. | Centralafrikanska republiken, som är ett land med rikliga naturresurser, har härjats av politisk instabilitet under flera årtionden, och 70 procent av befolkningen lever under fattigdomsgränsen. |
| --- | --- |

A.

Centralafrikanska republiken, som är ett land med rikliga naturresurser, har härjats av politisk instabilitet under flera årtionden, och 70 procent av befolkningen lever under fattigdomsgränsen.

| B. | De två år av inbördeskrig som följt på Sélékas maktövertagande har lett till en förödande politisk och humanitär kris. |
| --- | --- |

B.

De två år av inbördeskrig som följt på Sélékas maktövertagande har lett till en förödande politisk och humanitär kris.

| C. | Den nya tillfälliga statschefen, Catherine Samba-Panza, valdes av det nationella övergångsrådet den 20 januari 2014. |
| --- | --- |

C.

Den nya tillfälliga statschefen, Catherine Samba-Panza, valdes av det nationella övergångsrådet den 20 januari 2014.

| D. | De som gjort sig skyldiga till brott mot de mänskliga rättigheterna och krigsbrott undviker åtal på grund av att Centralafrikanska republikens nationella rättssystem fungerar bristfälligt, vilket ger upphov till en atmosfär av straffrihet. |
| --- | --- |

D.

De som gjort sig skyldiga till brott mot de mänskliga rättigheterna och krigsbrott undviker åtal på grund av att Centralafrikanska republikens nationella rättssystem fungerar bristfälligt, vilket ger upphov till en atmosfär av straffrihet.

| E. | Trots det förbättrade säkerhetsläget förekommer våld, banditverksamhet, rån och spänningar mellan samhällsgrupper som går ut över boskapsuppfödare. |
| --- | --- |

E.

Trots det förbättrade säkerhetsläget förekommer våld, banditverksamhet, rån och spänningar mellan samhällsgrupper som går ut över boskapsuppfödare.

| F. | FN:s fredsbevarande styrkor har förbättrat skyddet av civilbefolkningen i huvudstaden, men de har problem med att genomföra sitt uppdrag i andra delar av landet, dit de inte når fram på grund av väpnade gruppers närvaro. FN:s fredsbevarande styrkor och humanitära hjälparbetare har varit målet för många attacker. |
| --- | --- |

F.

FN:s fredsbevarande styrkor har förbättrat skyddet av civilbefolkningen i huvudstaden, men de har problem med att genomföra sitt uppdrag i andra delar av landet, dit de inte når fram på grund av väpnade gruppers närvaro. FN:s fredsbevarande styrkor och humanitära hjälparbetare har varit målet för många attacker.

| G. | Till följd av den instabila situationen i Centralafrikanska republiken uteblir 70 procent av barnen från skolan, och mer än 6  000 barn har rekryterats av väpnade styrkor och väpnade grupper. Den 5 maj 2015 ingick väpnade grupper i Centralafrikanska republiken ett avtal om att frisläppa barnsoldater. |
| --- | --- |

G.

Till följd av den instabila situationen i Centralafrikanska republiken uteblir 70 procent av barnen från skolan, och mer än 6  000 barn har rekryterats av väpnade styrkor och väpnade grupper. Den 5 maj 2015 ingick väpnade grupper i Centralafrikanska republiken ett avtal om att frisläppa barnsoldater.

| H. | I en FN-rapport som utarbetades under 2014 men som publicerades av dagstidningen The Guardian först den 29 april 2015 avslöjades att ett antal franska soldater som satts in för att bevara fred i Centralafrikanska republiken misstänks ha utnyttjat minderåriga sexuellt. |
| --- | --- |

H.

I en FN-rapport som utarbetades under 2014 men som publicerades av dagstidningen The Guardian först den 29 april 2015 avslöjades att ett antal franska soldater som satts in för att bevara fred i Centralafrikanska republiken misstänks ha utnyttjat minderåriga sexuellt.

| I. | FN:s säkerhetsråd har gett klartecken till en personalökning till FN:s integrerade multidimensionella stabiliseringsinsats i Centralafrikanska republiken (Minusca) och har beslutat att förlänga dess mandat fram till den 30 april 2016 samt att fastställa sin största tillåtna styrka till 10  750 soldater, inbegripet 480 militära observatörer och stamanställda officerare, och 2  080 polisiärt anställda, inbegripet 400 poliser och 40 kriminalvårdare. |
| --- | --- |

I.

FN:s säkerhetsråd har gett klartecken till en personalökning till FN:s integrerade multidimensionella stabiliseringsinsats i Centralafrikanska republiken (Minusca) och har beslutat att förlänga dess mandat fram till den 30 april 2016 samt att fastställa sin största tillåtna styrka till 10  750 soldater, inbegripet 480 militära observatörer och stamanställda officerare, och 2  080 polisiärt anställda, inbegripet 400 poliser och 40 kriminalvårdare.

| J. | Finansiellt stöd är väsentligt om statens säkerhet och auktoritet ska kunna återupprättas. Villkoret för detta stöd kan inte vara en obefintlig risknivå eller fullständig säkerhet. |
| --- | --- |

J.

Finansiellt stöd är väsentligt om statens säkerhet och auktoritet ska kunna återupprättas. Villkoret för detta stöd kan inte vara en obefintlig risknivå eller fullständig säkerhet.

| K. | Ett visst mått av administrativ omstrukturering av staten är avgörande om val ska kunna hållas och övergången efter valet ska kunna organiseras. Det finns ett akut behov av ett ytterligare belopp på 21,2 miljoner US-dollar för att finansiera förberedelserna av valet, som ska hållas i Centralafrikanska republiken före utgången av 2015. |
| --- | --- |

K.

Ett visst mått av administrativ omstrukturering av staten är avgörande om val ska kunna hållas och övergången efter valet ska kunna organiseras. Det finns ett akut behov av ett ytterligare belopp på 21,2 miljoner US-dollar för att finansiera förberedelserna av valet, som ska hållas i Centralafrikanska republiken före utgången av 2015.

| L. | EU är Centralafrikanska republikens viktigaste partner för humanitärt bistånd och utvecklingspartner. Den 15 juli 2014 startade EU sin första förvaltningsfond för Centralafrikanska republiken. Under 2013 och 2014 tillhandahöll EU 377 miljoner euro i humanitärt bistånd, och under 2015 har EU redan uppbådat ytterligare 47 miljoner euro. I samband med den internationella konferens som anordnades i Bryssel den 26 maj 2015 ökade kommissionen sitt samlade bistånd till Centralafrikanska republiken med 72 miljoner euro. |
| --- | --- |

L.

EU är Centralafrikanska republikens viktigaste partner för humanitärt bistånd och utvecklingspartner. Den 15 juli 2014 startade EU sin första förvaltningsfond för Centralafrikanska republiken. Under 2013 och 2014 tillhandahöll EU 377 miljoner euro i humanitärt bistånd, och under 2015 har EU redan uppbådat ytterligare 47 miljoner euro. I samband med den internationella konferens som anordnades i Bryssel den 26 maj 2015 ökade kommissionen sitt samlade bistånd till Centralafrikanska republiken med 72 miljoner euro.

| M. | Den 27 maj 2015 hade den humanitära åtgärdsplanen för Centralafrikanska republiken bara finansierats till 21 procent. |
| --- | --- |

M.

Den 27 maj 2015 hade den humanitära åtgärdsplanen för Centralafrikanska republiken bara finansierats till 21 procent.

| N. | Åtgärder till försvar för de mänskliga rättigheterna utgör ett centralt inslag i Cotonouavtalet. En lag om upprättande av en särskild brottmålsdomstol med ansvar för att utreda de allvarligaste brotten och lagföra krigsförbrytare och brott mot mänskligheten i Centralafrikanska republiken har antagits av det nationella övergångsrådet och offentliggjorts av statschefen, i nära samarbete med Internationella brottmålsdomstolen. |
| --- | --- |

N.

Åtgärder till försvar för de mänskliga rättigheterna utgör ett centralt inslag i Cotonouavtalet. En lag om upprättande av en särskild brottmålsdomstol med ansvar för att utreda de allvarligaste brotten och lagföra krigsförbrytare och brott mot mänskligheten i Centralafrikanska republiken har antagits av det nationella övergångsrådet och offentliggjorts av statschefen, i nära samarbete med Internationella brottmålsdomstolen.

| O. | I slutrapporten från den internationella undersökningskommissionen om Centralafrikanska republiken, som offentliggjordes den 20 januari 2015, drogs slutsatsen att såväl regeringsstyrkorna under ledning av den tidigare presidenten Bozizé som Séléka- och anti-Balakagrupperingarna begick allvarliga brott mot internationell humanitär rätt och de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

O.

I slutrapporten från den internationella undersökningskommissionen om Centralafrikanska republiken, som offentliggjordes den 20 januari 2015, drogs slutsatsen att såväl regeringsstyrkorna under ledning av den tidigare presidenten Bozizé som Séléka- och anti-Balakagrupperingarna begick allvarliga brott mot internationell humanitär rätt och de mänskliga rättigheterna.

| P. | Vid det nationella forum som anordnades i Bangui rekommenderades att val skulle hållas före utgången av 2015, och denna rekommendation bekräftades av Eccas. |
| --- | --- |

P.

Vid det nationella forum som anordnades i Bangui rekommenderades att val skulle hållas före utgången av 2015, och denna rekommendation bekräftades av Eccas.

| Q. | Centralafrikanska republikens geografiska läge är av strategisk betydelse i kampen mot terrorismens spridning i Centralafrika. |
| --- | --- |

Q.

Centralafrikanska republikens geografiska läge är av strategisk betydelse i kampen mot terrorismens spridning i Centralafrika.

| 1. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar de framsteg som gjorts i Centralafrikanska republiken enligt de senaste överenskommelserna, men är alltjämt oroad över säkerheten samt den humanitära och ekonomiska situationen. |
| --- | --- |

1.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar de framsteg som gjorts i Centralafrikanska republiken enligt de senaste överenskommelserna, men är alltjämt oroad över säkerheten samt den humanitära och ekonomiska situationen.

| 2. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen upprepar sitt stöd för Centralafrikanska republikens suveränitet och territoriella okränkbarhet. Församlingen påminner om betydelsen av principerna om icke-inblandning och regionalt samarbete. |
| --- | --- |

2.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen upprepar sitt stöd för Centralafrikanska republikens suveränitet och territoriella okränkbarhet. Församlingen påminner om betydelsen av principerna om icke-inblandning och regionalt samarbete.

| 3. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen bekräftar sitt stöd för insatserna av övergångspresidenten, Catherine Samba-Panza, och den internationella kontaktgruppen för Centralafrikanska republiken för att fullborda övergångsprocessen i syfte att garantera stabilitet, säkerhet och försoning mellan konfliktens olika parter. |
| --- | --- |

3.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen bekräftar sitt stöd för insatserna av övergångspresidenten, Catherine Samba-Panza, och den internationella kontaktgruppen för Centralafrikanska republiken för att fullborda övergångsprocessen i syfte att garantera stabilitet, säkerhet och försoning mellan konfliktens olika parter.

| 4. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen förnyar sitt stöd för överenskommelsen från Libreville av den 11 januari 2013 och för N’Djamena-färdplanen av den 18 april 2013 som viktiga instrument för att återupprätta den konstitutionella ordningen. |
| --- | --- |

4.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen förnyar sitt stöd för överenskommelsen från Libreville av den 11 januari 2013 och för N’Djamena-färdplanen av den 18 april 2013 som viktiga instrument för att återupprätta den konstitutionella ordningen.

| 5. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar anordnandet av ett försoningsforum i Bangui och undertecknandet av avtalet om avväpning, demobilisering, återvändande och återanpassning (DDRR) av den 10 maj 2015. Församlingen efterlyser ett snabbt genomförande från samtliga parters sida och uppmanar det internationella samfundet att tillgängliggöra den finansiering som krävs för ändamålet. |
| --- | --- |

5.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar anordnandet av ett försoningsforum i Bangui och undertecknandet av avtalet om avväpning, demobilisering, återvändande och återanpassning (DDRR) av den 10 maj 2015. Församlingen efterlyser ett snabbt genomförande från samtliga parters sida och uppmanar det internationella samfundet att tillgängliggöra den finansiering som krävs för ändamålet.

| 6. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen stöder reformeringen av de väpnade styrkorna och säkerhetsstyrkorna samt förlängningen av FN:s integrerade multidimensionella stabiliseringsinsats i Centralafrikanska republiken. |
| --- | --- |

6.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen stöder reformeringen av de väpnade styrkorna och säkerhetsstyrkorna samt förlängningen av FN:s integrerade multidimensionella stabiliseringsinsats i Centralafrikanska republiken.

| 7. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen stöder det effektiva arbete som genomförs av det Afrikaledda internationella stöduppdraget i Centralafrikanska republiken, Europeiska unionens militära insats i Centralafrikanska republiken och Sangaris (fransk styrka) insats. Församlingen välkomnar utnyttjandet av Europeiska unionens militära rådgivande uppdrag i Centralafrikanska republiken, men beklagar de bristfälliga bidragen från många medlemsstater. Församlingen uppmanar det internationella samfundet att öka sin militära kapacitet i landet och tillhandahålla allt det stöd som krävs för att stärka de internationella säkerhetsstyrkorna, som huvudsakligen är afrikanska. |
| --- | --- |

7.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen stöder det effektiva arbete som genomförs av det Afrikaledda internationella stöduppdraget i Centralafrikanska republiken, Europeiska unionens militära insats i Centralafrikanska republiken och Sangaris (fransk styrka) insats. Församlingen välkomnar utnyttjandet av Europeiska unionens militära rådgivande uppdrag i Centralafrikanska republiken, men beklagar de bristfälliga bidragen från många medlemsstater. Församlingen uppmanar det internationella samfundet att öka sin militära kapacitet i landet och tillhandahålla allt det stöd som krävs för att stärka de internationella säkerhetsstyrkorna, som huvudsakligen är afrikanska.

| 8. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmuntrar övergångsmyndigheterna i deras insatser för att återupprätta förtroendet mellan alla befolkningsgrupper i Centralafrikanska republiken och bemöta de många utmaningarna, såsom hemtransport av flyktingar, återvändande för människor som fördrivits inom landet, rehabilitering av de lokala myndigheterna, upprättande av ett rättssystem och av en effektiv administrativ infrastruktur, bekämpning av korruption och återupprättande av grundläggande tjänster, i synnerhet inom hälsa och utbildning. |
| --- | --- |

8.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmuntrar övergångsmyndigheterna i deras insatser för att återupprätta förtroendet mellan alla befolkningsgrupper i Centralafrikanska republiken och bemöta de många utmaningarna, såsom hemtransport av flyktingar, återvändande för människor som fördrivits inom landet, rehabilitering av de lokala myndigheterna, upprättande av ett rättssystem och av en effektiv administrativ infrastruktur, bekämpning av korruption och återupprättande av grundläggande tjänster, i synnerhet inom hälsa och utbildning.

| 9. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmärksammar betydelsen av att före utgången av 2015 anordna fria, rättvisa och öppna val där alla får delta, också de som återvänder till landet och de som är fördrivna inom landet. |
| --- | --- |

9.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmärksammar betydelsen av att före utgången av 2015 anordna fria, rättvisa och öppna val där alla får delta, också de som återvänder till landet och de som är fördrivna inom landet.

| 10. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar det internationella samfundet att uppbringa alla de medel som krävs för att möjliggöra anordnandet av dessa val, framför allt genom ett valbiståndsprogram. |
| --- | --- |

10.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar det internationella samfundet att uppbringa alla de medel som krävs för att möjliggöra anordnandet av dessa val, framför allt genom ett valbiståndsprogram.

| 11. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uttrycker sin oro över den humanitära situationen och risken för allvarlig livsmedelsbrist i Centralafrikanska republiken. Församlingen uppmanar det internationella samfundet att uppbåda alla de resurser som krävs och att förbättra samordningen mellan de olika givarna. |
| --- | --- |

11.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uttrycker sin oro över den humanitära situationen och risken för allvarlig livsmedelsbrist i Centralafrikanska republiken. Församlingen uppmanar det internationella samfundet att uppbåda alla de resurser som krävs och att förbättra samordningen mellan de olika givarna.

| 12. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar Europeiska unionens ökade stöd för att bemöta den humanitära krisen. Församlingen uttrycker sin oro över hindren för att nå fram med humanitär hjälp och fördömer de angrepp på humanitära hjälparbetare som förekommit. Församlingen välkomnar Europeiska unionens beslut att bevilja Tchad och Kamerun medel för att kunna finansiera sina humanitära insatser för att hjälpa Centralafrikanska republikens befolkning. |
| --- | --- |

12.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar Europeiska unionens ökade stöd för att bemöta den humanitära krisen. Församlingen uttrycker sin oro över hindren för att nå fram med humanitär hjälp och fördömer de angrepp på humanitära hjälparbetare som förekommit. Församlingen välkomnar Europeiska unionens beslut att bevilja Tchad och Kamerun medel för att kunna finansiera sina humanitära insatser för att hjälpa Centralafrikanska republikens befolkning.

| 13. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar det internationella samfundet att hjälpa myndigheterna i de av Centralafrikanska republikens grannländer som märker av konfliktens konsekvenser, framför allt de grannländer som tar emot flyktingar. |
| --- | --- |

13.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar det internationella samfundet att hjälpa myndigheterna i de av Centralafrikanska republikens grannländer som märker av konfliktens konsekvenser, framför allt de grannländer som tar emot flyktingar.

| 14. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar eftertryckligen Centralafrikanska republikens myndigheter att med stöd från Minusca vidta praktiska åtgärder för att skydda civilbefolkningen och garantera dess säkerhet och territoriella integritet, samtidigt som de fullt ut uppfyller sina skyldigheter enligt internationell humanitär rätt och flyktingrätt. |
| --- | --- |

14.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar eftertryckligen Centralafrikanska republikens myndigheter att med stöd från Minusca vidta praktiska åtgärder för att skydda civilbefolkningen och garantera dess säkerhet och territoriella integritet, samtidigt som de fullt ut uppfyller sina skyldigheter enligt internationell humanitär rätt och flyktingrätt.

| 15. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen fördömer med eftertryck det ihållande våld som så många människor fallit offer för och som tvingat mer än 8 50  000 människor på flykt, liksom brotten mot internationell humanitär rätt och de mänskliga rättigheterna, inbegripet utomrättsliga och summariska avrättningar, påtvingade försvinnanden, godtyckliga arresteringar och kvarhållanden, tortyr och sexuellt våld. Församlingen efterlyser kraftigare insatser för att stödja offren, i synnerhet genom tillhandahållande av hälsovårdstjänster med inriktning på sexualitet och reproduktion. |
| --- | --- |

15.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen fördömer med eftertryck det ihållande våld som så många människor fallit offer för och som tvingat mer än 8 50  000 människor på flykt, liksom brotten mot internationell humanitär rätt och de mänskliga rättigheterna, inbegripet utomrättsliga och summariska avrättningar, påtvingade försvinnanden, godtyckliga arresteringar och kvarhållanden, tortyr och sexuellt våld. Församlingen efterlyser kraftigare insatser för att stödja offren, i synnerhet genom tillhandahållande av hälsovårdstjänster med inriktning på sexualitet och reproduktion.

| 16. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar Centralafrikanska republikens regering att stödja Internationella brottmålsdomstolens utredning av krigsbrott och brott mot mänskligheten och uppmanar Centralafrikanska republikens myndigheter att identifiera, lagföra och straffa dem som är skyldiga till dessa brott. |
| --- | --- |

16.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar Centralafrikanska republikens regering att stödja Internationella brottmålsdomstolens utredning av krigsbrott och brott mot mänskligheten och uppmanar Centralafrikanska republikens myndigheter att identifiera, lagföra och straffa dem som är skyldiga till dessa brott.

| 17. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver att avtalet av den 5 maj 2015 om frisläppande av barnsoldater omedelbart ska genomföras. |
| --- | --- |

17.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver att avtalet av den 5 maj 2015 om frisläppande av barnsoldater omedelbart ska genomföras.

| 18. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar FN att på ett öppet sätt samarbeta med de franska myndigheterna i utredningen av anklagelserna om att franska soldater ska ha våldtagit barn. |
| --- | --- |

18.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar FN att på ett öppet sätt samarbeta med de franska myndigheterna i utredningen av anklagelserna om att franska soldater ska ha våldtagit barn.

| 19. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar beslutet från FN:s säkerhetsråd om att införa ett vapenembargo mot Centralafrikanska republiken. |
| --- | --- |

19.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar beslutet från FN:s säkerhetsråd om att införa ett vapenembargo mot Centralafrikanska republiken.

| 20. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar Centralafrikanska republikens myndigheter att upprätta en nationell strategi för att bekämpa olagligt utnyttjande av naturresurser och nätverk för smuggling av dessa, och rekommenderar att det antas en färdplan med tydliga indikatorer och ett system för extern övervakning som kommer att möjliggöra för Centralafrikanska republiken att åter ansluta sig till Kimberleyprocessen och utvinningsindustrins initiativ för ökad öppenhet. |
| --- | --- |

20.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar Centralafrikanska republikens myndigheter att upprätta en nationell strategi för att bekämpa olagligt utnyttjande av naturresurser och nätverk för smuggling av dessa, och rekommenderar att det antas en färdplan med tydliga indikatorer och ett system för extern övervakning som kommer att möjliggöra för Centralafrikanska republiken att åter ansluta sig till Kimberleyprocessen och utvinningsindustrins initiativ för ökad öppenhet.

| 21. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar till ett snabbt genomförande av en bindande EU-lagstiftning som förhindrar aktörer, också från länder utanför EU, att på europeiska marknader sälja mineraler som finansierar konflikter. |
| --- | --- |

21.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar till ett snabbt genomförande av en bindande EU-lagstiftning som förhindrar aktörer, också från länder utanför EU, att på europeiska marknader sälja mineraler som finansierar konflikter.

| 22. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen föreslår att FN under Minuscas ledning ska upprätta en enhet för att bekämpa smuggling av diamanter, guld och elfenben samt militära jaktbrott. |
| --- | --- |

22.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen föreslår att FN under Minuscas ledning ska upprätta en enhet för att bekämpa smuggling av diamanter, guld och elfenben samt militära jaktbrott.

| 23. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar upprättandet av EU:s förvaltningsfond Bêkou och bidragen från Frankrike, Tyskland, Nederländerna, Italien och Schweiz, och uppmanar övriga medlemsstater och andra givare att bidra till den. |
| --- | --- |

23.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar upprättandet av EU:s förvaltningsfond Bêkou och bidragen från Frankrike, Tyskland, Nederländerna, Italien och Schweiz, och uppmanar övriga medlemsstater och andra givare att bidra till den.

| 24. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om att det för att övergångsprocessen ska lyckas är avgörande med kvinnors och civilsamhällets deltagande och representation. |
| --- | --- |

24.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om att det för att övergångsprocessen ska lyckas är avgörande med kvinnors och civilsamhällets deltagande och representation.

| 25. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen stöder religiösa ledares insatser att förhindra en sekteristisk konflikt och bevara den traditionellt fredliga samvaron. |
| --- | --- |

25.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen stöder religiösa ledares insatser att förhindra en sekteristisk konflikt och bevara den traditionellt fredliga samvaron.

| 26. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till AVS–EU-ministerrådet, kommissionens vice ordförande/unionens höga representant, Centralafrikanska republikens övergångsmyndigheter, Afrikanska unionens institutioner, Centralafrikanska staternas ekonomiska gemenskap och FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

26.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till AVS–EU-ministerrådet, kommissionens vice ordförande/unionens höga representant, Centralafrikanska republikens övergångsmyndigheter, Afrikanska unionens institutioner, Centralafrikanska staternas ekonomiska gemenskap och FN:s generalsekreterare.

---

(1)  Antagen av Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen i Suva (Fiji) den 17 juni 2015.

1

(2)  Antagen av Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen i Suva (Fiji) den 17 juni 2015.

2

(3)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3.

3

(4)  EUT L 287, 4.11.2010, s. 3.

4

(5)  Antagna texter, P7_TA(2012)0386.

5

(6)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX%3A52011DC0637&qid=1412922281378&from=SV

6

(7)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/69/700&Lang=E

7

(8)  http://www.un.org/esa/ffd/wp-content/uploads/2015/01/FfD_Elements-paper_drafting-session.pdf

8

(9)  Antagen av Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen i Suva (Fiji) den 17 juni 2015.

9

(10)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3.

10

(11)  EUT L 287, 28.10.2005, s. 4.

11

(12)  EUT L 287, 4.11.2010, s. 3.

12

(13)  EUT C 72 E, 11.3.2014, s. 21.

13

(14)  Antagen av Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen i Suva (Fiji) den 17 juni 2015.

14

(15)  EUT C 15 E, 21.1.2010, s. 1.

15

(16)  EUT C 67 E, 18.3.2010, s. 44.

16

(17)  Antagna texter, P7_TA(2012)0086.

17

(18)  P7_TA-PROV(2013)0578.

18

(19)  Antagna texter, P7_TA(2014)0094.

19

(20)  Antagna texter, P8_TA(2014)0063.

20

(21)  Antagen av Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen i Suva (Fiji) den 17 juni 2015.

21

---